prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Datainspektionen har också samverkat med i syfte att samordna tillämpningen av god inkassosed och informera om tillsynsaktiviteter av verksamheter som även står under tillsyn. Datainspektionen bedriver också en aktiv internationell samverkan. Antalet timmar som lades på internationell verksamhet har minskat något jämfört med . En förklaring är att det arbete som bedrivits med EU:s dataskyddsreglering nu i större utsträckning blivit en nationell verksamhet. Arbetet med deltagande i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet har dock fortsatt vara en viktig del av det internationella arbetet . Myndigheten deltar därutöver bl.a. i tillsynen över den centrala stödfunktionen i Schengens informationssystem (SIS) samt i den EU-gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol (Joint Supervisory Body of Europol, JSB). Vidare deltar Datainspektionen i Customs Joint Supervisory Authority (JSA Customs) som har till uppgift att granska behandlingen av personuppgifter i tullinformationssystemet (). Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet avslutade Datainspektionen sex tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. Tillsynsverksamheten på kreditupplysningsområdet har bl.a. inriktats på att kartlägga kreditupplysningsföretagens bevakningstjänster, att upprätthålla de förelägganden som inspektionen meddelade kreditupplysningsföretag och att agera när klagomål från allmänheten pekat på brister i kreditupplysningsföretags verksamhet i det enskilda fallet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 En ändamålsenlig inkassoverksamhet och en väl fungerande tillsyn över inkassoföretagen är viktig, inte minst mot bakgrund av inkassoföretagens ofta centrala roll i relation till personer med skuldproblem. När det gäller Datainspektionens arbete med tillsyn enligt inkassolagen har antalet påbörjade tillsynsärenden minskat från 38 stycken 2014 till 21 stycken 2015. Antalet avslutade ärenden minskade från 41 till 18. Minskningen är ett resultat av att myndigheten har ändrat sin strategi på området så att fokus flyttats från nya tillståndshavare till färre aktörer som bedriver verksamhet av betydande omfattning och verksamhet där det finns anledning att misstänkta brister i rutiner. En annan förklaring är myndighetens kompetensförsörjning vilket inneburit att vissa planerade tillsynsaktiviteter på inkassoområdet inte kunnat genomföras. Datainspektionens avsikt är att tillsynsverksamheten ska ligga på en högre nivå än . Genom kameraövervakningslagen som trädde i kraft har Datainspektionen ett centralt tillsynsansvar för all kameraövervakning i samhället. För att tillvarata allmänna intressen har myndigheten också i uppgift att överklaga länsstyrelsernas beslut om kameraövervakning. har myndigheten genomfört den första bredare granskningen på området sedan kameraövervakningslagen trädde i kraft. Vidare har Datainspektionen mottagit och granskat 726 beslut från länsstyrelserna i tillståndsärenden, en nedgång med sedan föregående år. tog myndigheten emot 117 beslut från länsstyrelserna i andra ärenden gällande kameraövervakning. har Datainspektionen överklagat 44 länsstyrelsebeslut om tillstånd till kameraövervakning till förvaltningsrätt. 9.11.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är av vikt att myndigheten fortsätter med det arbete som bedrivs för att vidareutveckla verksamheten. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . 9.12Mål för mänskliga rättigheter Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1, utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). I detta avsnitt redovisas resultaten av de strukturella åtgärder som bidragit till målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Målet berör många politikområden. Omhändertagandet av särskilda konventionsåtaganden redovisas under respektive utgiftsområde. Barnrättspolitiken redovisas t.ex. under utgiftsområde 9 avsnitt 8, regerings politik mot diskriminering samt jämställdhetspolitiken under utgiftsområde 13 avsnitt 4 respektive avsnitt 5 och funktionshinderspolitiken under utgiftsområde 9 avsnitt 6. Utgångspunkten för målet är att den svenska rättsordningen ska stå i överensstämmelse med de konventioner som har anslutit sig till och att konventionsåtagandena ska beaktas, i enlighet med principen om fördragskonform tolkning, vid tillämpningen av svensk rätt inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom stat som inom kommuner och landsting. Det innebär att det är en central uppgift för regeringen att säkerställa att internationella åtaganden efterlevs i alla delar av landet, i alla delar av offentlig sektor såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Resultatredovisningen tar därför avstamp bl.a. i de synpunkter och rekommendationer som har fått från internationella granskningsorgan efterföljt av resultatet av de i huvudsak strukturella åtgärder som vidtagits för att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. 