prop · H303162 · 2016-04-07 00:00:00 — och entledigande av revisor Regeringens förslag: Ett avtalsvillkor som har till syfte att stämman ska välja en viss revisor eller en revisor som finns med på en viss lista eller liknande ska vara ogiltigt. Detsamma gäller sådana inskränkning- ar av stämmans valfrihet i bolagsordning eller stadgar. Ett aktiebolag ska kunna välja att i bolagsordningen ange flera alter- mandattider för bolagets revisor. Regeringens bedömning: De krav som revisorsförordningen ställer på valet av revisor i företag av allmänt intresse, bl.a. i fråga om upp- handling, kräver inga författningsändringar. Inte heller krävs det några författningsändringar med anledning av förordningens bestämmelser • att ett företag av allmänt intresse på begäran av den behöriga myndigheten () ska visa att urvalsförfarandet inför revisorsvalet har genomförts på ett rättvist sätt, ett företag av allmänt intresse ska informera den behöriga myndigheten () om en tredje part på ett otill- börligt sätt försöker påverka stämmans beslut om revisorsval, eller • att den behöriga myndigheten () ska offentlig- göra en förteckning över vissa revisorer och revisionsbyråer. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer huvudsaklig- en med regeringens förslag och bedömning. Enligt utredningen bör inte vara behörig myndighet med avseende på de två första punktsatserna ovan, utan respektive Konkurrensverk- et (se betänkandet s. 506 och 517 f.). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslag- en och delar bedömningen eller har ingen invändning mot dem. enligt klargöras att det inte finns något hinder mot bestäm- melser i bolagsordningen om att bolagets revisor ska vara auktoriserad eller ha viss annan särskild kompetens. Även är inne på den anser vidare att verket inte är en lämplig myndighet att begära in uppgifter om att urvalet av revisor har gått till på ett rättvist sätt. anför att det inte finns några skäl för att ge Kon- kurrensverket ansvaret för att ta emot information från företagen om avtalsvillkor. Skälen för regeringens förslag och bedömning Företag av allmänt intresse ska upphandla revisionstjänster Revisorn i ett aktiebolag väljs som huvudregel av bolagsstämman (9 kap. 8 § aktiebolagslagen). Om bolaget ska ha flera revisorer, får det bestäm- mas i bolagsordningen att en eller flera av dem, dock inte alla, ska utses på något annat sätt än av stämman. I bolagsordningen kan det exempelvis anges att en aktieägarminoritet, ägare av visst aktieslag, en viss kredit- givare, anställda, staten eller en kommun får utse en eller flera revisorer. En styrelseledamot eller verkställande direktör kan dock inte ges rätt att utse revisor. För ett aktiebolag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad ska bolagets revisionsutskott biträda vid upprätt- andet av förslag till bolagsstämman om revisorsval (8 kap. 49 b § 5 aktie- bolagslagen). När bolagsstämman utser revisorn tillämpas lagreglerna om val (dvs. 7 kap. aktiebolagslagen). För att ett revisorsval ska kunna behandlas på stämman, ska frågan om revisorsval tas in i det förslag till dagordning som bifogas kallelsen till bolagsstämman (7 kap. 24 § aktie- bolagslagen). Den föreslagna revisorn eller revisionsbyrån ska namnges, men att kallelsen innehåller ett förslag på en viss namngiven person eller en viss angiven byrå hindrar inte att stämman utser någon annan. Motsvarande reglering finns i övrig associationsrättslig lagstiftning. Det finns inte några bestämmelser om att revisorsvalet ska föregås av någon särskild beredning. Enligt Svensk kod för bolagsstyrning ska ett aktiemarknadsbolag dock ha en valberedning och förslag till val och arvodering av revisor ska lämnas av bolagets valberedning och presen- teras i kallelsen till stämman och på bolagets webbplats (se punkterna 2.1 och 2.6 i koden). Valet av revisor i företag av allmänt intresse regleras i revisorsförord- ningen (artikel 16). Enligt förordningen gäller följande. Företagets revisionsutskott