prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — som kommissionen presenterade behandlats i rådsarbetsgruppen (se faktapromemoria 2014/15:FPM48). Dessa frågor har även diskuterats i högnivågruppen för skattefrågor. en lägesrapport om arbetet med CCCTB och rådsslutsatser om arbetet med urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) inom Skr. 2015/16:115 EU antogs. Samråd ägde rum med . Enligt kommissionen är ett av huvudsyftena med CCCTB-förslaget att lösa problemen med internprissättning och gränsöverskridande förlustutjämning. Enligt förslaget ska CCCTB fungera parallellt vid sidan av nuvarande nationella bestämmelser och vara frivilligt, det vill säga företagen ska kunna välja om de vill bli beskattade enligt de vanliga nationella skattereglerna eller enligt CCCTB. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla företag i i en koncern. Basen kommer därefter att fördelas på ett schablonmässigt sätt mellan dessa företag. Företagen ska alltså beskattas utifrån en schablonmässigt fördelad vinst och inte utifrån den verkliga vinsten. Varje stat tillämpar sedan sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. Enligt kommissionens handlingsplan ska CCCTB-förslaget nylanseras. Systemet ska bli obligatoriskt, åtminstone för multinationella företag, och införas stegvis. I första steget ska man besluta om materiella skatteregler för skattebasen och först därefter gå vidare med regler om gränsöverskridande konsolidering. Vidare menar kommissionen att det finns fördelar med att BEPS-arbete genomförs på ett gemensamt sätt inom EU då det skulle stärka den inre marknaden och skydda den mot urholkning av skattebasen. Enligt uppförandekoden ska skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat granskas. Medlemsstaterna åtar sig också att inte införa nya skadliga skatteåtgärder och att se över nuvarande bestämmelser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom rådet för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. Vissa andra frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbets- paket . Detta gäller förhållandet till tredjeland, administrativ praxis, åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk, övervakning av genomförande av överenskomna riktlinjer, framtagande av riktlinjer för olika typer av förmånliga regimer samt vissa frågor om skatteplanering med hjälp av särskilda skatteregimer för investerings- fonder. Gruppen lämnar varje halvår en rapport som antas av rådet. Uppförandekoden och uppförandekodgruppen är viktiga instrument i arbetet mot skadlig skattekonkurrens. anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter utifrån kodens principer samt att framsteg görs i gruppens arbete med de andra frågor som ingår i arbetspaketet. Det är viktigt att gruppen arbetar effektivt med att motverka skadlig skattekonkurrens. Gruppens roll kan stärkas men detta bör i första hand ske inom ramen för det existerande mandatet. anser att den nuvarande styrningen fungerar tillfredsställande. Rådsslutsatser om uppförandekodens framtid antogs vid i Vidare antogs arbetspaket som innehåller samma 2015/16:115 frågor som arbetspaket med undantag av frågan om investeringsfonder. Dessutom har det tillkommit två nya frågor, procedurfrågor samt att identifiera problem som eventuellt är kopplade till utgående vinstöverföringar. Samråd ägde senast rum med och överläggning ägde rum med skatteutskottet . Kommissionen överlämnade förslag till ändringar i ränte- och royaltydirektivet (se faktapromemoria 2011/12:FPM45). Direktivet innebär att källskatter inte ska tas ut på ränte- och royaltybetalningar mellan närstående företag i olika medlemsstater. diskuterades för det första om en antimissbruks- bestämmelse skulle införas som är likadan som den som medlemsstaterna har enats om att införa i moder- och dotterbolagsdirektivet. Bestämmelsen innebär att betalningar som är en del av vissa arrangemang som har införts med det huvudsakliga syftet att få en skattefördel som strider mot syftet med direktivet inte ska åtnjuta förmånerna enligt direktivet. Det rör sig om arrangemang som inte har införts av giltiga kommersiella skäl som återspeglar den ekonomiska verkligheten. För det andra diskuterades om bara ränte- eller royaltybetalningar som är föremål för en minsta effektiv beskattning i den stat där företaget som tar emot betalningen är beläget ska åtnjuta förmånerna enligt direktivet. Inför föreslog ordförandeskapet att man som ett första steg skulle införa antimissbruksbestämmelsen