prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — Utgifter för inköp samt planteringav träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (20 kap. 17 § IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löne- skatt. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord- och skogsbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE), gäller energi- skattebefrielse för användning av vissa fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon i jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nor- men utgörs av full energiskatt på uppvärm- ningsbränslen. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom jord- och skogsbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon i jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Be- frielsen sänktes fr.o.m. från av koldioxidskatten. utgörs av full koldioxidskattesats. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Nedsatt energiskatt på el som används inom jord- och skogsbruksnäringarna El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt koldioxid- skatt för dieselbränsle som används i arbets- maskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. motsvarar nedsättningen /liter vilket är en höjning från tidigare /liter. Regeringen föreslår i volym 1 (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6) motsvarande nedsättning för diesel- bränsle som används i skepp och båtar inom de angivna verksamheterna från . utgörs av full koldioxidskattesats. Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är: –att insatserna ska bidra till goda förut- sättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart (prop. 2014/15:1, utg.omr. 23 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88). För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål beslutade av : –Ett produktionsmål: Skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244), och –ett miljömål: Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljö- kvalitetsmålen, generationsmålet och de globala målen för hållbar utveckling är styrande för det miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Resultatredo- visningen av miljökvalitetsmålen i sin helhet finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det finns även ett övergripande mål för samepolitiken: –att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Målet är beslutat av (prop. 2000/01:1, utg.omr. 23 avsnitt 7.3, bet. 2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86). Samepolitiken omfattar flera utgiftsområden bl.a. under utgiftsområde 1 , 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatbeskrivningen för samiska näringar görs i förhållande till den delen av målet som rör samiska näringar. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. I enlighet med utskottets tillkännagivande framgår de olika resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet. En årligt återkom- mande dialog förs med Miljö- och jordbruks- utskottet om utvecklingen av resultatredovis- ningen. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och andra bedömnings- grunder redovisas under respektive avsnitt. För att redovisa resultat och bedöma målupp- fyllelsen för utgiftsområdet med avseende på målet om goda förutsättningar för sysselsättning och tillväxt i alla delar av landet används följande indikatorer: –Sysselsättningsutvecklingen på lands- bygden. –Befolkningsutvecklingen på landsbygden. –Andel av befolkningen (totalt och utanför tätort och småort) med tillgång till bred- band om minst /s. Befolkning och sysselsättning på landsbygden landsbygder uppvisar både expansiva områden och områden med befolkningsminsk- ning. Den högre urbaniseringsgraden (större andel av befolkningen som bor i städerna) jämfört med förklaras med att befolk- ningen i städerna ökar på grund av att fler barn föds där, att de äldre lever i hela landet samt med den ökade invandringen, och i mindre grad på grund av inflyttning från landsbygden. folkmängd ökade med ca 368 000 personer . Nästan en tredjedel av denna ökning () ägde rum (för kvinnor och för män). Generellt har områden i närheten av större befolkningscentra en mer dynamisk utveckling än mer avlägset belägna områden. Noterbart är att antalet kvinnor min- skar mer än antalet män i avlägsna