prop · H40364 · 2016-12-13 00:00:00 — Detta är kostnader som räknas som bistånd men som återfinns inom andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Avräkningarnas procentuella andel av biståndsramen har varierat, men sammantaget kan en ökning noteras.28 Den största delen av dessa avräkningar är kostnader för mottagandet av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i . Dessa avräkningar på biståndsramen har gjorts sedan 1991.29 De kostnader som avräknas utgår från en definition som bestämts av medlemsländer. Inom definitionens gränser finns utrymme för länderna att bestämma vilka kostnader för asylmottagning som ska inrapporteras som bistånd (se faktaruta nedan).30 Storleken på de kostnader för asylmottagning som är avräkningsbara fastställs utifrån en beräkningsmodell som har etablerat, och baseras på prognoser från Migrationsverket.31 Beräkningsmodellen har med några mindre förändringar varit mer eller mindre den samma (för mer om beräkningsmodellen, se avsnitt 3.2 och bilaga 1). Nivån på avräkningar för kostnader för asylmottagning har normalt sett inte varit föremål för förhandling i budgetprocessen, men det har förekommit att regeringen gjort avsteg från modellen. 28Utrikesutskottets betänkande angående utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (2014/15:UU2). genomgång av biståndsramen 1989– 2015. 30Artikel från hemsida . reporting of in-donor country refugee costs. Members’ methodologies for calculating costs. 31Intervjuer vid , , och vid , . Artikel från hemsida . reporting of in-donor country refugee costs. Members’ methodologies for calculating costs. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G DAC:s definition av kostnader för asylmottagning som bistånd De kostnader för asylmottagning som enligt DAC:s definition räknas som bistånd är offentliga utgifter för att stödja flyktingar i givarlandet av deras vistelse. Detta inkluderar kostnader för flyktingars transport till värdlandet och tillfälligt livsuppehälle (mat, husrum och utbildning). Dessutom inkluderas kostnader för frivillig återresa som bistånd. Kostnader för att uppmuntra till integrering av flyktingar i givarlandet eller att flytta dem någon annanstans än ett utvecklingsland får inte räknas in i biståndet.32 Reglerna ger medlemsländerna utrymme att tolka hur den asylsökandes vistelsetid ska räknas. Endast kostnader när asylsökande inväntar beslut , , och räknar kostnader för tiden som den asylsökande inväntar beslut; börjar från tidpunkten för inträde i värdlandet (eller efter ansökan om asyl). och räknar in alla asylsökande, även de som kommer att avslås, men inga kostnader räknas efter att beslut är taget (förutom kostnader för frivilligt återvändande när det gäller ). Endast kostnader efter asylbeslut , och inkluderar endast kostnader efter beslut om asyl. Detta innebär att börjar när asylstatus har fastställts. Kostnader både under och efter asylprocess , , , , , , , , och anger kostnader både för perioden när asylsökande väntar på beslut och tiden efter beslutet. börjar när ansökan om asyl inkommer och avslutas efter att slutligt beslut om asylstatus ingår.33 Vid kom medlemmarna överens om att det är nödvändigt att öka jämförbarheten mellan länderna genom att utveckla mer likartade metoder för att räkna ut dessa kostnader. Kostnader för asylmottagning som räknas in i den svenska biståndsramen har utvecklats i takt med att antalet asylsökande ökat, från /1992 till (se diagram 3).35 Kostnaderna för mottagandet av asylsökande som andel av biståndsramen var relativt mellan 32Artikel från hemsida . Converged statistical reporting directives for the reporting system (CRS) and the annual DAC questionnaire. OECD-DAC, , s. 19. 33Artikel från hemsida . reporting of in-donor country refugee costs. Members’ methodologies for calculating costs. 34Artikel från hemsida . OECD-DAC High level meeting communiqué, February 19, 2016. 35För 2016 avräknade regeringen först 8,2 miljarder genom budgetpropositionen, sedan ytterligare 4,1 miljarder genom vårändringsbudget. Observera att summan kan komma att ändras i och med regeringens höständringsbudget. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har andelen ökat, och den uppgick till cirka 22 procent.36 Diagram 2 Biståndsramen, 1990–2016, Källa: bearbetning av data från , Årsredovisning för staten samt budgetproposition och vårändringsbudget . Observera att budgetåret inte är avslutat vid denna rapports publicering. angav regeringen att högst av biståndsramen 2016 ska användas för att täcka kostnader för asylmottagning i Sverige.37 Beroende på det slutgiltiga antalet asylsökande , kan detta komma att innebära ett avsteg från den beräkningsmodell som beskrivs ovan. I budgetpropositionen utgjorde budgeterade kostnader för asylmottagningen av biståndsramen. Med anledning av den stora ökningen av asylsökande , och prognoserna , ökade regeringen denna andel genom vårändringsbudget till att utgöra av biståndsramen , motsvarande 12,3 miljarder kronor.38 36Riksrevisionens beräkningar utifrån regeringens budgetpropositioner –2015. 