9.13.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –samordning och systematisering av arbetet med att säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå, –kunskapen om och integreringen av frågor om mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet och civilsamhället, och –utvecklingen av arbetet med mänskliga rättigheter inom EU. Bedömningsunderlaget utgörs främst av rapporter från givna regeringsuppdrag samt rapportering från internationella granskningsorgan, och EU. Synpunkter och rekommendationer från internationella granskningsorgan genomförde för mänskliga rättigheter en granskning av inom ramen för (UPR). UPR-granskningen är inte kopplad till en särskild konvention vilket innebär att alla frågor med bäring på mänskliga rättigheter kan lyftas under granskningen. mottog 208 rekommendationer och accepterade 154. Resultatet av detta innebär att accepterat att bl.a. arbeta med att: –inrätta en oberoende nationell rättigheter i enlighet med Parisprinciperna, –utveckla arbetet mot diskriminering genom att bredda () mandat, stärka relevant lagstiftning och vidta andra åtgärder mot diskriminering (se vidare under utg.omr. 13 avsnitt 4), –förstärka arbetet mot rasism genom att bl.a. anta en nationell plan mot rasism och hatbrott (se vidare under utg.omr. 13 avsnitt 4), P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 –säkerställa ett effektivt skydd för de nationella minoriteterna och överväga ytterligare åtgärder för att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter samt specifika åtgärder för att skydda och främja romernas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (se vidare under avsnitt 10), –genomföra en fördjupad dialog med och stärka samernas självbestämmande samt ge samerna möjlighet att bli konsulterade i frågor som berör dem (se vidare under avsnitt 6), –vidta konkreta åtgärder i syfte att minska löneskillnader mellan män och kvinnor och fortsätta det förebyggande arbetet för att förhindra våld mot kvinnor (se vidare under utg.omr. 13 avsnitt 5), –förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning avseende tillgänglighet och delaktighet, bl.a. avseende tillgång till anställning (se vidare under utg.omr. 9 avsnitt 6), och –säkerställa att frihetsberövade personer bereds tillgång till grundläggande rättssäkerhetsgarantier enligt internationell standard. Därutöver accepterade inte rekommendationen om att införa tortyr som ett särskilt brott i den svenska brottslagstiftningen med hänvisning till att beredning pågår av frågan. besöktes av för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT). Kommittén rekommenderade att bl.a. minska restriktionsanvändningen i häkten, att vidta åtgärder mot den isolering som restriktionerna leder till och att införa obligatoriska hälsoundersökningar av frihetsberövade. lämnade en uppföljande rapport till CPT. granskades av för avskaffande av diskriminering av kvinnor gällande efterlevnaden av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Kommittén rekommenderade bl.a. att säkerställer att konventionen implementeras i den nationella rättsordningen och att den är direkt tillämpbar i nationella domstolar, att implementerar sina internationella åtaganden gällande asylsökande och flyktingar och att vidtar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 nödvändiga åtgärder i syfte att implementera rekommendationerna (se även utg.omr. 13 avsnitt 5). granskades av för mänskliga rättigheter gällande den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). rekommenderades bl.a. att säkerställa att konventionen får full effekt i den nationella rättsordningen, etablera en oberoende rättigheter, utvidga diskrimineringsskyddet till alla samhällsområden och stärka