prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Rapporten har remiss- behandlats och bereds i . För att underlätta för kommuner och privata aktörer att upphandla giftfria produkter har tillsammans med Kemikalieinspektionen tagit fram kriterier för upphandling inom förskolan. Kriterierna avser leksaker och hobbymaterial, möbler, textilier samt köks- och serveringsutrustning. Kemikalieinspektionen har också initierat ett nätverk för intresserade kommuner, till vilket över hundra kommuner anslutit sig. Den breda användningen av högfluorerade ämnen (PFAS) har i allt högre grad lyfts fram som ett miljö- och hälsoproblem. I flera kommuner i har PFAS hittats i grundvattnet och i några kommuner har PFAS också konstaterats i dricksvattnet. I en del fall har halterna av PFAS i dricksvattnet varit så höga att både enskilda brunnar och kommunala vattenverk tagits ur bruk. I (), och () var dricksvattentäkterna så förorenade att de måste stängas. I och är de förorenade dricksvattentäkterna fortfarande stängda. I har det kommunala bolaget satt in kolfilter som har gett ett gott resultat när det gäller reningsgraden för det enskilda PFAS-ämnet PFOS men sämre för andra ämnen som ingår i PFAS-gruppen. Vattens kostnad för rening uppgår till 10–. Kostnaden för en ny vattentäkt i uppskattas till i storleks- ordningen . Även ytvatten har förorenats av PFAS. I utanför har PFAS spridits dels med dagvatten och vattendrag söderut genom hela , dels med grundvatten- strömmar norrut mot vattentäkten. Vildfångad fisk från sjöar nedströms från förorenings- området har visat på förhöjda halter PFOS och kommunen har gjort bedömningen att sådan fisk inte bör ätas alltför ofta. Det är framför allt användningen av brandskum på brandövningsplatser som har lett till att ämnena läckt till grundvattnet och för- orenat dricksvatten och ytvatten på några platser i landet. fick en särskild utredare/bokstavsutredare i uppdrag att göra en analys av orsakerna till att spridningen av hög- fluorerade ämnen till dricksvattentäkter har kunnat pågå utan att upptäckas. Utredaren lämnade sin rapport . Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att till ta fram en åtgärdsplan och, där det är lämpligt, lämna förslag till nationella regleringar eller regleringar på EU-nivå samt andra åtgärder i syfte att minska exponeringen av högfluorerade ämnen. Kemikalieinspektionen ska vidare verka för att en handlingsplan initieras inom EU. Inom ramen för det nationella åtgärds- programmet för högfluorerade ämnen delredovisade Kemikalieinspektionen en kartläggning av förekomsten av högfluorerade ämnen och alternativ till dessa. Kartläggningen har bidragit till att öka kunskapen om hur ämnena används och vilka alternativ som finns till att föreslå verksamma åtgärder. Vidare har Kemikalieinspektionen lämnat ett förslag om nationella regler för högfluorerade ämnen i brandsläckningsskum. Förslaget bereds inom . Arbetet fortsätter i dels det nationella nätverket för högfluorerade ämnen (PFAS) samt myndighetsnätverket som drivs av Livsmedels- verket och Kemikalieinspektionen. Nätverken där myndigheter, forskare, kommuner, miljökonsulter och dricksvattenproducenter medverkar fokuserar på att öka kunskap om egenskaper och förekomst samt att diskutera lösningar för att få bort PFAS-ämnen i marken och dricksvattnet. har bland annat en vägledning tagits fram som ska ge en samlad bild av de olika myndigheternas ansvarsområden när det gäller högfluorerade ämnen. Regeringen har remitterat ett förslag till nationella begränsningar för användning av kemiska växtskyddsmedel för nedvissning och ogräsbekämpning i spannmål för livsmedels- ändamål före skörd. finns inga kemiska växtskyddsmedel godkända för nedvissning och ogräsbekämpning före skörd av spannmål i . Vissa år när skördeförhållandena har varit svåra har Kemikalieinspektionen beviljat dispens för användning av vissa kemiska växtskyddsmedel. Dispenserna har dock enbart avsett spannmål som ska användas för andra ändamål än livs- medel, t.ex. för foderändamål. Användning före skörd har i försök visat sig ge höga resthalter i spannmål. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 remitterat ett förslag till begränsning av användning av flera växtskyddsmedel med samma verksamma ämne på samma fält. Det har bedömts finnas en risk för att sådan användning kan ge upphov till en högre totaldos av det verksamma ämnet än vad villkoren för vart och ett av medlen medger. I pågående EU-förhandlingar om en ny förordning för veterinärmedicinska läkemedel är det en prioriterad fråga för regeringen att motverka miljöpåverkan kopplad till tillverkning och användning av läkemedel. Vid miljörådet har uppmanat EU- kommissionen att skyndsamt lägga fram den strategi mot förorening av vatten som ska utarbetas enligt direktiv /39/EU. kartlägger på regeringens uppdrag källor i till utsläpp av mikro- plaster i sjöar och hav. Som ett första steg för att minska utsläppen bereds nu ett förslag om förbud mot användningen av mikrokorn av plast i kosmetiska produkter. Användningen av särskilt farliga ämnen Preciseringen handlar om att begränsa användningen av särskilt farliga ämnen. Det är ämnen som är långlivade och bioackumulerande eller är cancerframkallande, fortplantnings- störande eller kan skada arvsmassan men även ämnen som är hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande. Hit räknas även metallerna bly, kvicksilver och kadmium. stämde kommissionen för att den inte följt bestämmelserna i biocidförordning och beslutat kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen, vilket den skulle ha gjort senast . meddelade Europeiska unionens tribunal dom i målet, vilken visade att haft rätt i sin stämningsansökan. Tribunalen slår fast att vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper endast kan bestämmas med hänsyn till vetenskapliga uppgifter om hormonsystemet och oberoende av ekonomiska överväganden. EU beslutade att begränsa användningen av de fortplantningsstörande ftalaterna DEHP, BBP, DBP och DIBP i elektriska och elektroniska produkter i RoHS- direktivet 2011/65/EU. har arbetat aktivt med att införa dessa förbud. En övergångsperiod har beviljats för viss användning av dessa ftalater, exempelvis i medicintekniska produkter och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 övervaknings- och kontrollinstrument. I dessa fall börjar reglerna gälla först . Kemikalie- inspektionen har tagit fram en förstudie för att sålla fram kandidater för framtida begränsning. presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till förordning för att genomföra Minamatakonventionen om kvicksilver på EU-nivå, i syfte att möjliggöra EU:s ratificering. Förhandlingar påbörjades, vilka förväntas avslutas . hade önskat en högre ambitionsnivå i förslaget och agerar för att stärka förordningen. Inom ramen för sitt arbete med en cirkulär ekonomi presenterade även Europeiska kommissionen ett förslag till reglering av gödselmedel. Förordningen avser bland annat att harmonisera krav på CE-märkta gödselmedel avseende ett antal oönskade ämnen, däribland kadmium. får inte bly eller blyföreningar släppas ut på EU-marknaden eller användas i konsumentprodukter om halten av bly i varorna överstiger 0,05 viktprocent. Regeln gäller om varorna kan stoppas i munnen av barn. Förbudet bygger på ett förslag från /Kemikalieinspektionen. Användningen av s.k. polycykliska kolväten (PAH) i konsumentvaror har begränsats. trädde EU-regler i kraft om att det vid ansökan om godkännande av växtskyddsmedel ska göras en så kallad jämförandebedömning, om växtskyddsmedlet innehåller kandidatämnen för substitution. Produkten ska förbjudas eller begränsas om det finns alternativ som innebär mindre risk för hälsa och miljö. Motsvarande regler gäller för biocidprodukter . Preciseringen handlar om att åtgärda förorenade områden så att de inte utgör hot mot människors hälsa eller miljön. Inga nya eller förändrade styrmedel inom efterbehandling av förorenade områden är beslutade . Det finns 1 006 förorenade områden som bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. Ytterligare cirka 6 990 områden bedöms utgöra stor risk och skulle också behöva åtgärdas. Totalt pågick 1 421 efterbehandlingsinsatser i landet . Regeringen har uppdragit åt och geologiska undersökning (SGU) att ta fram en långsiktig strategi för hantering av gruvavfall som tar hänsyn till alternativ användning av materialet. och har även i uppdrag att utvärdera de efter- behandlingsinsatser som har genomförts och framåt samt att kartlägga statens och verksamhetsutövarnas kostnader för hantering av utvinningsavfall och för efter- behandling. har att analysera och förtydliga sin vägledning avseende under vilka förutsättningar utvinningsavfall som uppvisar farliga egenskaper bör klassificeras som farligt avfall och konsekvenserna av detta. Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper Företag som tillverkar eller importerar kemiska ämnen till EU ska, enligt EU:s kemikalieförordning Reach, registrera dessa ämnen till Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa. I Reach preciseras vilken information som ska lämnas i registreringen. ändrades bilagorna till Reach så att informations- kraven för reproduktionstoxicitet, som omfattar bland annat svårigheter att få barn och skador på , kan uppfyllas enligt en ny testmetod som kraftigt minskar antalet försöks-djur. startade även ett fyraårigt EU- finansierat forskningsprojekt, EDC-MixRisk, som är inriktat på att öka förståelsen av mekanismer och hälsoeffekter av hormon- störande ämnen på barn samt hur dessa ämnen uppträder i blandningar. Projektet involverar sex svenska universitet (samtliga knutna till det nationella forskningscentrumet SweTox), samt fem europeiska och ett amerikanskt universitet. har förordat, och fått samsyn inom EU för behovet att se över riktlinjen för miljöriskbedömning av humanläkemedel. Syftet är att få mer adekvat miljöinformation för läkemedelssubstanserna genom att använda mer relevanta testmetoder som fokuserar mer på den farmakologiska effektens betydelse för eventuell miljöpåverkan. Information om farliga ämnen i material, produkter och varor Preciseringen handlar om att information om innehållet av miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor ska vara tillgänglig. antog det fjärde högnivå- mötet inom den globala kemikaliestrategin (SAICM) ett frivilligt program för information om ämnen i varor. Syftet med programmet är att öka tillgången på information till företag i hela leverantörskedjan, konsumenter och aktörer i avfallsledet. FN:s miljöprogram samordnar genomförandet av programmet. initierade frågan inom SAICM och har haft en aktiv roll. har fortsatt arbeta med genomförandet och vidareutvecklingen av programmet. avgjorde att och sex andra medlemsländer gjort en riktig tolkning av Reachförordningens informationskrav för särskilt farliga ämnen. Om en vara innehåller mer än 0,1 viktprocent av ett särskilt farligt ämne som finns upptaget på EU:s så kallade kandidatförteckning, ska leverantören informera om detta. Domen fastslår att halten av det kemiska ämnet ska beräknas för varje del av en sammansatt vara och inte i förhållande till hela varans vikt, vilket varit kommissionens tolkning. avgjorde ännu ett mål till fördel. i begärde ett förhandsavgörande i ett mål där ett företag hävdade att skyldigheten att anmäla kemiska produkter till det strider mot , särskilt Reach-förordningen. konstaterade att produktregistret är förenligt både med och med Reach. I förhandlingarna inom EU om nya regler för medicintekniska produkter har rådet bekräftat sin överenskommelse med om märkningskrav för innehåll av särskilt farliga ämnen i medicin- tekniska produkter. Överenskommelsen är en framgång för som varit drivande i rådet för att skapa förutsättningar för utfasning. Nuvarande regler innehåller enbart märknings- krav för fortplantningsstörande mjukgörare (ftalater) i plast. Handlingsplanen för en giftfri vardag Regeringen har förlängt och förnyat uppdraget om handlingsplan för en giftfri vardag. Det nya uppdraget innebär ökade nationella insatser men med bibehållen hög prioritering av EU-arbetet. Kemikalieinspektionen arbetar kontinuerligt med att föreslå ämnen för harmoniserad klassificering och för att ämnen, som uppfyller kriterierna för att identifieras som särskilt farliga ämnen, listas i kandidatförteckningen till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Myndigheten ger särskild prioritet åt fortplantningsstörande mjukgörare (ftalater), kadmiumföreningar och allergi- framkallande ämnen. Satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag möjliggör för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka operativ tillsyn, tillsynsvägledning och kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Inspektionerna har lett till att Kemikalie- inspektionen upptäckt och åtgärdat ett stort antal överträdelser, och företagen har då förbjudits att sälja varorna och tvingats dra tillbaka dem från marknaden. Handlingsplanens nya inriktning mot nationella åtgärder har inneburit att Kemikalieinspektionen tagit fram förslag om mikroplaster i kosmetika och åtgärder mot högfluorerade ämnen i brandskum. Kemikalieinspektionen har även påbörjat ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen. Handlingsplanen har även inneburit nya samarbeten bland annat med kommuner och landsting i syfte att underlätta för kommunera att minska risker i vardagen genom till exempel kemikaliekrav vid offentlig upphandling. Kemikalieinspektionen samarbetar med Håll Rent för att öka kunskapen om farliga ämnen i vardagen hos pedagoger, barn och ungdomar i skola och förskola. Satsningen på handlingsplanen fortsätter och omfattar uppdrag till flera myndigheter. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Arbetet med att identifiera särskilt farliga ämnen fortgår, men insatser på både teknisk och politisk nivå behövs för att stärka förutsättning- arna om etappmålet ska kunna uppnås . Även arbetet med begränsning och utfasning av särskilt farliga ämnen fortgår. Det sker både inom regelverk på EU-nivå, såsom Reachförordningen och RoHS-direktivet, samt inom internationella konventioner. Det är fortsatt viktigt att arbeta med implementeringen av europeisk kemikalielagstiftning och utveckling av globala styrmedel. En förutsättning för att målet ska kunna nås är att genomför regelverken och inte fortsätter att fördröja viktiga moment i den planerade implementeringen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regler om utfasning av hormonstörande ämnen finns endast i Reach-förordningen och växtskydds- respektive biocidförordningen. Kommissionen har dock inte fastställt kriterier för hormonstörande ämnen vilket avsevärt försvårar möjligheten att enas om vilka ämnen som ska betraktas som hormonstörande. Därmed får gällande lagstiftning ingen effekt. Kraftigt allergiframkallande ämnen finns numera representerade på kandidat- förteckningen, men målet för dessa ämnen är ännu inte uppnått. Kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Leksaksdirektivet är ett exempel på en positiv utveckling när det gäller att ta ökad hänsyn till barns särskilda känslighet. För att en sådan hållning ska sätta sin prägel på alla relevanta delar av regelutvecklingen inom kemikalieområdet krävs dock mer arbete. När det gäller informationskrav för nanomaterial vid registrering i Reach så är anpassning av bilagorna i Reach till nanomaterial försenade men kommissionen har aviserat sin avsikt att lägga fram ett förslag . Vidare har kommissionen vid ett expertgruppsmöte aviserat att man inte avser föreslå något EU-register. I stället föreslår kommissionen en elektronisk plattform med frivillig information. Kemikalieinspektionen fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda en skyldighet att lämna information om förekomst av nanomaterial. Kemikalieinspektionen föreslår att information om nanomaterial registreras till det befintliga dit företagen måste anmäla kemiska produkter. Genom att utvidga produktregistret blir det möjligt att få kunskap om vilka nanomaterial som finns på marknaden i kemiska produkter. För det fall allvarliga risker finns kan uppgifter i registret möjlig-göra spårbarhet. En omfattande kunskapsuppbyggnad sker när det gäller kombinationseffekter, men kommissionen har inte tagit något initiativ till att utveckla och anpassa regelverken. För att genomföra sjunde miljöhandlingsprogrammets åtaganden när det gäller barns känslighet, kunskap om nanomaterial och kombinations- effekter krävs att det omsätts i alla relevanta delar av regelutvecklingen inom kemikalie- området. Kommissionens kommande EU- strategi för en giftfri miljö blir en viktig för att utveckla regelverket och därmed öka förutsättningarna att nå nämnda punkter i etappmålet . Information om farliga ämnen i varor Tillgången till information om farliga ämnen i varor är bristfällig även om förutsättningarna har förbättrats. presenterade kommissionen sin handlingsplan för en cirkulär ekonomi. I planen konstateras att giftfria materialkretslopp och bättre information om innehållet av farliga ämnen i produkter kommer att underlätta materialåtervinning och öka efterfrågan på återvunnet material. Arbetet inom den globala kemikaliestrategin ökar förutsättningarna till information om farliga ämnen i varor. Utveckling och tillämpning av har arbetet med att utveckla och prova gruppvis reglering fortskridit under Reach-förordningen och RoHS-direktivet, dessutom nationellt samt internationellt under . Detta är viktiga steg, men det behövs en mer systematisk bedömning, prövning och hantering av grupper. Ytterligare insatser krävs, både av teknisk karaktär (metodutveckling) och av styrmedel (utveckling av lagstiftning och vägledningar). Arbete pågår inom Reach och andra kemikalieregler för att utveckla tillämpningen så att den blir mer substitutionsdrivande. Effektivare kemikalietillsyn inom EU Kemikalieinspektionen deltar aktivt i flera EU- gemensamma nätverk av myndigheter, bland annat i kemikalielagstiftningen Reachs forum för tillsyn, för tillsyn över biocider BEG, samt i . Det ger möjlighet att påverka både tillsynsaktiviteter och den generella kvalitén i tillsynen i andra länder. Kommissionen har i samarbete med Reachs forum tagit fram ett förslag på indikatorer för tillsynen av Reach och CLP. Indikatorerna följer aktivitets- nivån i olika medlemsländer och underlättar en harmoniserad tillsyn. Flera gemensamma tillsynsprojekt pågår i alla de tre nätverken. Inom finns dessutom möjlighet till finansiering genom medel från kommissionen. Giftfria och resurseffektiva kretslopp Flera aktiviteter pågår i syfte att stärka giftfria och resurseffektiva kretslopp, vilket är grundläggande för ett samhälle i en cirkulär ekonomi. har kommissionen presenterat en handlingsplan för cirkulär ekonomi samt revideringar i sex avfallsrelaterade