ska lämna en rekommendation i frågan om revisorsval till styrelsen. Såvida det inte rör sig om en förnyelse av ett revisionsuppdrag (jfr artikel 17.1 och 17.2), ska rekommendationen motiveras och innehålla minst två alternativ. ska motivera varför utskottet föredrar en viss revisor. I motiveringen ska utskottet ange att det inte är föremål för påverkan från tredje part och inte är tvingat av några villkor som begränsar stämmans valfrihet. rekommendation ska, såvida det inte rör sig om en förnyelse av revisionsuppdraget, utarbetas efter ett anbudsförfarande som anordnas av företaget. Följande gäller för anbudsförfarandet. •Företaget får bjuda in alla revisorer eller revisionsbyråer att lämna anbud om tillhandahållande av revision på villkor att någon karens- tid inte löper (se artikel 17.3) och att anbudsförfarandet inte uteslut- er revisorer eller byråer som fick av sina revi- sionsarvoden från företag av allmänt intresse i den berörda med- lemsstaten under föregående räkenskapsår. Företaget ska utforma specifikationer för de revisorer eller revi- Prop. 2015/16:162 sionsbyråer som bjuds in att lämna anbud. innehålla en redogörelse för företagets verksamhet och den typ av revision som ska utföras samt öppna och icke-diskriminerande urvalskriterier som ska tillämpas vid bedömningen av de anbud som lämnas. Företaget får själv bestämma hur anbudsförfarandet ska gå till och får förhandla med anbudsgivarna under förfarandet. Om en behörig myndighet kräver att revisorer och revisionsbyråer ska uppfylla vissa kvalitetsstandarder, ska dessa standarder anges i specifikationerna. Företaget ska bedöma de anbud som lämnas in av revisorerna eller revisionsbyråerna i enlighet med de urvalskriterier som anges i specifikationerna. Företaget ska skriva en rapport med slutsatserna av anbudsförfarandet. Slutsatserna ska bekräftas av revisions- utskottet. Företaget och revisionsutskottet ska beakta resultat och slutsatser från de inspektionsrapporter som offentliggörs av den behöriga myndigheten med avseende på de revisorer och revisions- företag som lämnar in anbud (jfr artikel 26.8 och artikel 28 d). Företaget ska på begäran kunna visa för den behöriga myndigheten att anbudsförfarandet har genomförts på ett rättvist sätt (artikel 16.3 första stycket f). har ansvaret för anbudsförfarandet (artikel 16.3 andra stycket). av allmänt intresse är inte skyldiga att tillämpa det anbudsförfarande som förordningen föreskriver. Det gäller företag som enligt sin senaste årsredovisning eller koncernredovisning uppfyller minst två av följande tre kriterier: ett genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på under 250, en balansomslutning som inte överstiger och en årlig nettoomsättning som inte överstiger (artikel 2.1 f i prospektdirektivet14). Det gäller vidare börsbolag som har ett genomsnittligt börsvärde på mindre än 100 miljon- er euro beräknat på slutkursen för de tre föregående kalenderåren (artikel 2.1 t i prospektdirektivet). När styrelsen, eller i förekommande fall valberedningen (se vidare avsnitt 13), lämnar sitt förslag till stämman ska det innehålla den rekom- mendation som revisionsutskottet har lämnat. Om styrelsens eller val- beredningens förslag skiljer sig från det alternativ som revisionsutskottet föredrar, ska skälen till att utskottets rekommendation inte följs anges i förslaget. Den eller de revisorer eller revisionsbyråer som föreslås av styrelsen ska ha deltagit i anbudsförfarandet (artikel 16.5). Förordningens krav på anbudsförfarandet gäller direkt i . Det behövs inte några författningsändringar. Däremot behöver en behörig myndighet pekas ut i ett par avseenden. 