rättigheter för personer med funktionsnedsättning. granskades av för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ESK). Kommittén rekommenderade bl.a. att inkorporera , att ratificera tilläggsprotokollet till konventionen, ge utsatta EU-medborgare tillgång till hälsovård och socialt bistånd, säkerställa att det samiska folket får möjlighet att ge sitt samtycke till alla beslut som rör dem samt att säkerställa kommunernas tillämpning av de mänskliga rättigheterna. Rekommendationerna analyseras rutinmässigt i syfte att se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att de ska kunna efterlevas. I syfte att bidra till samordning och systematisering av arbetet med mänskliga rättigheter har regeringen fortsatt implementeringen av en förbättrad intern ordning för internationell konventionsgranskning. Arbetet bygger i hög grad på transparens och samråd med civilsamhället. lämnade en rapport till rådgivande kommitté som övervakar efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för de nationella minoriteterna samt en rapport till för den Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk som övervakar efterlevnaden av stadgan. I rapporterna lyfter särskilt fram rätten till språk och kultur samt utbildningsfrågor. Ett samordnat och systematiskt arbete för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna En rad åtgärder har vidtagits för ett samordnat och systematiskt arbete inom offentlig verksamhet, men också gällande civilsamhället. gärderna innefattar bl.a. den förbättrade ordningen för konventionsgranskning, men också olika kunskapshöjande åtgärder. Förstärkt kompetens om mänskliga rättigheter Regeringen har fortsatt att stärka kompetensen om mänskliga rättigheter hos statligt anställda genom det särskilda uppdraget till (dnr A2014/03095/DISK). Uppdraget har bl.a. resulterat i etablerade samverkansformer och ett övergripande program för kompetensutveckling inklusive en webbaserad utbildning. Stärkt arbete för mänskliga rättigheter på regional och nivå Överenskommelsen med Kommuner och Landsting (SKL) om att stärka arbetet för de mänskliga rättigheterna på nivå har fortgått (dnr A2014/02289/DISK och A2011/04602/DISK). Inom ramen för uppdraget genomför SKL en handlingsplan för ett stärkt arbete för mänskliga rättigheter i kommuner och landsting. De övergripande målen för handlingsplanen är att utveckla arbetet med att stärka respekten för mänskliga rättigheter samt utveckla och öka kunskapen om hur mänskliga rättigheter kan omsättas i praktiken. Insatserna syftar till varaktiga förändringar i kommuners och landstings styrsystem. Målgruppen är framför allt ledande förtroendevalda och nyckelpersoner inom förvaltningen. Länsstyrelserna har utifrån sitt uppdrag om att i sin verksamhet belysa, analysera och beakta mänskliga rättigheter redovisat sina insatser i årsredovisningen. Dessa har resulterat i att länsstyrelsernas arbete för mänskliga rättigheter utvecklats, men nivån mellan olika länsstyrelser skiljer sig fortfarande åt. Regeringen arbetar aktivt med berörda länsstyrelser för att utveckla resultaten inom deras ansvarsområde när det gäller mänskliga rättigheter. Samordning av länsstyrelsernas arbete för mänskliga rättigheter I syfte att utveckla arbetet har regeringen gett i ett treårigt uppdrag att samordna och utveckla länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter (dnr A2014/01944/DISK). Regeringen har också tydliggjort i regleringsbrevet att det åligger varje länsstyrelse att i årsredovisningen redovisa de åtgärder som har vidtagits för att samordna och utveckla arbetet för mänskliga Uppdraget har bl.a. resulterat i att alla länsstyrelser har samlats kring uppdragets innehåll. Vidare har det resulterat i att länsstyrelsernas nätverk för mänskliga rättigheter återupptagits. Nätverket har bl.a. påbörjat arbetet med att ta fram en gemensam vägledning för ett rättighetsbaserat arbetssätt där grundprincipen är att ge företräde åt lösningar som beaktar åtaganden om mänskliga rättigheter. Syftet med arbetssättet är att det ska bidra till ett systematiskt förhållningssätt gällande mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter i utbildningar () har 2015 redovisat uppdraget om att kartlägga hur frågor om mänskliga rättigheter beaktas i utbildningar som leder till vissa examina samt redovisa goda exempel på detta (dnr U2015/05653/UH). UKÄ:s sammanvägda