prop · H4031d6 · 2016-09-20 00:00:00 — , som är regeringarnas centrala aktör för avlägsnandet av existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, bidrog till att 12 gränshinder för såväl privatpersoner som företag klarades av. omprövades det nordiska samarbetet med efter att Nordiska ministerrådets kontor i nordvästra registrerades som utländsk agent. Samarbetsministrarna beslutade om avveckling av kontoret samt ett nytt samarbetsprogram med via andra kanaler. bilaterala relationer med de nordiska länderna har präglats av ett intensivt besöksutbyte inom handel, näringsliv och kultur. Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas. Det gäller såväl engagemanget för närområdesfrågorna som utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen, inte minst inom FN. Även det nordisk-baltiska samarbetet (NB8) har varit fortsatt prioriterat. Frågor inom regional säkerhet, energisamarbete, strategisk kommunikation och Östliga partnerskapet dominerade dagordningen. ledde det nordiska försvarssamarbetet i NORDEFCO, som tog P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 substantiella kliv framåt . Utgångspunkten för de svenska ordförandeskapsprioriteringarna var den vision som antogs . Bland annat genomfördes förhandlingar om avtal om alternativbaser på flygsidan, ett koncept utarbetades för förutsättningarna för en kvalificerad flygövning i (Northern Flag) och mot bakgrund av det rådande säkerhetsläget beslutade de nordiska försvarsministrarna om ett system för säker kommunikation. I övrigt hänvisas till regeringens skrivelse om nordiskt samarbete (Skr. 2015/16:90) som redogör för samarbete med de övriga nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Svenska medborgare och personer med hemvist i har erhållit råd och stöd av UD och utlandsmyndigheterna när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. Finansiering sker från anslag 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Vissa ärenden har enbart hanterats av utlandsmyndigheterna, andra har krävt UD:s inblandning. Antalet enskilda konsulära ärenden är fortsatt omfattande. Information till allmänheten om och ambassadernas reseinformation har fortsatt varit en omfattande uppgift. En omfattande konsulär krishanteringsinsats genomfördes i samband med jordbävningen i . Krisövningar har genomförts vid ambassaderna i , , , , , , samt för beredskaps- och konsulärt ansvariga vid utlandsmyndigheterna i . Insatserna för information om i utlandet genomförs av utlandsmyndigheterna med finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet samt av myndigheten (), vars främjandeverksamhet huvudsakligen finansieras från anslag 1:9 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Som stöd i främjandet har utlandsmyndigheterna Strategin för arbetet med Sverigebilden utomlands som tagits fram av i utlandet (NSU), en samarbetsorganisation för de statliga aktörerna inom främjandet. I strategin har NSU identifierat fyra gemensamma profilområden: kreativitet, innovation, hållbarhet och samhälle. Det långsiktiga Sverigefrämjandet syftar till att stärka förutsättningarna för internationell samverkan. Målen för de statliga insatserna för information om i utlandet är att –öka omvärldens kunskap om och förtroende för , –skapa relationer och nätverk inom nyckelområden, –underlätta nya samarbeten, utbyten och handel med omvärlden. Utlandsmyndigheterna har 2015 och , med utgångspunkt i främjandeplaner och med stöd av SI:s stöd och utbud, genomfört Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med SI och andra främjandeorganisationer, svenska företag och lokala partners. Utlandsmyndigheterna har fortsatt sina satsningar på de kulturella och kreativa näringar som bedöms ha störst exportpotential och av relevans i arbetet med Sverigebilden: musik, film, dataspel, marknadskommunikation, mode, design och litteratur. Fokus har också legat på profilområdena i Strategin för arbetet med Sverigebilden utomlands och aktiviteter som bidrar till att genomföra handlingsplanen för regeringens feministiska utrikespolitik. Många av insatserna har varit integrerade, det vill säga de kombinerar främjande av Sverigebilden med handelsfrämjande (som finansieras under utgiftsområde 24 Näringsliv). har även arbetet inletts med att genomföra åtgärderna i exportstrategi, vilken inkluderar insatser för att stärka Sverigebilden i utlandet och stärka talangattraktionen. Bland annat har ett uppdrag lagts på SI i syfte att åstadkomma ett utökat utbud av stipendieprogram och besöksprogram som lockar fler studenter, forskare och strategiskt viktiga personer till . Satsningen för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna har inletts, som bland annat inkluderar en jämförelsestudie med andra länder. Ett digitalt skyltfönster, Showcase , har lanserats som samlar och gör tillgängligt kulturella och kreativa näringar. arbete med offentlig diplomati syftar till att påverka och få genomslag för svensk politik, svenska intressen och prioriterade frågor genom att utlandsmyndigheterna arbetar direkt mot individer och grupper i det civila samhället. Som verktyg används den tematiska kalendern för Sverigefrämjande och offentlig diplomati, vilken skapar förutsättningar för att stärka kommunikationen till målgrupper i utlandet. Genom har utlandsmyndigheterna drivit frågan om vikten av att öka investeringar till barnmorskepraktiken i världen för att förbättra barn- och mödrahälsan vilket har bidragit till prioriteringarna inom den feministiska utrikespolitiken. Vidare, har inom arbetet med offentlig diplomati, kommunikationskampanjen ”First generation” inletts. Kampanjen syftar till att skapa internationellt engagemang kring arbetet för de globala målen och lyfta världens lärare och utbildares viktiga roll. SI:s mål för sin verksamhet inom främjandeområdet är en stärkt och uppdaterad Sverigebild utomlands genom aktiviteter som skapar kännedom om och intresse för och ökad talangmobilitet. Detta innefattar insatser och aktiviteter för att öka kunskaperna om och intresset för svenska språket samt att studenter väljer som destination för högre utbildning. har SI genomfört främjandeaktiviteter i 128 länder, inklusive de 26 länder som regeringen identifierat som prioriterade för handels- och Sverigefrämjande. Verksamheten har haft 1 500 medieinslag utomlands, motsvarande 400 miljoner läsare (2014: 1 800 respektive 500 miljoner och 2013: 1 800 respektive 700 miljoner). Det minskade mediegenomslaget beror på SI:s nedprioritering av att genomföra egna evenemang. SI har fortsatt utveckla verksamheten mot att erbjuda ett basutbud med koncept, evenemangsförslag och presentationsmaterial om som kan användas i många länder och anpassas till lokala behov och förutsättningar. I basutbudet ingår en filmbox med ett tiotal titlar med undertexter på åtta främmande språk, utställningsmaterial för att främja hållbarhet samt koncept och material till stöd för genomförande av handlingsplanen för den feministiska utrikespolitiken. ersattes tidigare digitala plattformar av webbplatsen som på en plats samlar och gör tillgängligt hela SI:s utbud för att främja . Uppföljande enkätundersökningar visar att kännedomen om SI:s material för att främja har ökat och att fler personer på fler platser i världen nåtts med oförändrat antal resurser. SI:s digitala kommunikation om har utökats och anpassats för att följa med i en utveckling där sociala medier spelar en allt större och viktigare roll i den internationella dialogen och där filmer och bilder utgör ett allt viktigare verktyg i främjandet. SI har webbplatser om och svenska förhållanden på svenska, engelska, tyska, franska, arabiska, kinesiska och ryska. hade de fem miljoner besökare och antalet följare av SI:s sociala medier har ökat till 2,7 miljoner från 1,3 miljoner 2014 och drygt 800 000 2013. Två längre, interaktiva berättelser på temana migration och klimat har resulterat i ökat intresse, både vad gäller antal besökare och längd man vistas på webbplatsen. För att få underlag om hur omvärlden uppfattar och för att kunna förmedla en uppdaterad och relevant bild av har SI tillsammans med utlandsmyndigheterna genomfört undersökningar av Sverigebilden i , , , , och . genomförde SI besök för ett 70– tal journalister som resulterat i 125 artiklar. Denna verksamhet bedöms vara ett effektivt verktyg för att få internationellt genomslag för svenska prioriterade frågor. Erbjudandet kompletteras med webbplatsen Media Room, som erbjuder utländska medier att fritt ladda ner och använda medieinslag, där ett inslag om avfallshantering laddats ned flest gånger. i (SI ), som är en enhet under myndigheten, har fortsatt vara en P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 mötesplats för kultursamarbeten, med drygt 100 000 besökare och 400 medieinslag. Som en del i SI:s omfattande arbete med att ta fram material och stöd på temat hållbarhet och miljö genomförde SI inför klimattoppmötet COP 21 en större satsning (Grön Attitude! ), innefattande utställningar, workshops, film och seminarier för att illustrera och visa upp svenska, kreativa lösningar för en mer hållbar värld. Inom verksamhetsområdet har SI haft en omfattande relationsskapande verksamhet för stipendiater och alumner i syfte att fördjupa kännedomen om och kontakten med . Nätverket för utländska studenter 10 000 personer. genomförandet