prop · H303167 · 2016-04-28 00:00:00 — Vad gäller kravet på omfattande karaktär så kan flera olika omständigheter tillsammans eller var för sig göra att det är uppfyllt. Det kan vara fråga om att den brottsliga verksamheten sammantaget rör stora summor pengar. Det kan också vara fråga om att den är nationellt geografiskt utbredd eller är gränsöverskridande och har kopplingar till flera länder. Även brottslig verksamhet som innefattar ett stort antal händelser eller som spänner över flera olika typer av kriminalitet och som dessutom bedrivs kan vara omfattande på det sätt som avses i bestämmelsen. Förutom att den brottsliga verksamheten ska vara av allvarlig eller omfattande karaktär krävs enligt punkten 2 att den bedrivs i organiserad form eller systematiskt. Med i organiserad form eller systematiskt avses här detsamma som i 29 kap. 2 § 6 (se prop. 2009/10:147 s. 43). Med brottslig verksamhet som utövas i organiserad form avses alltså sådan som begås inom ramen för en struktur där personer samverkar under en inte helt obetydlig tidsperiod för att begå brott. Med brottslig verksamhet som utövas systematiskt avses sådan där ett visst tillvägagångssätt upprepas ett flertal gånger. Ett exempel är när någon vid upprepade tillfällen förmår annan till utbetalning av en förmån som han eller hon inte har rätt till. Ett annat exempel är om banker rånas eller falska fakturor skickas ut på ett likartat tillvägagångssätt . För att lagen ska vara tillämplig krävs dessutom att den brottsliga verksamheten utförs av en grupp individer. Det betyder att den ska utövas gemensamt av fler än två personer. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 2015/16:167 2 § Inom ramen för samverkan enligt denna lag ska en myndighet trots sekretess lämna uppgift till en annan myndighet om det behövs för den mottagande myndighetens deltagande i samverkan. En uppgift ska inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 5.5, innehåller en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet för de myndigheter som omfattas av lagen. framgår att endast de myndigheter som regeringen bestämmer kan vara uppgiftsskyldiga enligt paragrafen. Uppgiftsskyldigheten gäller endast inom ramen för samverkan enligt Utbyte av uppgifter utanför sådan samverkan får ske med stöd av andra bestämmelser, t.ex. generalklausulen i 10 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Uppgiftsskyldigheten gäller endast i de fall en myndighet har behov av att få en viss uppgift från en annan myndighet för att delta i samverkan. Behovet av uppgifter kan variera eftersom myndigheters deltagande i samverkan kan se ut på olika sätt. Det kan vara fråga om att närvara vid möten, bidra med information, inrikta myndighetens verksamhet eller vidta andra åtgärder inom myndighetens verksamhetsområde som är relevanta för den aktuella samverkan. Som exempel på när en myndighet kan ha behov av uppgifter kan nämnas att myndigheten behöver namn och personnummer avseende en person för att kunna bidra med information om personen i fråga. typ av information kan även behövas för att en myndighet ska kunna initiera en särskild granskning, inleda ett tillsynsärende eller i övrigt inrikta sin verksamhet på ett sätt som är relevant för samverkansarbetet. Det kan också vara så att samtliga myndigheter inom en samverkan har behov av att få del av samma information vid t.ex. ett gemensamt möte. Uppgifter kan lämnas efter förfrågan men också spontant, om myndigheten vet vilka uppgifter en annan myndighet behöver. fall torde behovet av information väckas i ett pågående projekt och därmed föregås av en diskussion mellan de berörda myndigheterna om behovet av och lämpligheten i att lämna ut viss information. myndigheter har, framför allt genom den nationella satsningen mot organiserad brottslighet, redan stor erfarenhet av samarbete och uppgifts- utbyte, vilket bör ge en grund för behovsbedömningen enligt förevarande Bestämmelsen är utformad som en uppgiftsskyldighet och utgångs- punkten är därmed att uppgifter ska lämnas ut om förutsättningarna i paragrafen är uppfyllda. Det är den utlämnande myndigheten som prövar om förutsättningarna är uppfyllda. Det finns situationer där uppgiftsskyldigheten inte blir tillämplig. kan t.ex. gälla uppgifter som erhållits genom internationella avtal. finns ett antal bestämmelser om sekretess med anledning av inter- Exempel på sådana bestämmelser är 15 kap. 1 a §, 27 kap. 5 § och 34 kap. 4 §. Av dessa bestämmelser framgår att den sekretessbrytande bestämmelsen i bl.a. 10 kap. 28 § OSL inte får tillämpas i strid mot ett sådant avtal. Eftersom lagen innebär en sådan uppgiftsskyldighet som avses i 10 kap. 28 §, innebär det att lagen inte ger stöd för utlämnande av uppgifter som härrör från tillämpning av sådana Prop. 2015/16:167 avtal och rättsakter. Enligt andra stycket behöver en uppgift inte lämnas ut om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. Detta innebär att den utlämnande myndigheten ska göra en intresseavvägning innan en uppgift lämnas ut. Det krävs inte att det alltid görs en prövning i varje enskilt fall utan en bedömning kan göras utifrån de behov av sekretess som typiskt sett finns för en viss kategori av uppgifter (jfr prop. 1979/80:2 s. 80 f. och 326 f.). Vissa kategorier av uppgifter är särskilt känsliga till sin natur och bestämmelsen gör det möjligt för den utlämnande myndigheten att underlåta att lämna ut viss information. Exempel på sådana särskilt känsliga uppgifter kan vara de som anges i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) samt sådana som är undantagna från tillämpningsområdet för 10 kap. 27 § OSL. Uppgifter om vissa metoder, arbetssätt och uppgifter från tredje part i den brottsbekämpande verksamheten samt särskilda uppgifter som kan skada en förestående eller pågående kontroll- eller tillsynsverksamhet är exempel på uppgifter som ofta skyddas av