14 och rådets direktiv /71/EG av om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv /34/EG 2015/16:162 Till att börja med ska, som anges ovan, det granskade företaget på begäran kunna visa för en behörig myndighet att anbudsförfarandet har genomförts på ett rättvist sätt. I avsnitt 14.2 föreslår regeringen att ska vara behörig myndighet enligt revisorsförord- ningen för tillsyn över företag av allmänt intresse. En av de överträdelser som ska kunna föranleda ett ingripande är att företaget inte har iakttagit det förfarande om revisorsval som förordningen föreskriver. Av detta följer att det också är som är den myndighet som enligt förordningen i förekommande fall ska kunna anmoda företaget att visa att anbudsförfarandet har genomförts på ett korrekt sätt. I förordningen anges vidare att en behörig myndighet ska offentliggöra en förteckning över de berörda revisorerna och revisionsbyråerna (arti- kel 16.3 tredje stycket). Förteckningen ska uppdateras . Myndig- heten ska göra de beräkningar som är nödvändiga för att beräkna hur stor andel revisionsarvoden revisorn eller revisionsbyrån har fått från företag av allmänt intresse (jfr artikel 14). Som utredningen anför är det naturligt att sköter denna uppgift. Det krävs inte några författ- ningsändringar. Både enligt revisorsdirektivet och enligt revisorsförordningen är vissa avtalsvillkor som begränsar stämmans valfrihet vid revisorsval förbjudna. I revisorsdirektivet anges att avtalsvillkor som vid revisorsvalet begränsar stämmans valfrihet till vissa kategorier eller förteckningar över revisorer eller revisionsbyråer är förbjudna. Befintliga sådana villkor är ogiltiga (artikel 37.3). I lagrådsremissen föreslogs att bestämmelser av denna innebörd ska tas in i aktiebolagslagen och övrig associationsrättslig lagstiftning. Lagrådet avstyrker förslagen och påtalar bl.a. att den föreslagna regleringen bygg- er på att det granskade företaget kan träffa avtal om hur aktieägarna eller medlemmarna ska rösta på stämman. Enligt den kompetensfördelning mellan bolagsorganen som gäller i svenska associationer kan emellertid varken styrelsen eller den verkställande direktören träffa avtal som bind- er stämman i frågor som hör till stämmans exklusiva kompetens, t.ex. revisorsval. Lagregler som förbjuder avtalsvillkor som har till syfte att stämman ska välja en viss revisor slår därför enligt Lagrådet in öppna dörrar; syftet med EU-regleringen måste anses uppnått genom befintliga associationsrättsliga regler. Som Lagrådet anför står det i och för sig stämman fritt att välja den behöriga revisor som stämman önskar, oavsett vilka åtaganden som t.ex. styrelsen har gjort. Regeringen vill dock framhålla att direktivet inte endast syftar till att säkerställa att avgörandet formellt sett ligger i stäm- mans händer. Så är det redan enligt det hittillsvarande revisorsdirektivet (se artikel 37.1). Innebörden av direktivbestämmelsen är i stället att vissa avtalsvillkor om revisorsval är ogiltiga. Att ett avtalsvillkor om revisors- val kräver stämmans efterföljande godkännande är enligt regeringens mening inte tillräckligt. Om exempelvis ett för företaget väsentligt lån är försett med ett villkor som innebär att lånet förfaller till omedelbar betal- ning om inte företaget väljer eller behåller en viss revisor, torde kompe- tensfördelningen mellan bolagsorganen spela mindre roll. Enligt direktivet omfattas alla avtalsvillkor av ogiltigheten. Vad som avses med avtalsvillkor anges inte närmare. Till skillnad från Lagrådet bedömer regeringen att regleringen omfattar även avtal där det granskade företaget inte är part. Begreppet avtalsvillkor torde t.ex. inbegripa inte bara ett låneavtal som bolaget har ingått med en tredje part, utan även villkor i ett aktieägaravtal. Även föreskrifter i bolagsordningen torde omfattas. Det är också så direktivet har genomförts i t.ex. (”sel- skabets vedtægter eller i anden aftale”) och (”any term in a contract”). Regeringen föreslår alltså att bestämmelser om ogiltighet av avtals- villkor som begränsar stämmans valfrihet tas in i bl.a. aktiebolagslagen. Det bör då förtydligas att även avtalsvillkor som har till syfte att stäm- man ska välja en viss revisor omfattas av ogiltigheten. Däremot bör det, som anför, inte finnas något hinder mot bestämmelser i bolagsordningen som går ut på att revisorn ska ha en viss angiven kom- petens, t.ex. vara auktoriserad revisor, trots att det inte krävs enligt till- lämplig lag (jfr t.ex. 9 kap. 13 § aktiebolagslagen). Inte heller bör det finnas något hinder mot bestämmelser i bolagsordningen om upphand- ling av revisionstjänster. Revisorsförordningen är något annorlunda utformad genom att den enbart omfattar avtalsvillkor som företaget av allmänt intresse överens- kommer med en tredje part. Dessutom ska enligt förordningen ett företag av allmänt intresse utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten, om en tredje part försöker göra ett sådant avtalsvillkor gällande eller på något annat sätt otillbörligt påverkar stämmans val av revisor (artikel 16.6). Förordningen kräver inte några kompletterande materiella regler. Det måste dock finnas en myndighet som i förekommande fall hanterar infor- mationen från företaget om att någon försöker göra gällande ett otillåtet avtalsvillkor. Regeringen är av samma mening som , dvs. att det inte vore ändamålsenligt att ge denna uppgift till verket. I stället framstår det även i denna fråga, mot bakgrund av att Finansinspek- tionen föreslås vara behörig myndighet för tillsynen över företag av allmänt intresse (se avsnitt 14.2), som naturligt att inspektionen får uppgiften. Informationen i eventuella underrättelser från företagen får användas i inspektionens vanliga tillsynsverksamhet. En mer flexibel mandattid Aktiebolagslagens huvudregel är att uppdraget som revisor gäller under en ettårig mandattid. I bolagsordningen får det bestämmas att uppdraget ska gälla för men det ska upphöra senast vid slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter det att revisorn utsågs (9 kap. 21 § aktiebolagslagen). Det är inget som hindrar att samma revisor väljs igen efter det att mandattiden har löpt ut, så länge den sam- manlagda uppdragstiden håller sig inom de ramar som anges i avsnitt 12.2. För ett aktiebolag som vill tillämpa en annan mandattid än är det emellertid, om bolaget ska kunna utnyttja möjligheten att ha samma personvalda revisor i följd, nödvändigt att bolagsordningen inne- håller flera mandattider för stämman att välja mellan. Detta är inte möj- ligt (se vidare om reglerna om revisionsuppdragets sammanlagda längd i avsnitt 12.2). En möjlighet att välja mellan flera olika mandattider 2015/16:162 ökar även i övrigt flexibiliteten och förenklar för bolagen (se vidare en framställan från , dnr Ju2011/09226/L1). I bolagsord- ningen bör det därför kunna anges flera möjliga mandattider för bolagets revisor. Det föreslås en reglering som möjliggör detta. I bolag som utnyttjar denna möjlighet ska bolagsstämman varje gång den ska fatta beslut om revisorsval kunna välja att utse revisor för ett, två, tre eller , om det är de alternativen som har angetts i bolags- ordningen. Om stämman inte anger vilken tid revisorn har utsetts för, bör revisorn anses ha utsetts för den kortaste tid som följer av bolagsordning- en. Det föreslås lagregler med den innebörden. 12.2Revisorsrotation – revisionsuppdraget ska vara tidsbegränsat Regeringens förslag: Ett börsnoterat företag ska, med undantag från revisorsförordningen, få behålla revisorn längre än enligt följan- de. Om revisorn är en revisionsbyrå (registrerat revisionsbolag), ska uppdraget kunna förlängas till 1.sammanlagt , under förutsättning att ett nytt urval enligt förordningen genomförs när uppdraget har pågått , eller 2.sammanlagt , under förutsättning att ytterligare en revisor eller revisionsbyrå anlitas när uppdraget har pågått i högst . En förlängning ska i båda fallen dessutom förutsätta att företaget iakttar de närmare bestämmelserna i revisorsförordningen. Möjlighet- en till förlängning ska inte gälla finansiella företag. Det hittillsvarande kravet på att en personvald revisor i ett börs- noterat företag ska bytas ut senast ska utvidgas till att även omfatta icke-noterade finansiella företag av allmänt intresse. Det ska införas ett