av regeringens exportstrategi har SI fått i uppdrag att ta fram en alumnplattform för utlandsmyndigheter, lärosäten och svenska företag. Med satsningen ”Global Swede” har SI tillsammans med och , uppmärksammat internationella studenter som utmärkt sig inom innovation och entreprenörskap. Stöd till svenskundervisning har fortsatt lämnats och är avgörande för att bevara svenska språkets ställning utomlands, dels i då humanistiska studier på akademisk nivå dras ned i flera länder, dels för att komplettera svensklektorernas ofta låga löner. Vid 228 institutioner i 38 länder finns kurser i Sverigestudier för 33 458 studenter. Drygt 32 svensklektorer fick stöd från SI. lanserade SI en gratis webbkurs i svenska för nybörjare som riktar sig till utländska studenter som ska studera i men anpassats för att omfatta alla som vill lära sig svenska språket. Stödet till svenskundervisning bedöms bidra till att attrahera talanger till svenska företag, och säkra tillgången på översättare som bidrar till exporten av svensk litteratur utomlands. i utlandet (NSU) har fortsatt verkat för ett integrerat och resurseffektivt främjande. Strategiska frågor och ökat informationsutbyte har prioriterats i samarbetet och regeringens exportstrategi har varit dominerande i nämndens diskussioner. Regeringen har även delat ut Musikexportpriset, som uppmärksammar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 insatser i musikbranschen som bidragit till framgångar för svensk export. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Det övergripande målet för anslaget 1:11 Samarbete inom är att främja integration och samverkan kring , en förbättrad miljö i regionen samt att stödja en demokratisk utveckling i . Utfallet för det svenska stödet till samarbete inom 2015 var vilket är en ökning med i förhållande till 2014 och i förhållande till 2013. Av utfallet ska avräknas biståndsramen – detta innefattar insatser inom ramen för SI:s verksamhet. Genom Östersjösamarbetet finansierades SI:s Östersjösamarbete, Sidas och SI:s insatser i avseende demokrati, mänskliga rättigheter och miljö, samt insatser inom ramen för för , Östersjöstaternas råd ( – ), Nordliga dimensionen, och . SI har inom ramen för samarbetet i visat goda resultat. SI:s verksamhet har ökat intresset och kapaciteten hos mottagarna att söka EU-finansiering och att genomföra för . SI har inlett arbetet med kapacitetsuppbyggnad för genomförandet av för genom ledningen av strategins samordningsområde Capacity tillsammans med och i Åbo. SI:s projektstödsverksamhet har bidragit till att nå en högre utväxling av anslaget via medfinansiering av och förstudier kopplade till EU:s stödinstrument i samt till ett ökat svenskt deltagande i program för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, s.k. Interreg-program. civilsamhällesorganisationer, akademi och entreprenörer i länderna kring och i Östliga Partnerskapet (ÖstP). Unga ledare och beslutsfattare från regionen har stärkt sin kompetens avseende bland annat ansvarstagande ledarskap, hållbar offentlig förvaltning, säkerhetsfrågor, kreativa näringar och kvinnors entreprenörskap. Kontakten med ryskspråkiga grupper i har stärkts genom utökad kommunikation om på ryska samt genom riktade projektstöd till civilsamhällessamarbeten som främjar ökad inkludering. Stipendier till studenter från Östersjöstaterna har ökat den akademiska rörligheten och därmed bidragit till att skapa kontakter mellan ungdomar i regionen. SI har fortsatt stärkt sitt arbete med alumnverksamhet för att utveckla kontakterna och nätverken mellan tidigare och nya stipendiater. En rad evenemang har genomförts som lett till ökad kunskap om och intresse för och svenska värderingar. Stödet till samarbetet med kanaliseras huvudsakligen genom Sida och via SI. Till följd av den politiska utvecklingen i har huvuddelen av Sidas stöd fokuserats på demokrati och mänskliga rättigheter. Stödet till civilsamhällets organisationer har inneburit att dessa kunnat upprätthålla sina samarbeten med ryska partnerorganisationer vilka fått det allt svårare att verka till följd av repressiv lagstiftning. Utvecklingen inom såväl demokrati liksom uppfyllandet av mänskliga rättigheter i fortsatte gå i en negativ riktning 2015. Trots den förvårade situationen kunde de flesta planerade samarbeten genomföras. Bl.a. har insatser till stöd för MR-aktivister och HBTQ-personer genomförts, liksom kapacitetsuppbyggnad av ryska fackföreningar och organisationer som arbetar för att minska våld i hemmet. SI har gett stöd till kultursamarbete, expert- och journalistutbyten, evenemang och utställningar samt stipendier och akademisk samverkan. Myndigheten noterar att intresset