sekretess och som det kan finnas starka skäl att inte lämna ut. Även om det är av stor betydelse att myndigheter kan samverka, får samverkan inte inskränka en myndighets möjlighet att utföra sitt primära uppdrag eller i övrigt försvåra myndighetens arbete och verksamhet. Vid intresseavvägningen ska som utgångspunkt sekretesskyddet hos den mottagande myndigheten vägas in i bedömningen. Det faktum att styrkan i sekretessen ibland skiljer sig åt hos den utlämnande och den mottagande myndigheten är dock inte av avgörande betydelse. Vanliga regler om partsinsyn gäller hos de myndigheter som deltar i samverkan, vilket innebär bl.a. att sekretess för uppgifter i ett mål eller ärende hos en myndighet kan få ge vika för en parts rätt till insyn i målet eller ärendet. Vid intresseavvägningen kan detta behöva beaktas, i synnerhet när det är fråga om uppgifter vars röjande kan skada eller motverka en myndighets verksamhet. Kravet på övervägande skäl ger uttryck för att behovet av samverkan mot viss organiserad brottslighet normalt sett har företräde framför andra intressen; det kan sägas råda en presumtion för uppgiftsutlämnande. 3 § Endast myndigheter som regeringen bestämmer ska vara skyldiga att lämna eller ska få ta emot uppgifter enligt denna lag. Av paragrafen framgår att regeringen bestämmer vilka myndigheter som ska vara uppgiftsskyldiga eller kan vara mottagare av uppgifter vid uppgiftsutlämnande med stöd av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets förslag. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar 6 a § Uppgifter får utöver det som anges i 5 och 6 §§ lämnas om en uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. I paragrafen, som är ny, anges att uppgifter även ska få lämnas om en uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Det nya ändamålet innebär att uppgifter får lämnas ut om det följer av en uppgiftsskyldighet i lag eller förordning. Att sådan uppgiftsskyldighet bryter sekretessen framgår av 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Den nya lagen om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet innebär en sådan uppgiftsskyldighet som omfattas av det nya ändamålet. Detsamma gäller en sådan skyldighet att lämna uppgifter som avses i 6 kap. 5 § OSL. Enligt den bestämmelsen ska en myndighet på begäran av en annan myndighet lämna ut en uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. 7 § Regeringen får meddela föreskrifter om att uppgifter får lämnas ut även i andra fall än som anges i 5, 6 och 6 a §§. Enligt paragrafen får regeringen meddela föreskrifter om utlämnande av uppgifter även i andra fall än de som följer av lagen. Det görs en följdändring som en konsekvens av den nya 6 a §. Det görs även en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet 5 § Uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.utsökning, indrivning och skuldsanering, 3.att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmån, bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den Prop. 2015/16:167 utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller I paragrafen anges ändamål för vilka personuppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter i verkets beskattningsverksamhet. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet 4 § Uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs för 1.samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter, 2.handläggning av folkbokföringsärenden, 3.fullgörande av underrättelseskyldighet enligt lag eller förordning, 4.framställning av personbevis och andra registerutdrag, 5.aktualisering, komplettering och kontroll av personuppgifter, 6.uttag av urval av personuppgifter, och 7.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av folkbokföringsverksamheten. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen anges ändamål för vilka personuppgifter får behandlas för att tillhandahålla information. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter i verkets folkbokföringsverksamhet. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 2015/16:167 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogde- 4 § Uppgifter får behandlas för ändamål som anges i 2 kap. 2, 3, 8, 9, 14, 15, 20 och 20 a §§. I paragrafen upplyses om att uppgifter får behandlas för ändamål som anges i vissa bestämmelser i 2 kap. Det görs en följdändring som en konsekvens av den nya 2 kap. 20 a §. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. 3§ Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 2.kvittning vid utbetalning av bidrag, 3.planering, samordning och uppföljning av revision och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering, 4.utredningar vid bestämmande och betalning av skatter, tullar och avgifter, 5.ärenden om ansvar för någon annans skatter och avgifter, och 6.kontroll och tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen, som behandlar personuppgiftsbehandling i utsöknings- och indrivningsdatabas, anges ändamål för vilka personuppgifter i databasen får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 9 § Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen, som behandlar personuppgiftsbehandling i betalningsföreläggande- och handräckningsdatabas, anges ändamål för vilka personuppgifter i databasen får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter i betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 15 § Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen, som behandlar personuppgiftsbehandling i skuldsaneringsdatabas, anges ändamål för vilka personuppgifter i databasen får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter i skuldsaneringsdatabasen. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 19 § I verksamheten med tillsyn i konkurs ska det finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som anges i 20 och 20 a §§ (konkurstillsynsdatabas). I paragrafen anges att en databas benämnd konkurstillsynsdatabasen ska finnas. Det görs en följdändring som en konsekvens av den nya 20 a §. Det görs även språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. 