och därefter fortsätta diskussionen om en minsta effektiv beskattning. Någon överenskommelse med denna innebörd kunde dock inte nås eftersom vissa medlemsstater krävde att frågan om minsta effektiv beskattning också måste diskuteras innan någon ändring av direktivet kan bli aktuell. har förhandlingarna främst handlat om en bestämmelse om minsta effektiv beskattning i ränte- och royaltydirektivet. Om en sådan regel införs skulle det innebära att källstaten kan ta ut källskatt på ränte- och royaltybetalningar om den effektiva beskattningen i mottagarstaten är lägre än en viss nivå. Medlemsstaterna har ännu inte kunnat ena sig kring om en sådan bestämmelse ska införas och hur den i så fall ska utformas. Överläggning ägde rum med skatteutskottet och information gavs till samma utskott . Samråd med ägde rum . Sparandedirektivet tillämpas i medlemsstaterna . slutet av 2008 lade kommissionen fram förslag till ändringar i direktivet för att täppa till vissa kryphål. Ändringarna antogs av rådet . 2015/16:115 Ungefär uttalades i slutsatser av att den globala standard som utvecklats av för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton skulle tillämpas även inom EU. antog rådet ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, som innebar att det direktivet anpassades till den globala standarden. Informationsutbytet enligt de nya bestämmelserna i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, är brett och överlappar med några få smärre undantag informationsutbytet enligt sparande- direktivet. Dessa bestämmelser ska med visst undantag i fråga om tillämpas . För att undvika dubbelrapportering och resurskrävande hantering av dubbla standarder föreslog kommissionen att sparandedirektivet skulle upphävas vid utgången av året. För att det inte ska uppstå luckor i rapporteringen föreslogs även vissa övergångsbestämmelser, dels mer generellt dels specifikt när det gäller förhållandet till (se faktapromemoria 2014/15:FPM28). Rådet antog direktivet om upphävande . Att sparandedirektivet upphävs innebär också att ändringsdirektivet som antogs 2014 inte ska genomföras i medlemsstaterna. Överläggning med skatteutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . 18.3.2Administrativt samarbete i fråga om beskattning lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2014/15:FPM30). Förslaget avsåg införande av automatiskt utbyte av information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och om förhandsbesked när det gäller prissättning. Vid ingicks en politisk överenskommelse om ett reviderat förslag med en, jämfört med kommissionens förslag, mer begränsad räckvidd. Direktivet antogs vid . Det reviderade förslaget innebär bl.a. att medlemsstaternas behöriga myndigheter genom automatiskt utbyte ska lämna information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och om förhandsbesked när det gäller prissättning. Vissa grundläggande upplysningar ska lämnas till samtliga medlemsstater. Kommissionen ska få del av en begränsad uppsättning grundläggande upplysningar, vilket inte innefattar identiteten på den sökande. En medlemsstat ska på begäran kunna få kompletterande information, inbegripet den fullständiga texten till ett besked. Beskeden som omfattas avser endast besked till juridiska personer och besked som den juridiska personen kan förlita sig på. Bilaterala eller multilaterala förhandsbesked om prissättning med tredjeländer är i vissa fall undantagna från informationsutbytet. Information om besked som meddelats före förslagets ikraftträdande ska, med vissa undantag, även lämnas. Direktivet ska tillämpas . välkomnar arbete som syftar till att förhindra skatteflykt, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens, och står därför 2015/16:115 bakom syftet med de föreslagna bestämmelserna. har stöttat ordförandeskapets inriktning med en mera begränsad räckvidd jämfört med kommissionens förslag. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget. Förhandling om EU:s årsbudget 2015 EU-budgetens inriktning och nivå bestäms dels av den fleråriga budgetramen som anger ramar för samtliga utgifter och åtaganden under varje utgiftsrubrik för en sjuårsperiod och dels av EU:s årliga Utgifterna bestäms även av de nivåer som fastställs i det löpande lagstiftningsarbetet i EU. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen presenterade sitt budgetförslag. Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på Betalningsanslagen föreslogs uppgå till 143,6 miljarder euro vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på 1,5 Eftersom kommissionen dessutom föreslog 434 miljoner euro i betalningar i särskilda instrument ovanför betalningstaket, och anser att särskilda instrument ska rymmas under betalningstaket, var marginalen i regeringens tolkning . Efter att årsbudgetförslaget presenterades presenterade kommissionen ett förslag till ändringsskrivelse 1 för att finansiera Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) vilket innebar ökade åtaganden med . kommissionen förslag till ändringsskrivelse 2 för att uppdatera prognoserna för och föreslå ytterligare insatser på jordbruksområdet samt föreslå ytterligare insatser till följd av migrationskrisen. skrivelsen innebar en nettoökning av åtaganden med och en nettoökning av betalningar om . ändringsskrivelserna sjönk betalningsmarginalen i kommissionens budgetförslag därför markant från till endast 229 Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under förhandlingarna i rådet ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknar tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets behandling utgick från kommissionens ursprungliga förslag till årsbudget inklusive ändringsskrivelse 1 om EFSI. om migration och jordbruk presenterades och därför hade rådet Skr. 2015/16:115 inte tagit ställning till det i sin läsning. åtagandeanslagen med ca och sänkte betalnings- anslagen med ca . Marginalerna för betalningar och åtaganden ökade därmed i rådets läsning till ca vardera. Alla medlemsstater röstade ja till rådets position. förslag innebar att åtagandeanslagen skulle höjas med ca och betalningarna med ca jämfört med rådets läsning. Till skillnad från rådets läsning inkluderade förslag såväl ändringsskrivelse 1 som ändrings- skrivelse 2. De totala nivåerna för betalningar och åtaganden föreslogs överskrida taken i budgetramen. nådde och rådet en överens- kommelse om EU:s årsbudget . Alla medlemsstater i rådet kunde ställa sig bakom överenskommelsen. Överenskommelsen innebär en nivå för åtaganden på och för betalningarna på . Detta leder till en betalningsmarginal på och en åtagandemarginal på . Tre deklarationer antogs. De handlade om vikten av initiativet om sysselsättning för ungdomar (YEI), behovet av betalningsprognoser –2020 och om tillämpning av överenskommelsen om neddragning av antalet anställda i EU:s institutioner . Samråd med och överläggning med finansutskottet genomfördes inför rådets behandling av budgetförslaget samt inför Ekofin/Budget-förlikningen . Samråd ägde även rum med inför rådets godkännande. 19.2Sveriges EU-avgift och återflöde EU-avgift bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget och baseras på de faktiska utgifterna på EU-budgeten. beräknas avgift till EU uppgå till ca . Det är högre än prognosen i budgetpropositionen . Då beräknades den svenska avgiften uppgå till . Den ökade avgiften förklaras av att budgetära effekter till följd av tidigare revideringar av BNI- och mervärdesskattebas troligen kommer att effektueras först i stället . Enligt årsredovisningen för staten uppgick återflöde från EU- budgeten till sammanlagt ca . Återflödet kommer huvudsakligen från garantifonden för jordbruket (), jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (), bidrag från () samt bidrag från (). 2015/16:115 19.3 Ändrad EU:s budgetförordning p.g.a. nytt EU- har ändringar av EU:s budgetförordning (966/2012) beslutats (2015/1929). Förändringarna avser främst anpassning till EU- direktivet om offentlig upphandling (2014/24/EU) och reglerar EU- institutionernas, inte medlemsstaternas, offentliga upphandling. Bland annat ändras kriterierna för på vilka grunder en ekonomisk aktör ska uteslutas från upphandling. Kommissionen åläggs att skapa och förvalta ett system för tidig upptäckt och uteslutning av aktörer för att förbättra skyddet av EU:s finansiella intressen. Systemet ska till exempel innehålla information om misstänkta fall av bedrägerier och oegentligheter mot EU:s finansiella intressen. Medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter minskar och förenklas jämfört med den tidigare budgetförordningen och ska nu endast ske på basis av överenskomna sektorsspecifika bestämmelser. Samråd med ägde rum . 20 Skydd av EU:s finansiella intressen Europeiska revisionsrättens granskning av kommissionens genomförande av budgeten ligger till grund för bedömningen av om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. 