intryck är att undervisningen om mänskliga rättigheter fungerar väl. har i enlighet med uppdrag (dnr A2014/01286/DISK) fortsatt sin utbildningssatsning om mänskliga rättigheter inom folkbildningen. Satsningen är uppdelad i tre faser och den första var riktad mot att stärka ledningsgruppers kompetens i dessa frågor. Fas två har påbörjats och syftar till att stärka lärares och cirkelledares kompetens kring mänskliga rättigheter. Åtta projekt tilldelades medel , och slutrapportering sker 2017. Sammantaget avsatte regeringen ca för ovan nämnda uppdrag. Grundläggande rättigheter inom EU Europeiska kommissionen rapporterar om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. lämnades den sjätte rapporten av vilken det bl.a. framgår att kommissionen avser att säkra en hög nivå av skydd av de grundläggande rättigheterna i EU. Eftersom stadgan är bindande för medlemsländerna vid tillämpningen av unionsrätten kontrollerar kommissionen att den följs. Rådet har antagit rådsslutsatser bl.a. om vikten av att göra stadgan mer känd exempelvis genom olika webb-verktyg, konferenser och årlig kollokvium. Slutsatserna tar även upp ett antal områden där stadgan har betydelse, såsom säker- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 het, rasism, asyl och migration samt barns rättigheter. Av Lissabonfördraget följer att EU ska ansluta sig till . nåddes en överenskommelse mellan medlemsstater på förhandlarnivå som innebar ett utkast till anslutningsavtal. EU- domstolen har emellertid i ett yttrande slagit fast att anslutningsavtalet inte fullt ut är förenligt med . Förhandlingarna har därefter återupptagits inom EU. övergripande målsättning är att anslutningen ska komma till stånd och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Allmänna rådet beslutade att inrätta en årlig dialog i rådet för att främja och värna rättsstaten i EU, parallellt med kommissionens ansvar som väktare av fördragen och tillämpning av sitt ramverk för att undanröja hot mot rättsstaten. Dialogen ska baseras på objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av alla medlemsstater och utformas så att de drar nytta av andra EU-institutioners och internationella organisationers instrument och expertis. Första dialogen hölls på temat respekten för rättsstatsprincipen i digitaliseringens tid. 9.13.3 Analys och slutsatser konventionsefterlevnad kan inte tas för given. De rekommendationer som har fått avseende konventionsefterlevnad innebär en fingervisning om att säkerställandet av full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter är en aktuell fråga. Regeringen bedömer därför att det är viktigt att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Strukturer som värnar konventionsåtaganden utgör en förutsättning för att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Regeringens bedömning är att det inom statlig, regional och verksamhet har bedrivits ett aktivt arbete avseende såväl metodutveckling och kvalitetssäkring som kompetensutveckling och utbildning. De insatser som har genomförts genom de uppdrag P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 som regeringen har beslutat , bl.a. för att höja kunskapen och samordna arbetet för mänskliga rättigheter på nationell, regional och lokal nivå, har lagt en grund för regeringens bedömningar avseende en kommande sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Arbetet med mänskliga rättigheter förutsätter även samverkan med andra länder och internationella organisationer, inte minst inom EU och FN. De mänskliga rättigheterna gäller alla, överallt, utan undantag. Att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter är en självklar princip som trots dess universalitet inte är verklighet . Vi lever i som mer än någonsin kräver att de internationella överenskommelserna och normerna om mänskliga rättigheter tas på största allvar. Arbetet med mänskliga rättigheter är inte en fråga bara för staten och kan inte hanteras i sidospår eller begränsas till kortvariga projekt och avgränsade satsningar. Arbetet måste bedrivas strukturerat och systematiskt. På samma sätt som respekt för konventionsåtaganden är en naturlig del av och regeringens normgivning, måste sådan respekt utgöra en genomgripande hänsyn i det reguljära arbetet hos såväl kommunala och regionala som berörda statliga myndigheter. Arbetet med mänskliga rättigheter bör också