direktiv. Handlingsplanen innehåller flera initiativ som är relevanta för arbetet med giftfria och resurseffektiva kretslopp. Även på nationell nivå pågår arbete med att dels analysera förutsättningar och utvecklingspotential dels föreslå konkreta åtgärder. Dock saknas fortfarande i stor utsträckning en analys av när kvalitet och/eller innehåll av farliga ämnen gör ett material olämpligt att återvinna. Regeringen har därför gett uppdrag till och Kemikalieinspektionen som ska främja förebyggande av avfall, ökad återvinning, minskning av riskerna med farliga ämnen samt utfasning av särskilt farliga ämnen. Minska barns exponering för farliga kemikalier Flera farliga ämnen har reglerats i leksaker och andra konsumentvaror vilket ger ett ökad skydd för barn. Dagens lagstiftning är dock otillräcklig när det gäller att identifiera, riskbedöma, informera om samt förbjuda kemikalier som kan leda till skador hos barn. Kommissionens kommande strategi för en giftfri miljö 2018 är betydelsefull och kan ge möjligheter att skärpa och att på andra sätt minska exponeringen. Handlings- planen för en giftfri vardag har varit positiv för utvecklingen mot etappmålet genom bl.a. ökad tillsyn över kemikalier i varor, förslag på harmoniserad klassificering, branschdialoger och initiativ till EU-begränsningar. Det fortsatta arbetet med handlingsplanen väntas bidra till en väsentlig riskminskning för barn. Kommunernas åtgärdsarbete för en giftfri förskola samt kemikaliekrav i offentlig upphandling är betydelsefullt för att bidra till minskade risker för barn. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitets- målet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Regeringens fortsatta satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag är ett betydelsefullt steg på vägen för att nå miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen har ett särskilt fokus på att minska barns och ungas exponering för farliga kemiska ämnen. Handlingsplanen gör det möjligt att utöka insatser nationellt, inom EU och internationellt. Vissa miljögifter minskar i miljön. För många andra ämnen saknas kunskap om deras effekter på människa och miljö. Ökad global konsumtion leder till allt större kemikalie- och varuproduktion och ökar den diffusa spridningen av farliga ämnen. Särskilt farliga ämnen har börjat begränsas inom EU. I skrivelsen Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitets- målet Giftfri miljö. började den s.k. Special Programme, en ny fond för stöd till utvecklingsländer för att stärka kapaciteten i kemikalie- och avfallshanteringen. är en av drivkrafterna bakom skapandet av fonden och en av de första givarna. Samtliga etappmål för Giftfri miljö är aktiva och har ännu inte uppnåtts. Regeringen bedömer att tre av dessa kommer att nås med befintliga insatser. Det gäller målen om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning, effektivare kemikalietillsyn inom EU och utveckling och tillämpning av EU:s kemikalie- regler. För övriga etappmål bedömer regeringen att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen Lagstiftningen för farliga ämnen i varor behöver utvecklas, såväl inom EU som internationellt. Regler behöver utformas så att de i ökad utsträckning tar hänsyn till att barn är känsligare än vuxna för exponering av farliga ämnen. Det är viktigt att hormonstörande ämnen kan identifieras och bytas ut och att kombinations- effekter kan beaktas. har en rad beslut fattats inom EU och på internationell nivå som bidrar till minskad exponering. Lagstiftning går dock generellt långsamt och en ambitions- höjning är nödvändig. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 existerande lagstiftning och av åtaganden i det sjunde miljöhandlingsprogrammet liksom utvecklingen av ny lagstiftning ges dock alltför låg prioritet av kommissionen. I vissa fall kan det gå betydligt snabbare att få resultat på nationell nivå med hjälp av ekonomiska och informativa styrmedel jämfört med nya förbud och begränsningar på EU-nivå. Två exempel med potential är kemikaliekrav vid offentlig upphandling och skatt på farliga ämnen i vissa varugrupper. Användningen av särskilt farliga ämnen I har många stora företag gått före och fasat ut bisfenol A från kvitton. För att ytterligare minska vår exponering för bisfenol A behöver begränsningarna inom EU gå igenom, så att alla kvitton och biljetter blir fria från bisfenol A. En av de största källorna till exponering för bisfenol A är fortfarande förpackningar i kontakt med livsmedel. Livsmedelsbranschen i har påbörjat ett arbete med att fasa ut bisfenol A från sina förpackningar. Även här är det viktigt att regler kommer på plats som säkerställer att vi inte utsätts för risker från bisfenol A genom maten.