20.1Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten presenterar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för föregående budgetår. var det således rapporten om 2014 års budgetår som presenterades. Revisionsrättens slutsatser ligger till grund för den rekommendation som rådet ska lämna till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. Detta görs vid ett rådsmöte . beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2013. Samråd med ägde rum . , och röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . Övriga medlemsstater ställde sig bakom rekommendationen. Rådets rekommendation kompletterades med slutsatser som innehöll rådets bedömning av läget och utvecklingen samt uppmaning till åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för Skr. 2015/16:115 genomförandet av budgeten 2013. Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101) om innehållet i revisionsrättens årsrapport om 2013. publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för av revisionsrätten . lämnade revisionsrätten en revisionsförklaring med reservation när det gäller genomförandet av EU:s budget då felen i de underliggande transaktionerna har uppskattats till (föregående år ) och överstiger således gränsen för väsentliga fel på . Revisionsrätten lämnar dock ett uttalande utan reservation för EU:s räkenskaper. Revisionsrätten presenterar från och med granskningen av budget resultatet uppdelat på rubrikerna i EU:s budget. Jämförelser med tidigare års politikområden går därför inte att göra, men revisionsrätten konstaterar att de fel som identifierats uppstår av i stort sett samma anledning som . De största felkällorna är enligt revisionsrätten att icke stödberättigande kostnader har redovisats i ersättningsanspråk, allvarliga fel vid offentlig upphandling och att arealer redovisats felaktigt av jordbrukare. Det område som har högst felprocent är Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning följt av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Revisionsrätten nämner i årsrapporten att den har identifierat brister i tre olika projekt som genomförts i . Regeringen avser att på sedvanligt sätt i Årsredovisning för staten informera om vilka åtgärder har vidtagit med anledning av revisionsrättens granskning. Hantering och användning av EU-medel i Regeringen lämnar i ett särskilt avsnitt av Årsredovisningen för staten ett intygande om hanteringen av EU-medel i . en årlig räkenskapssammanställning över de medel som har tagits emot från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har använts. Årsredovisningen för staten, och därmed även intygandet lämnas till Det avsnitt som innehåller intygandet skickas därefter till kommissionen och revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU- Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar om hanteringen av EU-medel, uttalanden från granskningar av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. 2015/16:115 lämnat revisionsutlåtanden med reservation för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, det territoriella programmet –, Europeiska fonden för integration av tredjelands- medborgare och Europeiska flyktingfonden. Regeringen noterar att ansvariga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa korrekt hantering av EU-medel. Myndigheterna har dock inte redovisat några allvarliga brister när det gäller hanteringen av EU-medel för eller fått modifierade revisionsberättelser från . Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Samarbetet syftar till att göra medlemsstaternas statistik jämförbar. Jämförbar statistik är ett viktigt medel för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. året har och rådet beslutat ändringar i förordningen om europeisk statistik, som är den grundläggande rättsakten på statistikområdet. och rådet beslutade om ändring av förordning om europeisk statistik (se faktapromemoria 2011/12:FPM144). syftar till att säkerställa trovärdigheten i den europeiska statistiken. ska uppnås genom att stärka det professionella oberoendet hos de nationella statistikmyndigheterna och deras chefer. på samordning på nationell nivå när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder i syfte att upprätthålla förtroendet för europeisk Överläggningar med finansutskottet hölls . informerades om förhandlingsläget . i de delar av förslaget som berör utskottet hölls i Rådet beslutade förordning (EU) 2015/373 om ändring av förordning om Europeiska insamling av statistiska Härutöver har förhandlingar pågått om fem förslag till förordningar på