37Artikel från hemsida. Biståndsminister svar på skriftlig fråga 2015/16:447 från riksdagsledamot. Notera att detta är en överenskommelse i regeringen, och inte ett förvaltningsbeslut. 38Regeringens vårändringsbudget (prop. 2015/2016:99). R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G 3 Biståndsbudget på osäkra prognoser I detta kapitel beskrivs den osäkerhet för biståndsverksamhetens storlek som uppstår i och med biståndsramens koppling till BNI och kostnader för asylmottagning. 3.1BNI-prognoser sätter ramarna för planering och budgetering ställde upp ett mål för den svenska biståndsramen, att uppnå ett bistånd motsvarande en procent av BNI.39 Något förenklat är BNI summan av alla inkomster i ett land , vanligtvis ett år.40 Detta innebär att storleken på bistånd utgår från utvecklingen i den svenska ekonomin. Enprocentsmålet har inneburit att biståndsramen växt i takt med den svenska ekonomin, från 1989/1990 till 2016. Diagram 3 Biståndsramen och slutgiltigt bistånd 1990–2016, i procent av BNI och i miljoner kr. Biståndsram (mkr) Slutgiltigt bistånd (procent av BNI) Källa: bearbetning av data från Utrikesdepartementet.41 Notera att siffrorna är biståndsram efter regeringens vårändringsbudget. 39En ambition om ett bistånd motsvarande en procent formulerades (prop. formaliserades en målsättning om utvecklingsbiståndets volym skulle uppgå till en procent av BNP /75 (prop. Enprocentsmålet har uppnåtts 1976-1993, samt . 40Bruttonationalinkomst (till marknadspris) är summan av BNP minus primära inkomster som inhemska enheter betalar till utländska enheter plus primära inkomster som inhemska enheter erhåller från utlandet. genomgång av biståndsramen 1989– 2015. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Not: utfall har regeringen även inkluderat bland annat (lagd skuldsedel för Gröna klimatfonden), (förskott till ett antal FN-organ samt avseende bidrag), (övriga avräkningar) och (additionella medel till klimat). Till detta kommer även kostnader för asylmottagning motsvarande . Regeringens budgetering av det svenska biståndet utgår från dess prognos för den svenska BNI-utvecklingen. Underlaget till dessa prognoser produceras av ekonomiska avdelning, vilken ansvarar för att göra en treårsprognos av makroekonomiska utveckling.42 I budgetpropositionen presenterar regeringen sina tre- och tvåårsprognoser av biståndsramens utveckling samt föreslår biståndsramens storlek och innehåll för nästkommande år.43 Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. Slutligt BNI-utfall presenteras först i regeringens årsredovisning för staten vilka publiceras ca efter budgetårets slut. Regeringens treårsprognoser av biståndsramens storlek har för perioden – 2016 haft en genomsnittlig avvikelse mot den nivå som används i budgetpropositionen med . Prognoserna har i regel överskattat BNI-utveckl- ingen, framför allt då överprognostiseringen av biståndsramen var på cirka 4 miljarder kronor.44 Tabell 1 Biståndsramens storlek i regeringens treårsprognos och i slutgiltig budget, 2010– 2016, Källa: Regeringens budgetpropositioner för –2016. 42I trädde en ny EU-förordning i kraft som medförde redovisningstekniska förändringar i beräkningsmetoden för BNI. I budgetpropositionen föreslog regeringen att biståndsramen skulle beräknas enligt den nya metoden. Detta medförde att biståndsramen enligt nya beräkningen uppgick till (1,i gamla beräkningen) av BNI och att biståndsramen tillfördes . Regeringens målsättning är fortsatt att biståndet ska uppnå av BNI enligt den nya beräkningsmetoden. 43Regeringen ska i enlighet med 9 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) lämna prognoser som ”ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren och baseras på väl specificerade förutsättningar”. I praktiken lämnar regeringen prognoser för det budgeterade året och de tre därpå följande åren, varför prognoshorisonten blir . 44Den stora skillnaden berodde på den globala ekonomiska nedgången. till den relativt korta tidshorisonten får denna en stark påverkan på en genomsnittsberäkning. Vid en beräkning av medianavvikelsen blir skillnaden i stället cirka 980 miljoner. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G Till skillnad från treårsprognoserna har regeringen i tvåårsprognoserna oftare underskattat BNI-utvecklingen. har BNI-utvecklingen underskattats, med överskattningar övriga år. Även i tvåårsprognoserna finns en genomsnittlig skillnad mot budgetnivån för biståndet med , eller . Osäkerheten minskar alltså inte nämnvärt mellan tre- och tvåårsprognoserna. Tabell 2 Biståndsramens storlek i regeringens tvåårsprognos och i slutgiltig budget, 2010–2016, Källa: Regeringens budgetpropositioner för –2016. När beredningen av budgetpropositionen startar är ett av ingångsvärdena i arbetet den BNI-prognos som färdigställer under februari månad.45 Under beredningen av budgetpropositionen, som pågår , hinner dock BNI-prognosen förändras på ett sätt som påverkar biståndsramen med i genomsnitt . Tabell 3 Biståndsramens storlek, prognos i vårproposition och i slutgiltig budget, 2010–2016, Källa: Regeringens budgetpropositioner för –2016 samt regeringens ekonomiska vårpropositioner för perioden –2015. 3.2Det är svårt att prognostisera kostnader för asylmottagning Sedan de första avräkningarna för asylmottagning genomfördes /92 har utgifterna utvecklats i relation till antalet asylsökanden, i linje med beräkningsmodellens 45 Se exempelvis regeringens budgetproposition , utgiftsområde 7 (prop. 2015/16:), s. 12. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utformning.46 Kostnadsutvecklingen för asylmottagningen får en direkt påverkan på biståndsverksamhetens storlek. Tillsammans med kostnaderna för asylmottagning står biståndsverksamheten för av biståndsramen. Eftersom ramens storlek bestäms av BNI uppstår en situation där ökande asylkostnader främst påverkar biståndsverksamhetens storlek. I och med att regeringen angett att asylkostnaderna maximalt ska uppgå till av biståndsramen 2016 har dock kopplingen mellan utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 8 Migration fått en övre gräns. Diagram 4 Kostnader för asylmottagning i biståndsramen och antal asylsökande, 1990–2016 Källa: bearbetning av data från och . Avräkningen asylmottagning är sammanställd från regeringens budgetproposition samt vårändringsbudget . Antal asylsökande 2016 baseras på planeringsscenario i prognos . Eftersom prognoser över antal asylsökanden haft en stor avvikelse i relation till utfall har det dock varit svårt att budgetera kostnaderna. Nedanstående sammanställning visar på svårigheten att göra prognoser över antalet asylsökande . I fem av sex prognoser underskattar antalet asylsökande även i sina maximumscenarion. Intervallen mellan minimum och maximumscenarion ökar , och är skillnaden som störst. 46Avräkningar för asylmottagning beskrivs i budgetpropositionen i avsnittet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Se bilaga 1 för en mer ingående beskrivning av prognostisering och budgetering av kostnader för asylmottagning. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G Tabell 4 prognoser och utfall, antal asylsökande, 2010–2016 Källa: Sammanställning av juli-/augustiprognoser 2010– 2015. Antal asylsökande 2016 baseras på prognos . Givet svårigheten att prognostisera antalet asylsökande finns det också en osäkerhet i prognoser, främst i fråga om kostnader för asylsökande under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration. An- slaget styrs delvis av volymen asylsökande med behov av ersättningar och stöd till boendekostnader.47 Kostnaderna påverkas inte bara av antalet som kommer utan även av vilka som kommer. Exempelvis är kostnaden betydligt högre för ensamkommande barn jämfört med vuxna asylsökande. Det är framför allt inom detta anslag som avräkningsbara kostnader återfinns. 3.2.1 Osäkra beräkningar av avräkningar för asylmottagning Svårigheten att prognostisera antalet asylsökanden har –2016 medfört att regeringens budgetering av kostnader för asylmottagning varit osäker. Detta har i sin tur gjort att storleken på avräkningar för asylkostnader varit osäkra. Denna osäkerhet medför en begränsning för möjligheten att långsiktigt planera och budgetera det svenska biståndet. Även om man bortser från de stora skillnaderna som inträffar så har regeringen i sina prognoser återkommande underskattat kostnaderna för asylmottagningen (se tabellen på nästa sida). 47Anslaget omfattar utgifter för stöd till asylsökande. Även statsbidrag till kommuner och landsting och utgifter för boende för asylsökande belastar anslaget. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 5 Skillnad mellan prognos, budgetproposition och ändringsbudgetar, avräkningar för asylmottagning, 2010–2015, samt prognos, budget , Avräkningar efter vår- och Källa: bearbetning av data från regeringens budgetpropositioner 2010–2016 samt data från . * De summor som anges som slutgiltig för avräkningar 2016 är från regeringens vårändringsbudget . Observera att denna summa alltså kan komma att ändras i regeringens höständringsbudget. Med ett undantag har regeringen i samtliga treårs- och tvåårsprognoser samt budgetar underskattat kostnader för avräkningarna för asylmottagning i . –2016 avvek regeringens treårsprognos med i genomsnitt , eller motsvarande . Om 2015 och 2016 exkluderas har regeringen underskattat kostnaderna med , eller lite . I sina tvåårsprognoser har regeringen över perioden – 2016 i genomsnitt underskattat kostnaderna med , eller . –2014 underskattade regeringen kostnaderna i sina tvåårsprognoser med i snitt , eller . Även regeringens slutliga budgetering har varit lägre än den slutgiltiga kostnaden samtliga år . –2014 är utfallet i genomsnitt R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G , eller , högre än budget. När 2015 och 2016 inkluderas ökar avvikelsen till i genomsnitt , eller . 3.2.2 När kommer kostnaden belasta den statliga budgeten? Den beräkningsmodell som används för att budgetera avräkningar bygger på antalet asylsökanden från utvecklingsländer, en genomsnittlig kostnad per dag och genomsnittligt antal dagar i system (se bilaga 1 för mer information om beräkningsmodellen). Modellen gör vidare antagandet att samtliga asylsökanden kommer . Resultatet är en beräknad total kostnad för alla de personer som söker asyl ett givet år. Det modellen inte visar är dock när dessa kostnader kommer att belasta den statliga budgeten. Den totala kostnaden beräknas i modellen uppstå i sin helhet under ankomståret. kan konstatera att kostnaderna för en asylsökande i de flesta fall uppstår under fler år, av ett flertal anledningar. Det kommer asylsökanden . –2015 har en majoritet av asylsökanden dessutom kommit under andra halvan av året. Vidare uppstår en betydande del av kostnaderna när staten ersätter kommuner för deras mottagande, vilket kan ske i efterhand. Att regeringens avräkning är en schablonberäkning av den totala beräknade utgiften framgår dock inte av regeringens budgetering. Det är oklart i hur stor utsträckning genomförda avräkningar för ett budgetår överensstämt med faktiska kostnader, då utfallet endast följts upp i begränsad omfattning (se kapitel 7 för mer information om uppföljning och redovisning). Sammantaget kan det ifrågasättas om beräkningsmodellen, med dess nuvarande konstruktion, är lämpad för att budgetera avräkningar för asylmottagning. ser en risk att de avräkningar som görs inte motsvarar förutsedda kostnader , vilket kan få stor effekt på tillgängliga resurser för biståndsverksamheten. 3.3 Osäkerheten fortsätter under pågående budgetåret Skillnaderna mellan regeringens prognoser för antalet asylsökanden och det antal som faktiskt kommit har inneburit att den slutgiltiga kostnaden för asylmottagningen under budgetåret avvikit från det i budgetpropositionen aviserade beloppet. Regeringen har därför lämnat förslag till om omfördelning av medel mellan utgiftsområden och anslag under pågående budgetår genom s.k. ändringsbudgetering. Regeringen lämnar i normalfallet in två propositioner med förslag till ändringar i statens budget för det innevarande budgetåret. Dessa förslag lämnas dels i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen, , dels i anslutning till budgetpropositionen . Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beslutas sedan av respektive 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Därefter kan regeringen göra förändringar mellan enskilda anslagsposter inom utgiftsområdet, för att hantera det nya budgetläget. och Sida disponerar merparten av medlen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, och får därmed hantera större delen av budgetförändringarna under pågående budgetår. 3.3.1 Återkommande överföring av medel från biståndet De ökade kostnaderna på migrationsområdet har delvis finansierats genom att medel förts från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till utgiftsområde 8 Migration. –2016 har utgiftsområde 7 Internationellt bistånd påverkats av ändringsbudgetar vid åtta tillfällen till följd av förändrade kostnader för asylmottagning. hade totalt överförts från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd genom ändringsbudgetar. I och med vårändringsbudgeten ökade denna summa till totalt . har medel förts tillbaka från utgiftsområde 8 Migration, när överfördes i höständringsbudgeten . Avräkningar för kostnader för asylmottagning i biståndsramen, 2010–2016, Källa: bearbetning