20 a § Uppgifter får utöver det som anges i 20 § behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen, som är ny, anges ett ytterligare ändamål för behandling av personuppgifter i konkurstillsynsdatabasen. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet 5 § Uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 3.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 4.utsökning och indrivning. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I paragrafen anges ändamål för vilka personuppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket, som är nytt, införs ett kompletterande ändamål för behandling av personuppgifter. Det nya ändamålet har samma innebörd som motsvarande ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, se avsnitt 8.2. Sammanfattning av departementspromemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30) Promemorian innehåller förslag till en ny lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot grov organiserad brottslighet och en förordning i samma ämne. Vidare föreslås ett nytt sekundärt ändamål i vissa myndigheters registerförfattningar. Förslagen i promemorian syftar till att underlätta informationsutbytet vid myndighetssamverkan för att förebygga, förhindra eller upptäcka grov organiserad brottslighet. Den nya lagen innebär en sekretesslättnad vid myndighetsöverskridande samverkan som är formaliserad eller närmare avgränsad och som syftar till att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som är av allvarlig eller omfattande karaktär och som bedrivs i organiserad form eller systematiskt av en grupp individer. Vid annan samverkan mellan myndigheter får informationsutbytet ske med stöd av befintliga regler. Genom lagen åläggs deltagande myndigheter en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet. En utgångspunkt är att en uppgift ska lämnas ut om den mottagande myndigheten behöver uppgiften inom ramen för samverkan. En intresseavvägning ska dock göras av den utlämnande myndigheten och en uppgift ska inte lämnas ut om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. För icke brottsbekämpande myndigheter gäller därutöver att en uppgift inte heller ska lämnas ut om det finns särskilda skäl med hänsyn till myndighetens uppdrag eller verksamhet. I förslag till förordning om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot grov organiserad brottslighet anges vilka myndigeter eller del av myndighet som omfattas av lagens uppgiftsskyldighet. Dessa är , , , , , , Polisen, Säkerhetspolisen, och . Därutöver anges att även en åklagarmyndighet kan vara mottagare av uppgifter som lämnas enligt lagen. Genom ändringar i de registerförfattningar som reglerar beskattnings- och folkbokföringsverksamhet, verksamhet och verksamhet föreslås nya sekundära ändamål för behandling av personuppgifter för tillhandahållande av information till andra. Ändringarna innebär att uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information om det följer av en uppgiftsskyldighet i lag eller förordning. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslag till lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot grov organiserad brottslighet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller vid formaliserad eller viss närmare avgränsad myndighetshetsöverskridande samverkan för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som 1.är av allvarlig eller omfattande karaktär, och 2.bedrivs i organiserad form eller systematiskt av en grupp individer. 2 § Den icke brottsbekämpande myndighet eller del av myndighet som regeringen bestämmer ska inom ramen för samverkan som avses i 1 § utan hinder av sekretess lämna uppgift till en annan myndighet, om uppgiften behövs för att den mottagande myndigheten ska kunna förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som avses i 1 § eller annars delta i samverkan. En uppgift ska inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. En uppgift ska inte heller lämnas om det finns särskilda skäl med hänsyn till myndighetens uppdrag eller verksamhet. 3 § Den brottsbekämpande myndighet eller del av myndighet som regeringen bestämmer ska inom ramen för samverkan som avses i 1 § utan hinder av sekretess till skydd för enskild lämna uppgift till en annan myndighet, om uppgiften behövs för att den mottagande myndigheten ska kunna förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som avses i 1 §, bidra med information, inrikta sin verksamhet eller annars delta i samverkan. En uppgift ska inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. 4 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka som ska vara uppgiftsskyldiga eller kan vara mottagare enligt 2 eller 3 § denna lag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.utsökning, indrivning och skuldsanering, 3.att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmån, bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning skyldighet att lämna uppgifter följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2011:531. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet ska ha följande lydelse. tillhandahållande av information som 1.samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter, 2.handläggning av folkbokföringsärenden, 3.fullgörande av underrättelseskyldighet enligt lag eller förordning, 4.framställning av personbevis och andra registerutdrag, 5.aktualisering, komplettering och kontroll av personuppgifter, 6.uttag av urval av personuppgifter, och 7.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av folkbokföringsverksamheten. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning skyldighet att lämna uppgifter följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet