prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Eftersom det är fråga om en helt ny lag och lagen inte ersätter någon tidigare reglering på samma område anser regeringen, i likhet med utredningen, att det inte finns något behov av övergångsbestämmelser. 6.16.3.8Följdändringar och justeringar avseende andra punktskatter Regeringens förslag: Regler motsvarande de som gäller för den som har ansökt om godkännande som upplagshavare införs avseende revision hos den som har ansökt om godkännande som lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi eller den föreslagna lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Regler motsvarande de som gäller för godkända upplagshavare införs även för gallring av uppgifter och handlingar avseende godkända lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi eller den föreslagna lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft synpunkter på de föreslagna justeringarna. Skälen för regeringens förslag: När den föreslagna lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik införs behöver vissa följdändringar göras i skatteförfarandelagen (2011:1244), tullagen (2016:253) och lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet. Utredningen har föreslagit att två ändringar avseende andra punktskatte- lagstiftningar ska genomföras i samband med detta. Den första ändringen avser 41 kap. 3 § skatte- förfarandelagen. I paragrafen anges hos vem revision får göras. Av punkterna 7–10 följer att får göra revision hos den som ansökt om godkännande som upplagshavare, registrering som varumottagare, godkännande som skattebefriad förbrukare eller godkännande som registrerad avsändare enligt lagen om alkoholskatt, lagen om tobaksskatt eller lagen om skatt på energi. Utredningen bedömde att även vid prövning av godkännanden som lagerhållare kan behöva göra revision hos sökanden för att kontrollera förhållanden som kan ha betydelse för om sökanden är lämplig att godkännas som lagerhållare. Utredningen konstaterade att det saknas möjlighet att revidera den som ansökt om godkännande som lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt eller lagen om skatt på energi, vilket utredningen ansåg vara ett förbiseende. därför föreslagit att en ny punkt införs med bestämmelser som innebär att revision får göras hos den som ansökt om godkännande som lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi samt lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Den andra ändringen avser 2 kap. 12 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. I paragrafen regleras vissa undantag från huvudregeln om när ska gallra uppgifter och handlingar som behandlas i den s.k. beskattningsdatabasen. Av huvudregeln i 2 kap. 11 § framgår att uppgifter och handlingar i databasen ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då den beskattningsperiod som uppgifterna eller handlingarna kan hänföras till gick ut. Av huvudregeln går inte det dock enligt utredningen inte att få något besked om när uppgifter och handlingar om godkända aktörer, såsom ansökningshandlingar, beslut om godkännanden, återkallelse av godkännanden, m.m. ska gallras. Av 2 kap. 12 § andra stycke framgår att uppgifter och handlingar om godkända upplagshavare m.m. enligt lagen om alkoholskatt, lagen om tobaksskatt och lagen om skatt på energi ska gallras efter utgången av det kalenderår då aktören avregistrerades. Utredningen konstaterar att liknande bestämmelser behövs för gallring av uppgifter och handlingar som avser godkända lagerhållare men att det saknas sådana bestämmelser avseende godkända lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt och lagen om skatt på energi. Utredningen föreslår därför att det införs bestämmelser om att uppgifter om godkända lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi och lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik ska gallras efter utgången av det kalenderår då godkännandet som lagerhållare blev återkallat. Regeringen instämmer i utredningens bedömning avseende båda de föreslagna ändringarna och föreslår att sådana regler införs. §, 26 kap. skatteförfarandelagen, 2 kap. 1 § tullagen, 2 kap. 12 § i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, se avsnitt 3.14, 3.18 och 3.21. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 6.16.4Skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid Regeringens bedömning: Det finns inte skäl att gå vidare med utredningens förslag avseende en punktskatt på golvbeläggningsmaterial, vägg- beklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslog att en skatt skulle införas. Remissinstanserna: , , , Kemikalie- inspektionen, , Svenska naturskydds- föreningen och kommuner och landsting tillstyrker eller är positiva till förslaget. är positivt till en kemikalie- skatt som styrmedel, men har synpunkter på utformningen. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , och har inga synpunkter på förslaget. har inga synpunkter på om skatten ska införas eller inte, men har framfört synpunkter på utformningen. EPEA har framfört synpunkter på utformningen av förslaget. , Byggmaterialindustrierna, Företagarna, regelnämnd, Svensk handel, , byggindustrier, AmCham EU, Amtico, BOLON, , , Bygg & järnhandlarna, folie AB, GVK, IGI, , , , , Riflex film , , , Tarkett , TEKO och avstyrker eller är negativa till förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Utred- ningen har föreslagit en skatt på golvbelägg- ningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Enligt förslaget utformas skatten på så sätt att sådana varor som är tillverkade av PVC och som utgör en stor del av ytskiktet i en bostad ska vara föremål för beskattning. Sådana varor utgör enligt utredningen en stor risk för exponering av farliga ämnen till människors hemmiljö. Liksom skatten på kemikalier i viss elektronik är den P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 föreslagna skatten uppbyggd på så sätt att vissa varor, som definieras med hjälp av tulltaxans indelning i KN-nummer, är skattepliktiga och den skattskyldige kan sedan medges avdrag om vissa ämnen inte förekommer i varan. Eftersom alla ytbeklädnader av PVC enligt utredningen innehåller mer eller mindre farliga kemikalier föreslog utredningen att det inte skulle vara möjligt att göra avdrag för hela skatten. Skatten innan eventuella avdrag ska enligt förslaget uppgå till per kilo vara. Skattskyldig ska vara den som yrkesmässigt tillverkar, för in, tar emot eller importerar de aktuella varorna. Försäljning från utländska säljare till svenska konsumenter ska inte beskattas. Liksom för andra punktskatter ska det finnas ett system med uppskjuten beskattningstidpunkt för godkända lagerhållare. Remissinstanserna är generellt negativa till förslaget. lämnade Kemikalieinspek- tionen rapporten ”Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler” (Rapport 8/15) till regeringen. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . I rapporten föreslås bl.a. att ska införa nationella regler avseende gränsvärden för emission av hälso- skadliga kemiska ämnen från byggprodukter som används för att konstruera golv-, vägg- och innertakssektioner. För de aktuella produkterna föreslås även vissa dokumentationskrav. Med beaktande av Kemikalieinspektionens rapport bedömer regeringen att det inte är lämpligt att införa en skatt på de aktuella produkterna och avser därför inte gå vidare med förslag avseende en skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Regeringen avser invänta beredningen av Kemikalieinspektionens rapport för att få en helhetsbild av vilka åtgärder som krävs avseende hälsofarliga kemikalier i byggprodukter. Om det efter beredningen av rapporten kommer fram ett behov av en skatt på området återkommer regeringen i frågan. Skatten på kemikalier i viss elektronik bedöms medföra i ökade skatte- intäkter 2017 (halvårseffekt). offentligfinansiella effekten bedöms vara . Beräkningarna baseras på den bedömning som gjordes av kemikalie- skatteutredningen, men har justeras för att bl.a. beakta senare ikraftträdande och de justeringar av utredningens förslag som regeringen föreslår, framför allt de förändrade skattenivåerna för varor som innehåller additivt tillsatt fosfor samt justeringen av den högsta avdragsnivån. Beräkningarna beaktar skatteundandragande och den påverkan på försäljningen av elektronik som bedöms uppstå till följd av förslaget, såsom viss ökning av obeskattad e-handel från utlandet. Effekter på priser, volymer, import, export, e- handel och tillverkning har bedömt den föreslagna skattens effekter på bl.a. priser, volymer, import, export, e-handel och tillverkning. De justeringar av skatten som regeringen föreslår bedöms påverka effekterna i dessa avseenden i förhållandevis liten utsträckning. Skatten beräknas medföra högre priser på berörda varor med i genomsnitt vid full skatt, och lägre för de varor som medges avdrag för skatten. Detta bedöms leda till utanför , som inte omfattas av skatten, bedöms öka (från före skattens införande till efter skattensinförande). Den svenska tillverk- ningen av de aktuella varugrupperna bedöms ha uppgått till ca 2013, varav antas exporteras och säljas i . Exporten påverkas inte, eftersom varor som exporteras inte omfattas av skatten. Däremot bedöms försäljningen i minska något och det innebär även en minskad svensk tillverkning. Nettoimporten av de aktuella varu- grupperna bedöms också minska. Skatten bedöms slutligen medföra substitution mot varor som innehåller flamskyddsmedel med mindre skadliga miljö- och hälsoeffekter. Försäljningen av varor med full skatt samt varor som medges avdrag av skatten förväntas minska, medan försäljningen av varor som medges högsta skatteavdrag förväntas öka till följd av skatten. gjorde bedöm- ningen att 130 svenska tillverkare och drygt 900 företag som importerar eller för in varor skulle beröras löpande av den föreslagna kemikalieskatten. Utöver det bedöms ytterligare drygt 2 000 företag som importerar och/eller för in varor beröras vid ett eller några tillfällen . Utredningen försökte därefter uppskatta de administrativa kostnader som skulle uppstå för olika typer av företag till följd av skatten. De administrativa kostnaderna bedömdes bestå av kostnader för stickprov för att kontrollera kemikalieinnehållet i varor, andra administrativa kostnader samt kostnader för utbildnings- insatser. Totalt beräknades företagens administrativa kostnader uppgå till ikraftträdandeåret och under efterföljande år. Att kostnaderna bedömdes vara högre under ikraftträdandeåret berodde bl.a. på att företagen då bedömdes behöva utbilda sin personal till följd av skatten och att företagen under ikraftträdandeåret bedömdes genomföra fler stickprov än under efterföljande år. En stor del av företagens administrativa kostnader som kemikalieskatteutredningen beräknade, uppstod till följd av utredningens förslag till skatteutformning där företagen bedömdes behöva genomföra stickprov av sina varor för att kontrollera kemikalieinnehållet. Med den utformning av skatten som regeringen föreslagit kommer behovet av mätningar för att avgöra om ett ämne är additivt eller reaktivt tillsatt att minskas drastiskt jämfört med utredningens förslag. Skatteavdrag kommer att kunna yrkas baserat på uppgifter från till- verkaren om varans kemikalieinnehåll, tillsammans med den till lagen bilagda listan med information om hur de vanligast förekommande flamskyddsmedlen har tillsatts. Därmed bedöms företagen i princip inte behöva göra mätningar på varorna om de kan få information från tillverkaren om kemikalieinnehållet. Av denna anledning gör regeringen bedömningen att företagens administrativa kostnader kommer att sjunka avsevärt med den nu föreslagna skatteutformningen, jämfört med kemikalie- skatteutredningens förslag. bedömde vidare att små företag skulle få ökade administrativa kostnader på omkring 1 200–. Dessa skulle primärt bestå av utgifter för administration, då mindre företag förväntades förlita sig på leverantörernas uppgifter om kemikalieinnehåll och endast i undantagsfall P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 genomföra analyser av varornas kemikalie- innehåll. Eftersom detta förfarande bedöms bli det normala för alla företag påverkas inte bedömningen av de administrativa kostnaderna för mindre företag nämnvärt av de justeringar av skatten som regeringen föreslår jämfört med kemikalieskatteutredningens förslag. Effekter för människors hälsa och samhälls- ekonomiska effekter Skatten på kemikalier i viss elektronik förväntas leda till att försäljningen av viss elektronik minskar och att andelen elektronik som innehåller mindre skadliga flamskyddsmedel ökar. Detta bedöms i sin tur leda till hälsomässiga vinster när de sjukdomar och skador som vissa flamskyddsmedel orsakar minskar. Detta bedöms vidare leda till samhällsekonomiska vinster i form av lägre sjukfrånvaro, lägre vårdkostnader samt ökad livslängd och livskvalitet. Att bedöma storleken på dessa effekter är dock i det närmaste en omöjlig uppgift. Hälsoekonomisk forskning kring kostnader för olika miljögifter är bristfällig och studier som har direkt relevans för förslaget till skatt på kemikalier i viss elektronik saknas. gjorde ett försök att mycket grovt uppskatta de hälsoekonomiska vinsterna av det kemikalieskatteförslag som utredningen lämnade. Beräkningen bygger bl.a. på ett ”fiktivt” värde för hälsokostnaderna för flamskyddsmedel i elektronik, som tagits fram med utgångspunkt i en svensk studie om kostnaderna för diabetes och hjärtsjukdom orsakad av polyklorerad bifenyl (se Kemikalie- skatteutredningens betänkande, SOU 2015:30, s. 133 ff.) Det s.k. nettonuvärdet (beräknat för de kommande 15 åren) av kemikalieskatten på viss elektronik beräknas till . Den siffran kan jämföras med utredningens s.k. nollalternativ, som innebär att inga åtgärder vidtas förutom att EU:s medlemsländer antas förbjuda vissa flamskyddsmedel. I nollalternativet beräknas nettonuvärdet till . Fördelningseffekter och effekter för jämställdheten Fördelningsmässiga effekter och effekter för jämställdheten uppstår främst i den mån den föreslagna skatten påverkar konsumtions- utgifterna för olika grupper. Detta är dock svårbedömt då det saknas tillräckligt detaljerad statistik för att belysa hur olika individers konsumtionsutgifter påverkas av den föreslagna P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 T.ex. kommer sannolikt individer som köper många varor att beskattas högre än individer som köper färre varor, även om de totala elektronikutgifterna är desamma. Detta beror på att skatten baseras på varornas vikt, upp till ett visst tak, och inte är proportionell mot varornas pris. Databasen utgifter (HUT) innehåller uppgifter om hushållens utgifter för olika varugrupper. Uppgifterna i databasen ska dock tolkas med försiktighet, dels då det rör sig om en urvalsundersökning, dels då många hushåll är sambohushåll och det för dessa hushåll inte går att särskilja mäns respektive kvinnors utgifter för elektronik. Dessutom innehåller databasen, som namnet antyder, information om hushållens totala utgifter för olika varugrupper och inte t.ex. uppgifter om antalet varor inom olika varugrupper. Med detta i åtanke kan ändå några observationer göras. I genomsnitt spenderade hushållen ca per hushåll och år på elektronik. Om denna elektronik skulle omfattas av full skatt, utan möjlighet till avdrag, skulle det motsvara ökade konsumtionsutgifter på per hushåll och år, eftersom kemikalieskatteutredningen bedömde att skatten skulle motsvara av varans pris i genomsnitt. Som andel av hushållens disponibla inkomst motsvarar utgifterna för elektronik . Denna andel minskar dock med inkomst. Bland de av hushållen med lägst inkomst utgjorde utgifterna för elektronik av den disponibla inkomsten. Motsvarande andel för de av hushållen med högst inkomst var . En rimlig bedömning är därför att skatten på kemikalier i viss elektronik blir svagt regressiv, dvs. påverkar låginkomsthushåll i högre grad än höginkomsthushåll. , och i takt med att andelen elektronik som innehåller mindre skadliga flamskyddsmedel ökar bland hushållens inköp, kan den förväntade ökningen i konsumtionsutgifter sjunka. När det gäller effekter för jämställdheten är de svårare att bedöma. Baserat på uppgifter i HUT om ensamhushållen, tycks konsumtions- mönstret för elektronik vara könsneutral. ska noteras att uppgifter på denna detaljnivå blir ytterst osäkra, beroende på det lilla urvalet av hushåll (ca 2 000 ensamhushåll om uppgifter ur tre årgångar, 2008, 2009 samt 2012, av HUT används). föreslås bli beskattningsmyndighet för samtliga skattskyldiga som är godkända lagerhållare, vilka av utredningen antas vara drygt 1 000 stycken. Dessutom blir beskattningsmyndighet för de företag som för in viss elektronik från andra EU-länder utan att vara lagerhållare. Även dessa antas av utred- ningen vara drygt 1 000 stycken. behöver initialt utforma administrativa rutiner, utveckla it-system och ta fram informations- material till företag etc. Med de förenklingar som föreslås i promemorian har beräknat att dessa initiala kostnader kommer uppgå till . Vidare har beräknat att de löpande kostnad- erna för handläggningen av inkommande deklarationer, kontroller, it-förvaltning m.m. kommer att uppgå till om de ändringar av utredningens förslag som föreslås i promemorian genomförs. Det nu aktuella förslaget avser enbart skatt på kemikalier i viss elektronik. Därför bedömer regeringen att initiala kostnader för hanteringen av denna skatt uppgår till nästan och de löpande kostnaderna uppgår till . Tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. föreslås bli beskattningsmyndighet för de skattskyldiga som inte är godkända lagerhållare och som importerar skattepliktiga varor till från tredjeland. Det som utmärker denna grupp är att den bedöms vara stor samt att de flesta deklarerar högst en eller . Det rör sig i regel om företag som har en helt annan huvudverksamhet än att importera viss elektronik. har beräknat att myndighetens initiala kostnader för det förslag som presenteras i denna lagrådsremiss uppgår till nästan , avseende bl.a. uppbyggnad och utveckling av it-system och analysmetodik, intern utbildning och merkostnader för bedömningar av om eller är beskattningsmyndighet innan it-stöd finns på plats. De löpande kostnaderna för kontroller, uppföljning och bedömning av om eller är beskattningsmyndighet beräknas uppgå till nästan . Av de kostnader som har beräknat består av de initiala kostnaderna och av de löpande kostnaderna av bedömningar av om eller är beskattningsmyndighet. Enligt uppgifter från innefattar dessa kostnader även bedömningar av om en vara ägs av en godkänd lagerhållare, och därmed inte ska beskattas vid importtillfället, och bedömningar av om en import är yrkesmässig eller inte. De beräknade kostnaderna för dessa bedömningar har inte justerats jämfört med utredningens förslag. Enligt den av regeringen föreslagna lagstiftningen är beskattnings- myndighet vid import (från ett land utanför EU) och i samtliga andra fall. Bedömningen av om eller är beskattningsmyndighet avser således