krav på revisorsrotation även för vissa finansiella företag som inte är företag av allmänt intresse. En personvald revisor i ett sådant företag ska bytas ut senast . Detsamma ska gälla för den huvudansvariga revisorn när revisorn är en revisionsbyrå. Efter sjuårsperioden ska det löpa en karenstid för den personvalda revisorn och för den huvudansvariga revisorn. Under den tiden får revisorn inte delta i revisionen av företaget. Bestämmelserna om rotation av den huvudansvariga revisorn när en revisionsbyrå är revisor i ett börsnoterat företag ska inte längre gälla. Bestämmelserna om karenstid innan en personligt vald revisor åter- igen kan delta i revisionen av ett sådant företag ska upphävas. Dessa frågor regleras nu i revisorsförordningen. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer huvudsaklig- en med regeringens förslag. Utredningen föreslår inget krav på revisors- rotation för finansiella företag som inte är företag av allmänt intresse (se betänkandet s. 517 f.). Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. De flesta av remissin- stanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag att börsbolag ska kunna anlita samma revisor än . instanser, däribland Juridiska fakultetsstyrelsen vid , Prop. 2015/16:162 FAR, , Svensk försäkring och Svenska Bankför- eningen, anser att samma möjlighet bör gälla även för de finansiella före- tagen av allmänt intresse. Andra remissinstanser, som t.ex. Ekobrotts- myndigheten och , anser att gränsen bör gälla för alla företag av allmänt intresse, dvs. även de icke-finansiella börsbolag- en. instämmer i detta och menar att regeringen dess- utom bör överväga om de finansiella företagen av allmänt intresse ska vara tvungna att byta revisor . Skälen för regeringens förslag Om ett företag anlitar samma revisor eller revisionsbyrå (registrerade revisionsbolag) , finns det en risk för att revisorn med tiden blir alltför lierad med revisionsklienten. Den minskade självstän- digheten kan leda till att revisorns förhållningssätt inte är tillräckligt kritiskt och till att revisionskvaliteten försämras. Även om en sådan risk inte skulle finnas i det enskilda fallet, kan omvärldens uppfattning om revisorns opartiskhet och självständighet påverkas till det sämre om upp- dragstiden är mycket lång. Detta s.k. synbara oberoende är på många sätt lika viktigt för förtroendet för revisionen som det faktiska oberoendet. Regler om revisorsrotation, dvs. krav på att företagen ska byta revisor , syftar till att minska risken för att revisorn inte är eller upp- fattas som oberoende från revisionsklienten. Revisorsrotation kan dels avse krav på att en personvald revisor, eller den revisor som är huvud- ansvarig för uppdraget när det innehas av en revisionsbyrå, ska bytas ut (personrotation), dels avse krav på att revisionsbyrån som helhet ska bytas ut (byrårotation). I revisorsdirektivets hittillsvarande lydelse finns bestämmelser om personrotation i artikel 42.2. Bestämmelser om byrå- rotation saknas. Enligt de svenska lagreglerna, som baseras på direktivet, gäller att ett börsbolag som har en personvald revisor får behålla revisorn i högst . Den som har varit revisor i ett sådant bolag får därefter inte delta i revisionen, om inte har förflutit sedan han eller hon lämnade uppdraget. När i stället en revisionsbyrå är vald revisor i ett börsbolag ska den revisor som är huvudansvarig för uppdraget bytas ut efter det att han eller hon har blivit utsedd. Det ställs inte något krav på att revisionsbyrån ska bytas ut (9 kap. 19 och 21 a §§ aktie- bolagslagen och motsvarande reglering i övrig associationsrättslig lag- stiftning). Revisorsförordningens regler om rotation Genom revisionspaketet utvidgas reglerna om revisorsrotation och flyttas från direktivet till förordningen (artikel 17). Förordningen kräver både personrotation och byrårotation; med det senare avses att revisionsbyrån byts ut mot en annan revisionsbyrå eller revisor. Bestämmelserna gäller för alla företag av