prop · H303100d14 · 2016-01-01 00:00:00 — 2015/16:100 Bilaga 2 Olika befolkningsgruppers ekonomiska standard..................................................... Inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen ............................................ Fördjupning: Pensionärernas ekonomiska situation ............................................... Inkomster i den övre delen av inkomstfördelningen .............................................. De samlade inkomstskillnaderna .............................................................................. Fördjupning: Olika inkomstslags effekter på inkomstfördelningen...................... Inkomstskillnader när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster............................ Fördelningseffekter av regeringens politik .............................................................. 2015/16:100 Bilaga 2 Ekonomisk utsatthet inom EU.................................................................. Förväntad återstående livslängd vid födseln och ............ Antal personer 2014, efter ålder, kön och Inkomstskillnader inom EU 2000–2013 ................................................... Faktorinkomsternas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. De skattepliktiga transfereringarnas vikter och koncentrations- index 1995 resp. 2014 ................................................................................. De skattefria transfereringarnas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014............................................................................................ Skatternas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014.................... Inkomstspridning för olika inkomstslag 2013.......................................... Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ Nyckeltal 1995 och 2000–2014.................................................................. Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden.................................................................... 2015/16:100 Bilaga 2 Diagram 2.1 Inkomstutveckling –2014 för olika åldersgrupper ............................. Diagram 2.2 Inkomstutveckling –2014 för olika hushållstyper, 20–.............. Diagram 2.3 Ekonomisk standard 2014 efter ålder ....................................................... Diagram 2.4 Ekonomisk standard 2014, ............................................... Diagram 2.5 Ekonomisk standard 2014 efter hushållstyp, 20–............................ Diagram 2.6 Ekonomisk standard 2014 efter vistelsetid i ................................ Diagram 2.7 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder (20–) 1995–2014................................................. Ekonomisk standard i olika delar av inkomstfördelningen 1995–2014................................................................................................... Andel individer i olika inkomstgrupper efter huvudsaklig Ekonomisk standard 1995–2014 för olika grupper efter huvudsaklig Andel med låg ekonomisk standard 1995–2014....................................... Olika gruppers bidrag till andelen med låg relativ ekonomisk standard 1995–2014.................................................................................... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter ålder.................... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014, ........... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter hushållstyp, 20–.................................................................................. Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter vistelsetid i Placering i inkomstfördelningen –2014 för personer som ingick i inkomstgrupp 2009................................................................ Följsamhetsindexering och prisbasbeloppets utveckling ........................ Inkomstutveckling –2014 för olika årsklasser.................................. Antal personer i olika inkomstgrupper 2014, efter Diagram 4.4 Antal personer i olika inkomstgrupper 2014, efter kön och hushållstyp ................................................................................... Diagram 4.5 Fördelning av ekonomisk standard 2014 för män i olika åldersgrupper () ................................................................. Diagram 4.6 Fördelning av ekonomisk standard 2014 för kvinnor i olika åldersgrupper () ................................................................. Diagram 4.7 Andel med låg relativ ekonomisk standard i olika åldersgrupper, 1995 respektive 2014.................................................................................. Diagram 4.8 Andel med mycket låg materiell standard 2014, efter ålder och kön...... Diagram 5.1 Inkomsttillväxt i den översta delen av inkomstfördelningen 1995–2014................................................................................................... Toppinkomsternas inkomstandelar 1995–2014........................................ Inkomsternas sammansättning 2014......................................................... 2015/16:100 Bilaga 2 Diagram 5.4 Den översta hundradelens inkomstsammansättning 1995–2014............. Diagram 5.5 Den översta hundradelens inkomstandel, 1900–2014 .............................. Diagram 5.6 Inkomstandelen för den översta tiondelen exkl. andelen för topprocenten, 1900–2014........................................................................... Diagram 6.1 Fördelning av ekonomisk standard 1995 respektive 2014 ....................... Diagram 6.2 Percentilvärden i förhållande till medianen, 1995 respektive 2014.......... Diagram 6.3 Lorenzkurvan, 1995 respektive 2014......................................................... Diagram 6.4 Gini-koefficientens utveckling –2014 ............................................... Diagram 7.2 Koncentrationskurvan för faktorinkomster, 1995 resp. 2014.................. Diagram 7.3 Koncentrationskurvan för kapitalinkomster (exkl. realiserade kapitalvinster), 1995 resp. 2014 ................................................................. Diagram 7.4 Koncentrationskurvan för de samlade skatterna, 1995 resp. 2014 .......... Diagram 8.1 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2013........................................... Diagram 9.1 Andel som får en förändrad ekonomisk standard .................................... Diagram 9.2 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper............................ Diagram 9.3 Effekt på ekonomisk standard för olika hushållstyper............................. Diagram 9.4 Andel som får en förändrad utökad inkomst............................................ Diagram 9.5 Effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper ................................... Diagram 9.6 Effekt på utökad inkomst för olika hushållstyper.................................... Diagram 9.7 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst ................................................. Diagram 9.8 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell utökad inkomst....................................................... Diagram 9.9 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män ().................................................................................. ––ökade de svenska hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt , eller . Den ekonomiska standarden ökade mest för sammanboende 30–, medan yngre vuxna och personer hade en relativt sett svagare inkomstutveckling. –Den reala inkomstförbättringen för gruppen pensionärer beror till stor del på att de nytillkomna pensionärerna har högre pension än de redan pensionerade. De som redan har gått i pension har haft en svagare inkomstutveckling. –Högst genomsnittlig standard 2014 hade sammanboende utan hemmaboende barn. Lägst standard hade utrikes födda med kort vistelsetid i , ensamstående kvinnor med barn och ensamstående pensionärer. –Den individuella disponibla inkomsten för personer i förvärvsaktiv ålder är i genomsnitt 15–lägre för kvinnor än för män. Denna relation har varit relativt stabil . –De samlade inkomstskillnaderna, mätt med Gini-koefficienten, har ökat såväl i som internationellt . Jämfört med de flesta andra länder har dock fortfarande en jämn inkomstfördelning. Mätt med en relativ låginkomstgräns (av medianinkomsten) har an- delen med låg ekonomisk standard ökat är att inkomstökningen har varit lägre för grupper med låga inkomster än för andra –I åldersgruppen nästan tredubblades andelen med låg relativ ekonomisk standard 1995–2014. Den ökande andelen förklaras främst av att pensionsinkomsterna har utvecklats långsammare än förvärvsinkomsterna. ––ökade inkomsterna mest högt upp i inkomstfördelningen. Tiondelen med högst inkomster hade i genomsnitt högre ekonomisk standard än tiondelen med högst inkomster . 2015/16:100 Bilaga 2 –Kapitalinkomster (räntor och utdelningar) och realiserade kapitalvinster har successivt blivit allt viktigare inkomstkällor för den yttersta inkomsttoppen. Realiserade kapitalvinster utgör huvuddelen av topprocentens kapitalinkomster. Räntor, och framför allt aktieutdelningar, har dock ökat i betydelse . –Kapitalinkomster och realiserade kapitalvinster är i huvudsak koncentrerade till personer med höga disponibla inkomster. Dessa inkomstslag har ökat i omfattning, och de har dessutom blivit mer ojämnt fördelade i förhållande till den disponibla inkomsten. Denna utveckling har bidragit till den ökade inkomstspridningen i . –I en del länder, t.ex. i och i , har den yttersta toppens andel av de samlade inkomsterna ökat kraftigt . Toppinkomstandelarna börjar där närma sig de nivåer som existerade före . I de kontinentaleuropeiska och i de nordiska länderna har uppgången varit betydligt mindre. –Offentligt subventionerade välfärdstjänster, såsom omsorg om unga och gamla, utbildning samt hälso- och sjukvård, är en viktig del av fördelningspolitiken. När dessa tjänster beaktas reduceras de samlade inkomstskillnaderna med , främst till följd av att barn och äldre pensionärer flyttas uppåt i inkomstfördelningen. –Regeringens reformer har en tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil. Reformerna bedöms bidra till en minskad spridning av hushållens disponibla inkomster. Andelen personer med låg relativ ekonomisk standard väntas också minska. Regeringens politik bidrar även till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. –Med ett utvidgat inkomstbegrepp, som beaktar regeringens satsningar på bl.a. vård, skola och omsorg, får fler inkomstgrupper i genomsnitt en positiv utveckling än när analysen begränsas till den disponibla inkomsten. Välfärdssatsningarna bedöms öka det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper, men effekten är störst i den nedre delen av inkomstfördelningen. 2015/16:100 Bilaga 2 På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller till budgetpropositionen. I redogörelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och internationellt perspektiv. Ambitionen är inte att varje enskild redogörelse ska innehålla heltäckande analyser av inkomstfördelningens samtliga dimensioner. Delar som får stort utrymme ett visst år kortas eller utgår i nästföljande redogörelse. Detta skapar utrymme för nya fördjupningar. Fördelningsanalyser fokuserar i regel på fördelningen av disponibel inkomst erhållen under ett kalenderår och justerad för försörjningsbörda. Analyserna i denna redogörelse baseras också i huvudsak på detta inkomstbegrepp. Årlig disponibel inkomst som mått på de ekonomiska resurserna kan visserligen kritiseras i flera avseenden, men det finns också en rad goda skäl att använda detta mått i fördelningsanalyser.1 Uppgifter om disponibel inkomst är bl.a. lätt tillgängliga på regelbunden basis och dess egenskaper är väl kända och har varit föremål för huvuddelen av forskningen på området. är slutsatsen från en stor del av forskningen kring andra mått på välfärd att de är mycket nära korrelerade med disponibel inkomst. Det är därför meningsfullt att studera den disponibla inkomstens fördelning i befolkningen. Den disponibla inkomsten är sammansatt av ett antal olika komponenter: inkomst från arbete, kapital och näringsverksamhet samt skattepliktiga och skattefria transfereringar, med avdrag för direkt skatt. Inkomsterna räknas samman på hushållsnivå och justeras för försörjningsbörda med hjälp av en s.k. ekvivalensskala (se underbilagan för en mer detaljerad beskrivning). Det beräknade måttet benämns ekvivale- rad disponibel inkomst, eller hushållets ekonomiska standard. Varje individ i hushållet tilldelas denna ekonomiska standard, dvs. standarden antas vara lika stor för alla i hushållet. Det bör understrykas att varje enskild individs ekonomiska standard bestäms av hela hushållets inkomster och att hushållets sammansättning bestämmer vilken standard som uppnås. Ju fler personer som ska försörjas av en viss disponibel inkomst, desto lägre ekonomisk standard har varje individ i hushållet. Genom att alla individer i hushållet tilldelas samma inkomst antas således i denna redogörelse att hushållets resurser delas lika mellan familjemedlemmarna. Detta innebär att sammanboende kvinnor och män får samma ekonomiska standard. Ur ett jämställdhetsperspektiv kan det argumenteras för att egen inkomst medför ekonomisk självständighet och att det i stället är mer relevant att studera hur stora resurser som individen direkt förfogar över. I denna bilaga presenteras en kortare redovisning av hur kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster har utvecklats. En utförlig beskrivning av kvinnors och mäns individuella ekonomiska resurser återfinns i en årlig bilaga till budgetpropositionen.2 En stor del av den offentliga sektorns omfördelning sker i form av subventionerade tjänster, som t.ex. skola och hälsovård. Eftersom värdet av de offentligt finansierade tjänsterna inte ingår i den disponibla inkomsten tenderar traditionella fördelningsanalyser (som baseras på disponibel inkomst) att underskatta välfärden. Vidare bortser den traditionella analysen från välfärdstjänsternas utjämnande effekt på skillnaderna i ekonomisk välfärd mellan olika grupper i befolkningen. Mot denna bakgrund är det angeläget att komplettera de traditionella fördelningsanalyserna. I två separata avsnitt i redogörelsen (avsnitt 8 och 9) tillämpas därför ett utvidgat inkomstbegrepp som beaktar värdet av offentliga välfärdstjänster och hur dessa tjänster är fördelade i befolkningen. 