statistikområdet. Det handlar om förslag till förordning om statistik över godstransporter på inre vattenvägar (se faktapromemoria 2012/13:FPM131), förslag till förordning om statistik över varuhandeln mellan icke-medlemsstater (se faktapromemoria 2012/13:FPM158), förslag till förordning om järnvägstransportstatistik (se faktapromemoria 2013/14:FPM5), förslag till förordning om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen (se faktapromemoria 2013/14:FPM100) och förslag till förordning om harmoniserade index för konsumentpriser (se faktapromemoria 2014/15:FPM15). statistikstyrning (ESGAB) följer den upp tillämpning av riktlinjerna för Skr. 2015/16:115 europeisk statistik. ESGAB lämnar i rapporten sju rekommendationer till Fyra rör oberoendet för generaldirektör och tre rör förtidsspridning av statistik. När kommissionen framöver utser generaldirektören för rekommenderar ESGAB att det görs en oberoende bedömning av kandidaternas yrkeskompetens inom statistik. ESGAB skulle kunna höras i samband med rekryteringsprocessen och, i förekommande fall, informeras om varför inte har beaktats. Indikatorerna i riktlinjerna för europeisk statistik inom detta område bör definieras tydligare i syfte att förbättra bedömningen av överensstämmelsen med riktlinjerna. Urvalskriterierna för framtida generaldirektörer för bör omfatta mycket goda kunskaper och erfarenheter inom områden som är relevanta för uppdrag. Kriterierna bör uttryckligen anges i meddelandet om lediga tjänster för öppna ansökningar för kandidater och bör beaktas vid interna rotationer av kommissionens generaldirektörer. Orsaker till avsked av generaldirektör bör inte äventyra hans eller hennes yrkesmässiga oberoende och bör helst specificeras i förordningen om europeisk statistik. Fram till nästa översyn av nämnda förordning skulle detta kunna införlivas som god praxis i andra offentligt tillgängliga handlingar. ESGAB rekommenderar att föregår med gott exempel inom det europeiska statistiksamarbetet genom att minska förtidsspridning av statistik till vissa intressenter innan publicering. Bestämmelserna om förtidsspridning bör, enligt ESGAB, vara mer lättåtkomlig för allmänheten och tydligt ange när och till vem statistik sprids innan publicering. Förtidsspridning bör övervakas öppet och offentligt. ESGAB noterar att vissa medlemsstater, däribland , inte tillämpar förtidsspridning av statistik. ESGAB pekar också på framtida utmaningar för det europeiska statistiksystemet. En utmaning handlar om hur den enorma ökningen av volym och typ av elektronisk data (), tillsammans med befintliga register och administrativa data, kan användas för att möjliggöra lägre kostnader och ökad effektivitet för statistikproducenter och företag. En annan utmaning handlar om minskande resurser för statistikproduktion som behovet av data av hög kvalitet för beslutsfattande ökar. En tredje gäller behovet av ökad samordning av de nationella statistik- systemen mot bakgrund av ökad regional självständighet i vissa av EU:s medlemsstater. antog i december årliga slutsatser om europeisk statistik. Slutsatserna är en uppföljning av områden som rådet tidigare prioriterat. Slutsatserna behandlar uppföljningen av kvaliteten i ett antal centrala ekonomiska indikatorer, statistik för hantering av makroekonomiska obalanser samt moderniseringen av det europeiska statistiksystemet. Rådet antog också slutsatser baserade på ESGAB:s rapport om tillämpningen av riktlinjerna för europeisk statistik. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. presenterade kommissionen ett förslag till revidering i småmålsförordningen och följdändringar i förordningen om ett 2013/14:FPM40). Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor 2014 beslutades en allmän inriktning. , rådet och kommissionen nåddes en överenskommelse som innebär bl.a. att den nuvarande gränsen för vilka mål som omfattas av förordningen höjs från till . Den reviderade förordningen antogs vid rådet för rättsliga och inrikes informerades om förhandlingarna . Samråd med ägde rum . Medlemsstaterna samarbetar inom e-juridik för att förbättra och utveckla användningen av modern teknik på det rättsliga området. förbättra medborgares, företags och rättstillämpares tillgång till gränsöverskridande rättsliga förfaranden och underlätta samarbetet mellan de rättsliga myndigheterna i medlemsstaterna. arbetet har det skapats en webbplats, e-juridikportalen, där EU:s och medlemsstaternas rättsinformation finns samlad. Där finns också de