allmänt intresse, alltså även för icke-noterade finans- iella företag. Bestämmelserna innebär sammanfattningsvis följande. ett företag av allmänt intresse väljer en revisor eller en revisionsbyrå för 2015/16:162 ett första revisionsuppdrag ska uppdraget pågå . Uppdraget kan förnyas men varken det första uppdraget eller detta i kombination med eventuella förnyade uppdrag får pågå längre än (artikel 17.1). Det finns relativt stort utrymme för medlemsstaterna att bestämma andra tidsgränser för rotationen än de som följer direkt av förordningen. Det är således både möjligt att fastställa en längre minimitid än och att bestämma en kortare maximitid än (artikel 17.2). Dessutom får medlemsstaterna under vissa förutsättningar besluta om en längre maxi- mitid än . Den längsta varaktigheten för ett revisionsuppdrag får bestämmas till högst , om ett nytt urvalsförfarande genomförs när uppdraget har pågått (artikel 16.2–16.5 och artikel 17.4), eller högst , om fler än en revisor eller revisionsbyrå anlitas när uppdraget har pågått i högst . I det senare fallet krävs en gemensam revisionsberättelse (artikel 17.4). En ytterligare förutsättning för förlängning är i båda fallen att styrelsen efter rekommendation av revisionsutskottet föreslår stämman i det granskade företaget att förnya uppdraget samt att detta förslag bifalls (artikel 17.5). I ett enskilt fall kan förlängning också under vissa förutsättningar beviljas av tillsynsmyndigheten (artikel 17.6). Efter det att den längsta varaktigheten för ett revisionsuppdrag har löpt ut får varken revisorn, revisionsbyrån eller medlemmar i deras nätverk inom unionen utföra revision av samma företag under påföljande fyraårs- period (artikel 17.3). Enligt förordningen ska vidare den nyckelrevisor som är ansvarig för revisionen avsluta sin medverkan i uppdraget senast när detta har pågått . Revisorn får inte åter delta i revisionen av det granskade företaget förrän efter det att han eller hon avslutade sin medverkan. Med- lemsstaterna får bestämma en kortare maximitid för nyckelrevisorns medverkan i revisionen än (artikel 17.7). En särskild fråga som väcker är om en personvald revisor som är anställd av en revisionsbyrå omfattas av begreppet nyckel- revisor, ett begrepp som inte förekommer i svensk lag (jfr artikel 2 16 i direktivet, där nyckelrevisor definieras). Om så är fallet, får det betydelse för de svenska reglernas utformning. Enskilda regler i revisionspaketet bör dock tolkas med viss försiktighet i detta avseende, i sammanhanget även mot bakgrund av att det i andra medlemsstater torde vara ganska ovanligt med personvalda revisorer i företag av allmänt intresse. Det naturliga är att revisionspaketets begrepp nyckelrevisor i allmänhet enbart är relevant när den valda revisorn är en revisionsbyrå (registrerat revisionsbolag). Bestämmelserna om byrårotation påverkar därför inte reglerna om rotation av personvalda revisorer. Byrårotation i icke-finansiella börsbolag Förordningens bestämmelser om personrotation och byrårotation gäller direkt i och kräver inga införlivandeåtgärder. Regeringen tar i det följande ställning till om någon av möjligheterna att avvika från förord- ningen bör utnyttjas. Inledningsvis kan det konstateras att kravet på byrårotation är ett nytt inslag i den svenska modellen för bolagsstyrning. som väljs är det därför enligt regeringens mening viktigt att effekten av de nya reglerna följs upp och utvärderas. utgör inget hinder mot att reglerna ändras efter en sådan utvärdering. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att det inte finns anledning att skärpa reglerna genom att slå fast att mandattiden för ett revisionsuppdrag ska vara längre än eller att den sammanlagda upp- dragstiden ska vara kortare än . Inte heller finns det skäl för att kräva att den huvudansvariga revisorn måste bytas ut tidigare än när en revisionsbyrå är vald revisor. De möjligheter i den vägen som förordningen ger bör därför inte utnyttjas (artikel 17.2 och 17.7).