från rysk och svensk sida alltjämt är stort för samarbete. SI har även lanserat en ny digital kommunikativ plattform för . Inom miljöområdet sker stödet normalt genom finansiering av investeringar i syfte att uppnå gränsöverskridande miljöförbättringar. Sidas stöd kanaliseras främst via internationella finansiella institutioner såsom Europeiska , Nordiska investeringsbanken och Nordiska miljöinvesteringsbolaget (NEFCO). Förutsättningarna för samarbetet har dock påverkats negativt av den ekonomiska nedgången i och de sanktioner som EU införde med avseende på aggression gentemot . Nya krediter från internationella finansiella institutioner har stoppats, vilket kraftigt begränsat genomförandet av Sidas insatsportfölj. De regionala samarbetsinitiativen som är del av har fortsatt sin verksamhet . I har arbetet för en hållbar ekonomisk utveckling samt arbetet med transport-, hälso- och miljöfrågor fortskridit. tog över ordförandeskapet från och kommer att fokusera på miljö och klimat, transport och logistik samt kultur och ungdom. Länsstyrelserna i och har framförallt prioriterat kultur-, näringslivs- och ungdomsfrågor inom ramen för . Inom har innevarande amerikanska ordförandeskap tagit initiativ inom telekommunikation, forskningssamarbete och skydd av områden utanför nationell jurisdiktion, vilket deltagit aktivt i. Utöver det har arbetet med miljö- och klimatfrågorna fortskridit och fokuserats kring regional tillämpning av . har verkat för ett förstärkt arbete för en hållbar ekonomisk utveckling i samt för en tydligare nationell implementering av policyrekommendationer. Verksamheten inom Östersjöstaternas råd (– ) har genomförts under estniskt, följt av polskt ordförandeskap. Det polska, liksom det estniska, ordförandeskapet har kraftsamlat på genomförandet av de nya riktlinjer som antogs i slutet av det finländska ordförandeskapet och som fastställde tre långsiktiga prioriteringar: Regional identitet, Hållbar och framgångsrik region samt Säker och trygg region. Det polska ordförandeskapet har stärkt samverkan med för och genomfört flera gemensamma möten med de nationella samordnarna för för och arrangerat en finansieringskonferens för att stärka projektkapaciteten för såväl som EU:s P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Flera event för unga förändringsaktörer har arrangerats, exempelvis inom BalticLab där unga från samtliga träffas för att utöka sina kunskaper inom hållbart entreprenörskap, skapa gemensamma projekt och bygga regionala nätverk samt inom ramen för sommaruniversitet. har stärkt sitt engagemang att bistå i genomförandet av för genom att tillsammans med Myndigheten för Samhällskydd och Beredskap samordna området för skydd mot landbaserade naturkatastrofer och skydd mot organiserad brottslighet. har också ett samordningsansvar i för för grannlandssamarbetet som främst tar sikte på samverkan på lokal nivå inom och utanför EU i . sekretariatet har också ett samordningsansvar för det regionala klimatanpassningsarbetet genom för . På grund av EU:s riktlinjer för möten på politisk nivå med efter landets aggression mot inställdes det till planerade utrikesministermötet inom i . internationella engagemang och svensk utrikes- och säkerhetspolitik har fortsatt att vara inriktade på bred internationell och global samverkan och samarbete. Dagens största utmaningar är gränsöverskridande och måste hanteras genom globalt samarbete. Agenda 2030 och åtagandena vid konferensen om utvecklingsfinansiering i , klimatkonferensen i och konferensen om katastrofhantering i Sendai ställer högre krav på samstämmighet mellan politikområden i enlighet med politik för global utveckling (PGU). Det är angeläget att genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som världen står inför. Det finns ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. Som ett exempel kan nämnas svenskt stöd till journalistutbildningar och oberoende ryskspråkiga medier i bl.a. och som har bidragit till att stärka grundläggande europeiska värderingar och samhällenas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 motståndskraft mot desinformation och propaganda. politik och engagemang i syfte att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen är viktigt och måste fortsätta. Genom att verka med en bredd av instrument och i dialog - bilateralt, regionalt och multilateralt - bidrar till den fortsatta målsättningen fred och säkerhet i . utmaningar som EU ställts inför har det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, fortsatt att utvecklas. Efter terroristdåden i kom artikel 42.7 i att användas. har gett stöd till inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, genom