och mycket avlägsna kommuner. I avlägset belägna kom- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 muner sker en befolkningsökning för män och en minskning för kvinnor. Denna ökning av män skedde till (ca 2 300 individer) . Mellan dessa år ökade även andelen kvinnor i befolkningen i stort. Befolk- ningsminskningen i mycket avlägset belägna landsbygdskommuner visar en minskande trend (-463 kvinnor 2011 till -219 kvinnor 2015, -319 män 2011 till -71 män 2015). Tabell 2.5 visar befolkningsutvecklingen och bygger på Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar och analyser, Till- växtanalys, indelning i sex kommuntyper. Av tabellen framgår att befolkningen har ökat förutom i mycket avlägset belägna kommuner. En uppdelning i åldersgrupper visar att har dock andelen av befolkningen i åldern 15–sjunkit även i avlägset belägna kom- muner (-kvinnor och -män). Generellt så minskar befolkningen i denna åldersgrupp för såväl kvinnor som män i alla kommuntyper, utom storstadskommuner och täta kommuner nära större stad, och denna minskning är störst i mycket avlägset belägna kommuner (-kvinnor och -män). I mycket avlägset belägna kommuner ökar män i åldersgruppen () medan det är en marginell minskning av kvinnor i samma åldersgrupp (-0,). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2011–2015, antal 2011–2015, % Täta kommuner nära en nära en större stad -0,5 -2,5 -3,1 -1,8 * Tillväxt i antal förvärvsarbetande. Sysselsättningen har ökat i hela riket –2014, se tabell 2.6. Kvinnors sysselsättning har ökat mindre än mäns, men utvecklingen är tämligen lika mellan könen. Sysselsättningen har ökat för hela riket men minskat för mycket avlägset och avlägset belägna lands- bygdskommuner, samt varit i princip oförändrad för landsbygdskommuner nära större stad och avlägset belägna täta kommuner. 2010–2014*, 2013–2014*, Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna -0,1 -0,1 -0,1 Landsbygdskommuner nära en större +/-0,0 +/-0,0 -0,4 -0,3 -0,5 -0,4 -0,4 -0,3 * Tillväxt i antal förvärvsarbetande. Tillgången till bredband med hög överförings- kapacitet är ojämnt fördelad, både inom och mellan regioner. av befolkning har tillgång till bredband med hög överföringskapacitet om minst /s. Motsvarande siffra för områden utanför tätort och småort är . För att redovisa resultat och bedöma hur landsbygdsprogrammet bidrar till målet för utgiftsområdet med avseende på goda förut- sättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet samt bidrar till klimat- omställningen och en hållbar användning av naturresurser, används följande indikatorer: –De resultatindikatorer som i enlighet med har fastställts i programmet för uppföljning. Resultaten redovisas år- ligen i programmets årsrapport. Landsbygdsprogrammets effekter utvärderas regelbundet i enlighet med . En halvtidsutvärdering av programmet för perioden –2013 gjordes av lantbruksuni- versitet 2010. redovisades en slututvärdering som gjorts av forskargrupper på fem olika universitet och högskolor med stöd av utvärderingssekretariatet vid . För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Dessutom kommer utvärderingssekretariat vid att löpande genomföra egna utredningar och uppföljningar. Genomförande av landsbygdsprogrammet 2007–2013 Landsbygdsprogrammet –2013 är avslutat. Det sammanlagda belopp som betalats ut för åtgärder i programmet, med sista utbetal- ningsdatum , är . Detta innebär ett budget- utnyttjande på . Landsbygdsprogrammet för perioden – 2013 var uppdelat i fyra åtgärdsområden, s.k. axlar, och bestod av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål, för vilka indikatorer definierades. Nedan redovisas slutliga resultat och effekter per åtgärdsområde (axel). Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livs- medelsföretagare. I tabell 2.7 redovisas utfallet i förhållande till omfattningsmålen för perioden –2015. Den samlade bedömningen är att målet är uppfyllt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.7 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft - varav org. - varav org. 1 Inklusive utmaningsmedel. Källa: Sammanställning av statistik från (Årsrapport , Landsbygdsprogram för ). Startstöd till unga lantbrukare, investeringsstöd för jordbruk (inklusive trädgård och rennäring) och förädlingsledet syftar främst till förbättrad konkurrenskraft inom jord- och skogssektorn. Inom axel 1 finns även åtgärden för kompe- tensutveckling och kunskapsspridning. Denna syftar till att underlätta för måluppfyllelsen för hela programmet. I slututvärderingen av programmet konsta- teras att jordbruk som fått investeringsstöd och förädlingsstöd uppvisar förbättrad produktivi- tetsutveckling och omsättningstillväxt jämfört med kontrollgruppen1. En positiv effekt kan även konstateras för de jordbrukare som fått investeringsstöd och som även tagit del av kom- petensutvecklingsinsatser. Detta resultat skiljer sig från halvtidsutvärderingen2. 1Backman, M., , J., , P., , J., Wassén, L. & ., H. (2016) Slututvärdering av det svenska Landsbygdsprogrammet 2007–2013 – Delrapport I: Utvärdering av åtgärder för ökad konkurrenskraft, Utvärderingsrapport 2016:2. 2Halvtidsutvärdering av Landsbygdsprogram för 2007–2013, SLU , Jo 10.013, . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 teras att det inte finns indikationer på att stödet bidrar till förbättrad produktivitet. En förklaring till att resultaten skiljer sig åt kan vara att slututvärderaren har haft tillgång till data som möjliggjort en jämförande analys mellan stöd- mottagande företag och andra företag. Av slututvärderingen framgår även att startstödet och kompetensutvecklingsåtgärden leder till förbättrad produktivitet. Det är fler män än kvinnor som erhållit stöd inom axel 1. En förklaring till detta är att jordbruksföretag, som är den största gruppen stödmottagare inom denna axel, oftast drivs av män. Eftersom miljörådgivning kopplat till lantbruket är en stor post inom komptensutvecklingsinsatsen så kan även överrepresentationen av män inom denna insats förklaras av att sektorn är mansdominerad. Startstödet har dock nyttjats till av kvinnor vilket är högre än de övriga stöden inom axeln (jämför moderniseringsstöd res- pektive förädlingsstöd). Detta kan indikera att antalet kvinnor som driver jordbruk, trädgård eller rennäringsföretag ökar. Åtgärder för att förbättra miljön och landskapet (axel 2) Stöden inom axel 2 ska kortfattat bidra till en hållbar utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Målgruppen för åtgärderna är jord- och skogsbrukare och andra markförvaltare. Åtgärderna inom axeln riktar sig i huvudsak mot jordbrukets miljö- påverkan i form av ersättningar för att framför allt öka den biologiska mångfalden i och minska läckage av näringsämnen från odlingslandskapet. En mindre del av budgeten riktas mot skogs- bruket. Under senare delen av programperioden infördes också ett stöd för att öka djurvälfärden för suggor. I tabell 2.8. Miljöersättningar redovisas utfallet för ett urval av miljö- och klimatersättningarna i relation till de mål som är fastställda. Utfall 2007 - 2015 i % av målet Källa: Sammanställning av statistik från . Slututvärderingens övergripande slutsats om effekterna av miljöersättningarna inklusive stödet till mindre gynnade områden inom axel 2 är att de flesta av dem bidrar till att uppnå sina syften, men att kostnadseffektiviteten varierar3. Till exempel görs bedömningen att en regio- nalisering av ersättningen till ekologisk pro- duktion markant skulle öka kostnadseffekti- viteten. Försök har även gjorts att bedöma sysselsättningseffekter av miljöersättningar, och även om resultaten får bedömas med försiktighet visar de på en svagt positiv sysselsättningseffekt. Slutsatserna i slututvärderingen ger i huvudsak samma bild som gavs i halvtidsutvärderingen, dvs. att åtgärderna har effekter i linje med sina syften men att de är komplexa och interagerar med varandra varför det är svårt att identifiera effekterna av en enskild ersättningsform. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Åtgärderna inom axel 3 syftar till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv och till att främja jobb och hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt till ett hållbart utnytt- jande av landsbygdens samlade resurser. Mål- gruppen för åtgärderna inom axeln är småföre- tagare på landsbygden samt lokala och regionala aktörer som verkar på landsbygden. 