1 Vilka resurser som ska beaktas i fördelningssammanhang är en mångfacetterad fråga som studeras inom många olika discipliner. Det finns emellertid inte någon bred enighet om något bästa alternativ till inkomst som välfärdsindikator. En god översikt av mätningen av disponibel inkomst finns att läsa i Handbook on Household Income Statistics (United Nations Economic Commission for Europe 2011). 2 Se prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3. () framställer regelbundet statistik som beskriver utvecklingen och fördelningen av hushållens inkomster. Undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) var 1975–2013 källan till officiella inkomstfördelningsstatistik. Från och med undersökningsår 2014 ersätts HEK med ny totalräknad inkomstfördelningsstatistik (TRIF). TRIF baseras helt och hållet på administrativa register, medan HEK var en urvalsundersökning som samlade in vissa uppgifter via telefonintervjuer. Analyserna i denna redogörelse grundar sig främst på HEK och TRIF. har i arbetet med redogörelsen dock endast haft tillgång till ett urval från TRIF. Detta urval finns tillgängligt och refereras till som Statistiskt Analysregister () i denna redogörelse. De uppgifter som i denna redogörelse refererar till TRIF som källa är hämtade från den begränsade mängd bearbetningar av den totalräknade statistiken som SCB har publicerat. Förändringar i framställningen av statistik tenderar att leda till att statistiken före respektive efter förändringen inte är fullt jämförbar. SCB har studerat jämförbarheten genom att analysera tre parallella årgångar av TRIF och HEK (2011– 2013).3 Den övergripande slutsatsen är att TRIF och HEK i stort sett ger en likartad bild av fördelningen av hushållens inkomster.4 2Olika befolkningsgruppers ekonomiska standard Hushållens reala disponibla inkomster tenderar att stiga över tiden, bl.a. till följd av en kontinuerlig produktivitetstillväxt i samhället. – 2014 förbättrades den ekonomiska standarden för samtliga åldersgrupper och hushållstyper (se diagram 2.1 och diagram 2.2). Den reala medianinkomsten i befolkningen ökade med , vilket motsvarar en ökning med i genomsnitt . 3Se , Övergång från urvalsbaserad till totalräknad inkomstfördelningsstatistik, Hushållens ekonomi bakgrundsfakta 2016:1. 4Se underbilagan för en utförligare beskrivning av de datamaterial som används i redogörelsen. 2015/16:100 Bilaga 2 Diagram 2.1 Inkomstutveckling –2014 för olika åldersgrupper 0–19 år 20–29 år 30–49 år 50–64 år Anm.: Inkomsten avser medianen av ekvivalerad disponibel inkomst för respektive grupp. Data: HEK 1995–2013, 2013– 2014. Källor: och egna beräkningar. Diagram 2.2 Inkomstutveckling –2014 för olika hushållstyper, 20–64 år Anm.: Inkomsten avser medianen av ekvivalerad disponibel inkomst för respektive grupp. Data: HEK 1995–2013, 2013–2014. Källor: och egna beräkningar. har det skett vissa förskjutningar mellan olika åldersgruppers ekonomiska standard. Individer i yrkesaktiv ålder har haft en stabil inkomstökning, medan yngre vuxna i åldern 20–har haft en något svagare utveckling.5 Även personer har haft en förhållandevis svag inkomstutveckling. Orsaken är att pensionerna inte har ökat lika snabbt som de förvärvsaktivas löner.6 Sammanboende, med eller utan barn, har haft en något snabbare ökning av den 5En viktig orsak till den relativt svaga inkomstutvecklingen för yngre vuxna är att många i denna grupp har studiemedel som huvudsaklig inkomstkälla, och dessa har inte utvecklats i samma takt som de förvärvsaktivas löner. Antalet studerande har också ökat kraftigt. Den stigande ungdomsarbetslösheten har också bidragit. 6Pensionärernas reala inkomstförbättring beror till stor del på att pensionärskollektivet förnyas och de nyblivna pensionärerna har högre pension än de redan pensionerade (se även avsnitt 4). 2015/16:100 Bilaga 2 ekonomiska standarden än ensamstående. En- samstående kvinnor har haft en sämre inkomstutveckling än ensamstående män, och i synnerhet ensamstående kvinnor med barn har fått se sin relativa inkomstposition försämras. En viktig förklaring till detta är att ensamstående föräldrars disponibla inkomster i större utsträckning består av transfereringar (t.ex. bostadsbidrag). Dessa ersättningar har utvecklats långsammare än den genomsnittliga löneökningstakten. Nivån på den ekonomiska standarden varierar mellan olika grupper i befolkningen. Högst ekonomisk standard 2014 hade personer i åldersintervallet 55–(se diagram 2.3). Dessa är i regel etablerade på arbetsmarknaden, och har därmed goda inkomster. Dessutom har försörjningsansvaret vanligtvis minskat i och med att barnen har hunnit växa upp och flytta hemifrån. Diagram 2.3 Ekonomisk standard 2014 efter ålder Medianinkomst i kronor (priser) 10 15 20 25 30 35 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 95 100 Anm.: Individer grupperade i ettårsklasser. Data: TRIF 2014. Källor: och egna beräkningar. Personer , oftast ålderspensionärer, har i genomsnitt en relativt låg ekonomisk standard. Det finns dock betydande skillnader mellan olika pensionärshushåll. Generellt gäller att ensamstående och äldre pensionärer har en lägre ekonomisk standard än yngre och sammanboende pensionärer (se diagram 2.4). Vidare har äldre ensamstående kvinnor i genomsnitt lägre ekonomisk standard än äldre ensamstående män.7 7 Äldre kvinnors låga disponibla inkomst i förhållande till männens förklaras av att de förvärvsarbetat i mindre omfattning och till lägre lön än männen. Det finns även demografiska skäl till att kvinnor har lägre pensioner än män. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och pensionerna är generellt sett lägre för äldre pensionärer (se vidare avsnitt 4). Diagram 2.4 Ekonomisk standard 2014, Medianinkomst i kronor (priser) 65–74 år 65–74 år 65–74 år Ensamstående kvinnor Ensamstående män Anm.: Horisontell linje är medianinkomsten i befolkningen. Data: 2014. Källor: och egna beräkningar. Ensamstående i förvärvsaktiv ålder (20–) har i genomsnitt lägre ekonomisk standard än sammanboende (se diagram 2.5). Hushåll med barn har i genomsnitt lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Stordriftsfördelar och hur många som ska försörjas på familjens inkomster får således ett tydligt genomslag på den ekonomiska standarden. Bland ensamstående i förvärvsaktiv ålder har kvinnor i genomsnitt lägre ekonomisk standard än män. Denna skillnad förklaras bl.a. av att kvinnor i genomsnitt förvärvsarbetar i mindre utsträckning än män, och att kvinnor är överrepresenterade i yrken med lägre löner. Diagram 2.5 Ekonomisk standard 2014 efter hushållstyp, 20–64 år Medianinkomst i kronor (priser) utan barn med barn utan barn med barn utan barn med barn Anm.: Horisontell linje är medianinkomsten i befolkningen. Data: 2014. Källor: och egna beräkningar. Utrikes födda har i genomsnitt lägre ekonomisk standard än inrikes födda (se diagram 2.6). Det allmänna mönstret är att ju kortare vistelsetiden är för en person som har invandrat till , desto längre ner i inkomstfördelningen återfinns personen.8 Den primära anledningen är att utrikes födda som har bott i har en lägre sysselsättningsgrad än de som bott i landet en längre tid.9 Diagram 2.6 Ekonomisk standard 2014 efter vistelsetid i Medianinkomst i kronor (priser) 0–3 år 4–10 år 11–20 år Utrikes födda, vistelsetid Anm.: Horisontell linje är medianinkomsten i befolkningen. Data: 2014. Källor: och egna beräkningar. Kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster 2015/16:100 Bilaga 2 för män, och denna relation har varit relativt stabil (se diagram 2.7). I kronor räknat (fasta priser) har skillnaden i medianinkomst mellan kvinnor och män dock ökat 1995–2014, från ca till ca . Diagram 2.7 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder (20–) 1995–2014 Medianinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent KV/M (höger axel) Anm.: Individuell disponibel inkomst definieras som summan av individens egna marknadsinkomster, transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar delas lika mellan sammanboende. Data: HEK 1995–2012, 2013–2014. Källor: och egna beräkningar. Som beskrivits ovan kan det ur ett jämställdhetsperspektiv vara mer relevant att studera hur stor disponibel inkomst kvinnor respektive män förfogar över, eftersom en egen inkomst medför ekonomisk självständighet. De skillnader mellan kvinnor och män som finns på arbetsmarknaden beträffande t.ex. löner, befattningar, arbetstid och frånvaro leder till att kvinnor har betydligt lägre arbetsinkomster än män. Skatter och transfereringar jämnar dock ut inkomstskillnaden till viss del.10 Den individuella disponibla inkomsten för personer i förvärvsaktiv ålder är 15–lägre för kvinnor än 8Placeringen i inkomstfördelningen varierar också med de invandrades ursprungsländer, se ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12: 100bilaga 3). Personer födda i något övrigt nordiskt land, EU15 eller i något av de rikare har ungefär samma ekonomiska standard som inrikes födda. De som är födda i övriga länder är däremot kraftigt överrepresenterade i den nedre delen av inkomstfördelningen. 9Det finns en omfattande litteratur om orsakerna till att arbetsmarknadssituationen är sämre för utrikes födda än för inrikes födda. För en utförlig översikt, se Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2011:5). De vanligaste förklaringarna är problem kopplade till individens utbildning och tillgång till informella nätverk samt diskriminering.