ske i samarbete och samverkan med andra länder, aktörer och organisationer. EU är en viktig arena, liksom FN och andra multilaterala organisationer. antog världens stats- och regeringschefer den s.k. Agenda 2030 med 17 nya globala mål. Arbete med mänskliga rättigheter är en förutsättning för genomförandet av agendan. Regeringen har en hög ambition för genomförandet av Agenda 2030, både internationellt och nationellt. Detta gäller inte minst respekten för mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att till lämna en skrivelse om regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter. Strategins innebörd är att efterlevnaden av internationella åtaganden om mänskliga rättigheter inte kan tas för given, varken på kort eller på lång sikt. Istället måste fortsatta steg tas mot en sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna För att en sammanhållen struktur för främjande och skydd av mänskliga rättigheter ska vara hållbar och under skilda förhållanden måste den inkludera ett starkt rättsligt och institutionellt skydd för de mänskliga rättigheterna. Grundläggande är att svensk lagstiftning är utformad i överensstämmelse med konventionsåtaganden om mänskliga rättigheter. En viktig del i en sammanhållen struktur är förslaget om att inrätta en nationell mänskliga rättigheterna, i enlighet med de s.k. Parisprinciperna. bör vara huvudman för en sådan institution. Ett samordnat och systematiskt arbete inom offentlig verksamhet Arbetet med att säkerställa efterlevnaden av konventionsåtaganden berör ett stort antal aktörer inom det offentliga, på såväl statlig som regional och nivå. Detta ställer stora krav på ett systematiskt och samordnat arbete. Regeringen har en central roll i etablerandet av ett sådant samordnat och systematiskt arbete, både genom dess myndigheter och genom samverkan med kommuner och landsting. Ett övergripande perspektiv måste upprätthållas, så att alla berörda aktörer har tydliga roller i relation till konventionsåtaganden. Regeringen kommer att arbeta för att dessa aktörer ska ha tillgång till erforderlig och aktuell kunskap om konventionsåtaganden och vilka krav dessa innebär för den egna verksamheten. Regeringen kommer även verka för att de initiativ som tas runt om i landet ska ha förutsättningar att bli livskraftiga och resultatet av den metodutveckling och det lärande som sker ska följas upp och spridas till andra aktörer. Arbetet med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet Aktörer inom det civila samhället och näringslivet spelar en stor roll för att säkerställa konventionsefterlevnad. Många av det civila samhällets organisationer bevakar aktivt att de mänskliga rättigheterna respekteras inom den offentliga verksamheten samt dokumenterar och påtalar kränkningar av rättigheterna. Organisationerna kanaliserar på så vis en stor kunskap om hur de mänskliga rättigheterna tillgodoses i praktiken. Regeringen kommer därför att fortsätta arbeta för ett väl utformat system för ekonomiskt stöd till det civila samhällets arbete på området. Former för löpande samråd bör finnas när det gäller frågor som rör mänskliga rättigheter. Regeringen kommer också att fortsätta arbetet med den handlingsplan som regeringen tagit fram för företagande och mänskliga rättigheter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9.15.1 6:1 Allmänna val och demokrati Tabell 9.4 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val, uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut 5 (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2019 respektive –2025. Dessa medel avser att göra statsbidraget till förebyggande verksamheter mot våldsbejakande extremism långsiktigt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Statsbidraget kan sökas av det civila samhällets organisationer och kommuner. Anslaget ökas vidare med –2018 för att förlänga uppdraget till universitets om förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolorna. Anslaget ökas även med –2020 för kunskapsspridning, ökad kunskapsinhämtning och analys av våldsbejakande extremism. Anslaget ökas slutligen med ytterligare –2020 för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.6 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 737 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 737 tkr prisnivå. 4Motsvarar 48 737 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.