av data från regeringens budgetpropositioner och ändringsbudgetar 2010–2016. Höständringsbudget hade ännu inte presenterats under denna gransknings genomförande. Notera att i vårändringsbudget var nettosänkningen av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd , då utgiftsområdet ökades med . –2015 har den genomsnittliga förändringen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd varit . har ändringen varit . Erfarenhetsmässigt finns alltså en risk att anslagen ändras efter det att statsbudgeten fastställts . R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G Diagram 5 Regeringens ändringsbudgetering 2010–2016, per utgiftsområde, -5 000 -10 000 Totalt ändringsbudgetar 2010–2015 Källa: bearbetning av regeringens ändringsbudgetar 2010–2016. till perioden –2016 är överföringarna från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd utan motsvarighet i regeringens ändringsbudgetering (se diagram 6 ovan). De sju sänkningar som genomförts representerar de största sänkningarna som gjorts sett över hela statsbudgeten . Undantaget är höständringsbudgeten 2013 när medel fördes tillbaka från utgiftområde 8 Migration.48 Vårändringsbudgeten innebär större omfördelningar mellan utgiftsområden än samtliga genomförda ändringsbudgetar –2015 sammantaget.49 Förändringarna baserades på prognos från , där antalet asylsökanden beräknades till 100 000.50 efter att regeringen lagt fram sin ändringsbudget kom dock en ny prognos från , där antalet asylsökanden beräknades till 73 000.51 48Se regeringens vår- och höständringsbudgetar 2010–2016. 49Regeringens vårändringsbudget (prop. 2015/2016:99). Verksamhets- och utgiftsprognos . Verksamhets- och utgiftsprognos . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som framgår av diagrammet ovan har den totala ökningen av utgiftsområde 8 Mi- gration bara delvis finansierats genom minskningar av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det varierar från att hela beloppet finansieras från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till att inget finansieras därifrån. Det går alltså inte att från prognoser om antalet asylsökanden förutse i vilken omfattning en ökning av asylsökanden kommer att medföra förändrade finansiella förutsättningar för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (se tabell 7 nedan). Tabell 7 Förändrade kostnader för mottagande av asylsökanden (utgiftsområde 8 Migration) som finansierats från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, 2010–2016, Varav från UO 7 Procent från UO 7 Varav till eller från UO 7 Procent till eller från UO 7 Källa: sammanställning av ändringsbudgetar 2010–2016. Förändringarna av utgiftsområde 8 representerar de totala förändringarna av anslag 1:1 , 1:2 Ersättningar och bostadskostnader samt 1:3 Migrationspolitiska åtgärder. Det är nämligen dessa anslag som delvis finansierats från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd . I och med ambitionen att det svenska biståndet vid budgeteringstillfället ska uppgå till motsvarande en procent av BNI kopplas biståndet till utvecklingen i den svenska ekonomin. Ekonomins utveckling medför dock en prognososäkerhet för storleken på bistånd. till –har regeringens prognoser för biståndsramen avvikit med i genomsnitt från utfall. Prognoser avviker från budget med i genomsnitt . Den prognos som tas fram i inledningen av budgetberedningen avviker med från budget. Sammantaget innebär kopplingen till BNI att det finns en viss osäkerhet kring storleken på det svenska biståndet som kvarstår ända fram tills regeringen beslutar om budgetpropositionen. Kostnader för asylmottagning ingår till viss del i biståndsramen. Dessa kostnader utgår från antalet asylsökanden som kommer till . 52 ökades utgiftsområde 8 Migration med genom en extra ändringsbudget. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G kanden avvikit från prognoserna –2016 har även kostnadsprognoser och budget avvikit från den slutgiltiga kostnaden för asylmottagningen. till 2010–2015 har regeringens prognoser för kostnaderna fram i tiden i genomsnitt avvikit från utfallet med . Osäkerheten har minskat något , och är för tvåårsprognosen . Skillnaden mellan de budgeterade kostnaderna och utfallet har sett till den granskade perioden varit i genomsnitt närmare en halv miljard . Ef- tersom 2016 ännu inte är avslutat inkluderas inte årets kostnader i beräkningarna ovan. Klart är dock att avvikelsen mot prognos och budget blir betydligt större än genomsnittet. Osäkerheten som uppstår i svårigheten att prognostisera kostnaderna för asylmottagningen kvarstår även när budgetpropositionen är beslutad.