endast frågan om en vara importeras från ett land utanför EU eller inte. Uppgifter om detta bedöms normalt finnas tillgängliga för . När det gäller bedömningen av om en skattepliktig vara ägs av en godkänd lagerhållare är huvudregeln vid yrkesmässig import att den som är, eller skulle ha varit, skyldig att betala tullen är skattskyldig. Från denna huvudregel finns ett undantag för varor som vid varornas övergång till fri omsättning ägs av en godkänd lagerhållare. Det är den som hävdar att undantaget är tillämpligt som ska visa att så är fallet. behöver således endast bedöma det underlag som den som är skyldig att betala tull inkommer med. Vid denna bedömning kommer med regeringens förslag att ha tillgång till uppgifter om godkända lagerhållare i den s.k. beskattningsdatabasen (se avsnitt 6.16.3.5). När det gäller bedömningen av om en import är yrkesmässig eller inte är denna enligt regeringens förslag förenklad jämfört med utredningens förslag. För andra importörer än fysiska personer anses importen alltid vara yrkesmässig. För fysiska personer behöver en bedömning göras om varorna som importeras är avsedda för personens, eller dennes familjs, personliga bruk eller inte. I praktiken borde en sådan bedömning i de flesta fall vara relativt enkel. Sammantaget anser regeringen att avseende de aktuella frågorna kommer att behöva göra vissa bedömningar, men att dessa till övervägande del kommer att vara okomplicerade. De löpande kostnaderna för detta bedöms uppgå till hälften av kostnaderna för bedömningen av om rätt skatt har betalats, vilket innebär ca . När det gäller de initiala mer- kostnaderna för bedömning av om P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 eller är beskattningsmyndighet innan it-stöd finns på plats bedömer regeringen inte att några sådana merkostnader kommer att uppkomma. Som nämns ovan kommer att få tillgång till uppgifter om godkända lagerhållare. har tillgång till andra uppgifter i beskattningsdatabas. Från tidpunkten då beslut om lagstiftningen fattas kommer att ha ca att utveckla sitt it-system för att inkludera även uppgifter om godkända lagerhållare i dessa fall. initiala kostnader kan därför beräknas uppgå till totalt och de löpande kostnaderna till nästan . Tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Slutligen kommer förslaget att innebära ökade kostnader för domstolarna då beslut enligt lagen kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol, dels genom de generella överklagande- bestämmelserna i skatteförfarandelagen och i tullagen, dels genom de specifika överklagande- bestämmelserna i den föreslagna lagen. Det är mycket svårt att uppskatta hur stor del av besluten som kommer att överklagas och därmed även att beräkna kostnaderna för över- klagandenas hantering. Tillkommande utgifter för domstolarna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. bedömde att försäljningen av viss elektronik via svenska butiker och svenska e-handelsplatser skulle sjunka något. Det bedömdes i sin tur leda till färre arbetstillfällen inom elektronikhandeln. Någon uppskattning av storleken på denna effekt gjordes dock inte. Regeringen menar att en viss effekt på sysselsättningen inom svensk elektronikhandel kan uppstå. bedöms de långsiktiga sysselsättningseffekterna vara nära noll, eftersom minskad efterfrågan på arbetskraft inom en sektor i normalfallet förväntas leda till ökad efterfrågan på arbetskraft inom andra sektorer. När det gäller skatteundandragande menade utredningen att de föreslagna skattenivåerna är relativt låga, vilket minskar risken för skatte- undandragande. I utredningens beräkning av de offentligfinansiella effekterna av förslaget P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 användes ett antagande om 10 procents skatte- undrandragande. Det undantag som regeringen har föreslagit i propositionen förutsätter ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem och upphandling av och montering av ny utrustning. 6.17Ett bonus–malus-system för nya Det är ännu inte möjligt att säga säkert när detta Bonus–malus-utredningen överlämnade sitt betänkande Ett bonus–malus- system för nya lätta fordon (SOU 2016:33). I betänkandet föreslås att systemet ska träda i bereds nu vidare inom . Regeringen vill ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen avser att införa ett bonus–malus-system som innebär en väsentlig ambitionshöjning när det gäller den miljöstyrande effekten jämfört med dagens system, . För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp föreslår regeringen en förlängning av den s.k. supermiljö- bilspremien och av den tidsbegränsade nedsätt- ningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar. Det är viktigt att alla aktörer har god förutsägbarhet inför anskaffandet av nya miljöfordon.