3 , H. G., Dänhardt, J., , K., Caplat, P., Collentine, D., Grenerstam, E., , H., Höjgård, S., , , , H., , A. M., , M., , Å., , L., , M., , , , R., Stjernman, M. & Öckinger, E. (2016) Slututvärdering av det svenska Landsbygdsprogrammet 2007–2013 - Delrapport : Utvärdering av åtgärder för bättre miljö. redovisas utfallet i förhållande till omfattnings- målen för perioden –2015. Tabell 2.9 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden -varav org. -varav org. -varav org. antal byar/lokal 1Utfall redovisar utbetalade medel. 2Inklusive medel från den europeiska återhämtningsplanen. Källa: Sammanställning av statistik från . Resultat från slututvärderingen visar att flertalet stöd indikerar positiva effekter på de olika mått som utvärderarna använder för att indikera företagens konkurrenskraft.4 Detta gäller särskilt för företag i tätortsnära landsbygdsområden. Projektstöden för konkurrenskraftsåtgärder visar inte på samma positiva sysselsättnings- effekter som stöd direkt till företag. Resultaten visar också att fler män än kvinnor har fått stöd 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och framför allt har män fått en större andel av medlen jämfört med kvinnor. Vidare visar resultaten i slututvärderingen att åtgärder för att förbättra livskvaliteten på lands- bygden sannolikt bidragit till att förbättra livs- kvaliteten i de orter där åtgärder genomförts.5 Åtgärderna har också sannolikt haft effekter som rör andra mål och axlar i allmänhet och främjandet av samarbeten i synnerhet. Antalet boende på landsbygden som fått tillgång till förbättrad service genom insatser i landsbygds- programmet 2007–2013 har överträffat det förväntade antalet. Leader (axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygds- programmet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. har arbetet fokuserat på att slutföra och redovisa avslutade projekt. Slututvärderarnas bedömning är att Leadermetoden, med ett uttalat underifrån- perspektiv, har präglat arbetet, vilket gör att det övergripande målet uppfyllts.6 Insatserna har lett till ca 5 300 arbets- tillfällen, av målvärdet för program- perioden har uppnåtts. har det admi- nistrativa systemet försvårat arbetet. I Leader- områdena anser de tillfrågade att arbetet bidragit till att mobilisera befolkningen på landsbygden i den egna bygdens utveckling. De horisontella kriterierna, framför allt jämställdhet och inte- gration, har fått ett lågt genomslag. Partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för genomförandet av de fyra Europeiska struktur- och investerings- fonderna (ESI-fonderna) programperioden –2020: Europeiska regionala utvecklings- fonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och 4 , M., , J., , P., , J., Wassén, L. & ., H. (2016) Slututvärdering av det svenska Landsbygdsprogrammet 2007–2013 – Delrapport I: Utvärdering av åtgärder för ökad konkurrenskraft, Utvärderingsrapport 2016:2. 5Gunnarsdotter, ., , K., Stiernström, A. & , C. (2016) Slututvärdering av det svenska Landsbygdsprogrammet 2007–2013 – Delrapport : Utvärdering av åtgärder för landsbygdsutveckling. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Europeiska havs- och fiskerifonden. I överens- kommelsen anges övergripande poli- tiska prioriteringar för att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Senast respektive ska lämna in framstegsrapporter om läget i genomförandet av partnerskapsöverens- kommelsen till kommissionen. fick , Svenska och i uppdrag av regeringen att lämna gemensamma förslag till framstegs- rapporter. , Svenska och har –2020 i uppdrag att arbeta med fond- överskridande samverkan inom ramen för part- nerskapsöverenskommelsen. Detta görs i den så kallade fondsamordningsgruppen. redovisades arbetet till (). Formerna för samverkan omfattar även samverkan med länsstyrelserna som är för- valtande myndigheter för Europeiskt territoriellt samarbete och de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna. Myndigheterna har arbetat med gemensam tolkning och regelförenkling för att öka förutsägbarheten för stödsökanden och andra intressenter. har flera gemen- samma kommunikationsinsatser genomförts bl.a. har en ny gemensam webbplats, , tagits fram. En fondövergripande nationell lärandekonferens om uppföljning och utvärdering genomfördes . Andra områden som gruppen