bidrag i bl.a. och . bidrag till internationell civil krishantering har koncentrerats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även det försvars- och rättspolitiska perspektivet har beaktats. Bedömningen är att de svenska bidragen har bidragit till att uppnå målet att tillvarata intressen i förbindelserna med andra länder, att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och bidragit till att insatserna kunnat uppfylla sina mål och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. personal i insatser är vidare uppskattade för sina kunskaper och sitt engagemang. engagemang i internationella organisationer har varit en aktiv aktör i FN, EU, , , , och i sitt partnerskap till Nato. När det gäller FN har fortsatt sitt starka engagemang inom organisationen och ger ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har gett bidrag till FN:s utbildningsverksamhet och även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja doktrinutveckling och fortsatta reformer av . I linje med vad regeringen anfört i andra sammanhang utgör EU det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen är pådrivande för att utveckla EU som global aktör, för att bevara och stärka den europeiska säkerhetsordningen och för att EU ska ha ett nära partnerskap med FN och andra internationella organisationer. har deltagit aktivt i det internationella arbetet för nedrustning och icke-spridning inom det bredare FN-systemet och särskilt lyft fram det humanitära perspektivet för att sätta människan i centrum. Denna ansats samlar brett stöd inom det internationella samfundet. Särskilt fokus har riktats på områden och insatser där kan göra tydlig skillnad och där svensk politik kan få bäst genomslag, inklusive i de projektbidrag som utbetalats . Teknisk sakkunskap från (), liksom studier och seminarier av internationella fredsforskningsinstitut (), har gett ett bättre sakunderlag i regeringens arbete med nedrustnings- och icke-spridningsfrågor och bidragit till att kunnat inta en aktiv roll med hög trovärdighet. Regeringens bedömning är att () uppvisar ett gott resultat i sin verksamhet. Myndigheten bedriver ett aktivt kvalitetsarbete och arbetar löpande med att stärka arbetsrutiner och förbättra beslutsunderlag. Myndighetens effektivitet, t.ex. mätt som genomsnittliga handläggningstider och ärendebalanser, bedöms som god, även om en mer ansträngd resurssituation börjar ge effekter. Sverigefrämjande i utlandet och Utlandsmyndigheternas främjandeplaner och strategin för Sverigebilden i utlandet har väsentligt bidragit till att öka medvetenheten och kompetensen hos utlandsmyndigheterna att bedriva ett integrerat, samordnat och långsiktigt främjande. Främjandeplanerna visar på fortsatta framsteg när det gäller mål- och resultatstyrning. Svenska institutets (SI) Sverigefrämjande verksamhet har haft god effekt för att sprida information och kunskap om i utlandet. fortsätter att rankas högt i internationella jämförelsestudier och index av världens länder, vilket tyder på att det samlade Sverigefrämjandet har fortsatt öka omvärldens kunskap om och förtroende för . SI:s utökade verksamhet inom området Talangmobilitet, med ökad aktivitet i alumninätverken som följd, visar att denna verksamhet är relevant för som destination för studier på högre nivå. Alumnerna utgör en viktig tillgång för svenska företag med internationell verksamhet. Genom att utrikesförvaltningen och SI avsatt mer resurser för digital kommunikation, har detta bidragit till att fortsatt hålla i framkant på detta område, som det stärker arbete inom offentlig diplomati. Flera av utlandsmyndigheternas och SI:s Sverigefrämjande aktiviteter har bidragit till att genomföra målsättningarna i utrikesförvaltningens handlingsplan för den feministiska utrikespolitiken, framförallt fokusområde 4 (Främja kvinnors och flickors deltagande som aktörer i arbetet för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling.) och 5 (Stärka kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt och tillgång till ekonomiska resurser, inklusive genom produktivt arbete med anständiga arbetsvillkor. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna för att främja utomlands har bidragit till att uppnå målet för utgiftsområdet om att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder, inklusive de specifika målen för Sverigefrämjandet. Regeringens övergripande bedömning är att Östersjösamarbetet överlag har gett goda resultat. Samarbetet har bland annat bidragit till ökad integration och ökad samverkan mellan länderna i regionen. Den negativa demokratiska utvecklingen i och landets aggression mot har gjort att stödet blivit ännu mer P R O P .