arbetat med är jäm- ställdhet och utveckling av andra horisontella kriterier för programmen. Mot bakgrund av flyktingsituationen inom EU uppmanade EU- kommissionen medlemsstaterna att ta till vara möjligheterna till integrationsinsatser inom ESI- fonderna. Svenska , och redovisade sina bedömningar i frågan till , där det bl.a. framgår att det finns verktyg inom de berörda fondprogrammen som, främst , kan bidra till integration, sysselsättning och ökat företagande för nyanlända. På kort sikt finns även insatser som kan göras i flykting- mottagandet. Myndigheterna ser i dessa avseenden ett fortsatt stort behov av att inom ramen för sin fondsamordning komplettera varandras insatser och stärka samarbetet mellan regionala och nationella aktörer. Då satsningar för bredbandsutbyggnad finns inom ramen för såväl de tre nordliga regional- fondsprogrammen som landsbygdsprogrammet har och även fått i uppdrag att samverka kring bredbandssats- ningar inom programmen (se utg.omr. 22 Kommunikationer). Partnerskapsöverenskommelsen redovisas också inom utgiftsområde. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Genomförande av landsbygdsprogrammet 2014–2020 öppnades landsbygds- programmet för perioden –2020 i begränsad omfattning för ansökningar. har större delen av programmet öppnats för ansökningar, men handläggningen av stöd- ansökningarna har inte fullt ut kommit igång och tillgänglig statistik är därför osäker och ofullständig. De utbetalningar som gjordes begränsades till de miljöersättningar som förlängts genom en övergångslösning , samt till förberedande stöd för lokalt ledd utveckling och tekniskt stöd för program- genomförandet. För de åtgärder som öppnade för ansökan (investeringsstöd till bredband och investeringsstöd för jordbrukets konkur- renskraft) är ansökningstrycket enligt Jord- bruksverket mycket högt. godkändes landsbygds- programmets första programändring, vars huvudsakliga innebörd var differentiering av stödnivåerna inom de områden som omfattas av kompensationsstöd. Programstrukturen är förändrad jämfört med föregående programperiod. Programmet 2014– 2020 är mer målstyrt genom att flera olika åtgärder kan användas för att uppnå målen i de sex unionsprioriteringarna. Unionspriorite- ringarna är i sin tur indelade i sammanlagt 18 fokusområden. Nedan redovisas preliminära resultat per prioritering. Kunskapsöverföring och innovation (prioritering 1) Innovation och kunskapsöverföring ska främjas inom samtliga delar av programmet. Kompetens- och rådgivningsinsatserna samt insatser inom samarbetsåtgärden ska resultera i förbättrad mål- uppfyllelse inom de övriga prioriteringarna. Inom kompetensutvecklings- och rådgivningsåtgärderna är det i denna program- period utbildnings- eller rådgivningsanordnaren som är stödmottagaren och inte kursdeltagaren, som . Nytt för perioden är även innovationsstödet, vilket ges inom ramen för det Europeiska Innovations- partnerskapet för ett hållbart och konkur- renskraftigt jordbruk (). Stödet består av två delar, ett gruppbildningsstöd och ett driftsstöd för grupper som driver innovations- utveckling. Syftet med stödet är att snabba på innovationstakten inom jordbrukssektorn. Pri- oritering 1 har ingen fastställd budget, utan insatser inom övriga prioriteringar ska leda till att målen inom prioritering 1 nås. Eftersom större delen av programmets åtgärder öppnade för ansökan först är det ännu för tidigt att redovisa något utfall för denna prioritering. Jordbrukets konkurrenskraft (prioritering 2) Inom prioritering 2 ska startstöd för unga jordbrukare och investeringsstöd till jordbruk, trädgård och rennäring samt kompetensut- vecklings- och rådgivningsinsatser resultera i förbättrad konkurrenskraft för jordbruket genom omstrukturering och modernisering. Den del av investeringsstödet till jordbruket som rör djurstallar öppnade för ansökan och de första besluten om stöd för denna åtgärd fattades och början av 2016 men det är för tidigt att redovisa något utfall. Övriga stöd inom prioritering 2 öppnade för ansökan , även för dem är det för tidigt att redovisa något utfall. Organisationen av livsmedelskedjan, inklusive djurvälfärd (prioritering 3) Prioritering 3 innehåller till budgetmässigt störst del satsningar på djurvälfärd.