prop · H4031d14 · 2016-09-20 00:00:00 — för familjer och barn 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken................................. 2.2Förslag till lag om upphävande av lagen (2008:313) om Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................ 2.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).......................................................................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn .............................................................. Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Förslag till regeländringar.......................................................................... Höjt flerbarnstillägg för tredje barnet....................................... Höjd nivå för adoptionsbidraget ............................................... Höjd inkomstgräns för bostadsbidrag som lämnas till Förslag om avskaffande av jämställdhetsbonusen.................................... Ärendet och dess beredning....................................................... Regeringens överväganden och förslag ..................................... Följdändringar i annan lagstiftning............................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............................ 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1:5 Barnpension och efterlevandestöd ....................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn............................... 1:7 Pensionsrätt för barnår ......................................................... Bilaga Förslag om slopad jämställdhetsbonus 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ........................................................................................ Härledning av ramnivån 2017–2020. trygghet för familjer och barn ................................................................... Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn ................................................................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ........................................................................................ Antal barnhushåll uppdelat på hushållstyp, 2015..................................... Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar................................................. Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag............................................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring................................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Anslagsutveckling 1:4 Adoptionsbidrag................................................... Härledning av anslagsnivån för 1:4 Adoptionsbidrag............................. Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd ...................... Prognos antal barn med barnpension och efterlevandestöd.................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Barnpension och Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn .............. Antal vårdbidrag för funktionshindrade barn, utfall , Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår......................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Pensionsrätt för Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag........................................................ Volymer och medelersättningar för bostadsbidraget, utfall samt prognos 2016-2020............................................................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Bostadsbidrag................ 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.1 Antal födda och summerad fruktsamhet, 1970–2020.............................. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, medianvärde 2009–2015.................................................................................................... De familjeekonomiska stödens andel av disponibel inkomst per Andelen hushåll med låg ekonomisk standard, relativt mått och absolut mått, 2010–2015............................................................................. Andelen ensamstående kvinnor och män med barn som lever med en låg ekonomisk standard, relativt mått, 2009–2015 .............................. Långvarig låg ekonomisk standard under 1–(absolut mått) för ensamståendehushåll, 2010–2014............................................................... Effekt på låg ekonomisk standard av familjeekonomiska stöd, Sysselsättningsgrad för kvinnor och män med hemma- varande barn , 2005–2015 ........................................................ Utbetald föräldrapenning, nettodagar för kvinnor och män, 2005–2015.................................................................................................... Utbetald tillfällig föräldrapenning för vård av barn, nettodagar för kvinnor och män, 2005–2015 ..................................................................... Antalet utbetalda dagar med jämställdhetsbonus 2012–2015 fördelat på barns uppnådda ålder 2015 .................................................................... Utbetald samt krediterad jämställdhetsbonus, 2009–2015 ...................... Jämställdhetsbonus utbetald t.o.m. , fördelat på antalet bonusdagar för barn födda –2013 ..................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 5. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (2010:110) (avsnitt 2.1och 3.7), 2.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus (avsnitt 2.2 och 3.8), 3.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 2.3och 3.8), 4.antar förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (avsnitt 2.4 och 3.8), under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt Tabell 1.1. 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 15 kap. 8 §, 21 kap. 2 § och 97 kap. 15 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om någon enligt 16 kap. får barnbidrag för två eller flera barn lämnas flerbarnstillägg med för det andra barnet, 3.1 010 kronor för det fjärde barnet, och 4.1 250 kronor för det femte barnet och varje ytterligare barn. I 16 kap. 12 § finns bestämmelser om anmälan för att få flerbarnstillägg. Adoptionsbidrag kan lämnas till försäkrade föräldrar för kostnader vid adoption av barn som inte är svenska medborgare och som inte är bosatta här i landet när föräldrarna får dem i sin vård. Bidraget lämnas med 40 000 Bidraget lämnas med 75 000 kronor för varje barn. kronor för varje barn. 1 Senaste lydelse 2010:680. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Bostadsbidrag till barnfamiljer beräknas enligt 18–23 §§. kronor för en försäkrad, eller för kronor för en försäkrad, eller för makar för var och en makar för var och en av dem, ska bidraget minskas med 20 av dem, ska bidraget minskas med 20 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om barn som har kommit i föräldrarnas vård före ska 21 kap. 2 § tillämpas i sin äldre lydelse. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.2Förslag till lag om upphävande av lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus Härigenom föreskrivs att lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus ska upphöra att gälla vid utgången av 2016. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om jämställdhetsbonus som avser tid före . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.3Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 32 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Särskilt pensionstillägg enligt 73 kap. socialförsäkringsbalken ska inte tas upp. (2008:313) om jämställdhetsbonus ska inte tas upp. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om jämställdhetsbonus som har lämnats enligt den upphävda lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. 1 Senaste lydelse 2015:762. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 4.handikappersättning och vårdbidrag, 7.ersättning för fysioterapi, 9. annan ekonomisk förmån för 8. annan ekonomisk förmån för 10. särskild sjukförsäkringsavgift. 9. särskild sjukförsäkringsavgift. Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden enligt den upphävda lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. 1 Senaste lydelse 2013:1148. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområdet 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: –barnpension och efterlevandestöd till barn –pensionsrätt för barnår –vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budgets utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utg. omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Exempel på statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan inom förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2015 och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för anslaget föräldraförsäkring blev lägre än beräknat. beräknas utgifterna bli . Det är lägre än budgeterat. I förhållande till 2015 beräknas utgifterna bli högre. Av utgifterna för de familjeekonomiska stöden utgjorde försäkringsförmånerna mer än hälften av utgifterna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: till/från andra Tabell 3.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel utgör en skatteutgift som redovisas under utgiftsområde 12. Detta för att en viktig målgrupp för nedsättningen är familjer med barn. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Totalt för utg. omr 12 Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). Målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är: ”Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap.” (prop. 2015/16:1 utg.omr 12, bet. 2015/16SfU3, rskr 2015/16: 88). 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, –barnhushåll med låg ekonomisk standard, –föräldrarnas arbetskraftsdeltagande, –föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen. För området administration används indikatorer och bedömningar från . har på regeringens uppdrag tagit 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 fram ett antal indikatorer som beskriver hur familjepolitiken bidrar till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.1 Som underlag till beräkningarna har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. I bedömningen vägs även in resultat från rapporter och undersökningar från t.ex. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och (). Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Utvecklingen inom olika utgiftsområden ger gemensamt förutsättningar och möjligheter som påverkar barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöd som redovisas i detta avsnitt finns det andra faktorer som har betydelse för barnfamiljernas ekonomi såsom reallöneutveckling, transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken. Exempel på det senare är subventionerad förskola och fritidshem samt hälso- och sjukvård. Utvecklingen på arbetsmarknaden har avgörande betydelse för familjernas inkomster och förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv, vilket påverkar arbetskraftsdeltagandet för kvinnor och män. I finns det närmare 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna 0–uppgår till närmare två miljoner. I en genomsnittlig barnfamilj finns det 1,7 barn. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än vad äldre barn har. I genomsnitt är föräldrarna sammanboende i tre av fyra barnfamiljer. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, 1 Barnhushållens ekonomi – Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken 2016 (, Socialförsäkringsrapport 2016:6). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer med gemensamma barn. Bland barn till särlevande föräldrar har det växelvisa boendet, där barnet bor stadigvarande hos båda föräldrarna, ökat kraftigt. bedöms av alla barn till särlevande föräldrar bo växelvis.2 De uppgifter om barns boende som finns tillgängliga påverkar bl.a. mätningen av barns och föräldrars ekonomiska standard. Föräldrar som inte har barnet boende med sig anges inte heller vara ett barnhushåll trots att barnet i vissa fall bor där halva tiden.3 Olika typer av barnhushåll Andelen barn som bor i olika typer av hushåll förändras delvis . De flesta hushåll med barn är sammanboendehushåll, se Tabell 3.6. Av ensamståendehushåll med barn utgör kvinnor den största delen. Tabell 3.5 Antal barnhushåll uppdelat på hushållstyp, 2015 Sammanboende med barn, svensk bakgrund Sammanboende med barn, svensk och utländsk Sammanboende med barn, utländsk bakgrund Ensamstående med barn, svensk bakgrund Ensamstående med barn, utländsk bakgrund Anm: Svensk bakgrund avser född i och en av eller personens båda föräldrar är födda i . Utländsk bakgrund avser utrikes född eller inrikes född men med två utrikes födda föräldrar. Anm: av individerna saknar klassificering. En uppdelning mellan olika hushållstyper är relevant för att synliggöra skillnader i förutsättningar mellan grupperna. Storleken på de olika 2SCB, Olika familjer lever på olika sätt, Demografisk rapport 2014:1. 3Fortsatt förälder–om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, (SOU 2011:51). grupperna skiljer sig åt vilket också är relevant vid jämförelser av t.ex. inkomster. Antalet födda barn i har ökat med undantag , vilket framgår av Diagram 3.1. föddes knappt 114 900 barn, vilket var något lägre än . Antalet födda barn förväntas enligt SCB:s prognos att fortsätta öka . Som en följd av befolkningens åldersstruktur beräknas antalet födda barn vara stort åren omkring 2020, cirka 131 100 barn. Detta beror på att de stora kullarna födda runt 1990 beräknas få barn omkring den tidpunkten. Diagram 3.1 Antal födda och summerad fruktsamhet, 1970–2020 Anm: Prognos för 2016-2020. Källa: SCB. För att behålla en stabil befolkningsutveckling (utan invandring) behöver det födas 2,1 barn per kvinna. var nivån 1,85 barn per kvinna, vilket är något lägre än . Barnafödandet väntas dock öka något och nå upp till 1,94 barn per kvinna . Antalet födda barn i är bland de högsta i . och ligger högre med 2,0 respektive 1,94 barn 2014. Lägst i ligger och med 1,23 respektive 1,30. Det finns flera faktorer som påverkar ett lands födelsetal. Institutionella faktorer såsom bl.a. arbetsmarknadsanknytning, anställningsform och arbetsinkomst har betydelse för barnfödande. relativt höga födelsetal anses till stor del bero på den generösa familjepolitiken och möjligheten att förena familj med förvärvsarbete.4 En annan faktor som påverkar antalet barn och även barnafödande är invandring. har invandringen varit betydligt större . ökade antalet asylsökande i markant. En stor andel som beviljas uppehållstillstånd är i åldern 0–. De flesta som får uppehållstillstånd är dock i åldern 20–. Att en stor andel av de nyanlända är i fertil ålder väntas medföra ytterligare ökningar av antalet födda barn framöver. Nyanlända familjer med barn, nyblivna föräldrar, unga vuxna eller ensamkommande barn och unga som har beviljats uppehållstillstånd har rätt till bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner, såsom barnbidrag eller bostadsbidrag om de anses bosatta i . Utgifterna för förmåner till familjer beräknas öka i takt med att fler barn beviljas uppehållstillstånd. På grund av ovissheten kring utvecklingen av migrationsströmmarna råder det dock osäkerhet om i vilken utsträckning det kommer att påverka befolkningsutvecklingen och antalet barn i befolkningen. Utgifterna ökar över tid I takt med att antalet födda barn och det totala antalet barn i befolkningen ökar så ökar också utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken. Antalet födda barn får direkta effekter, t.ex. för barnbidrag och föräldrapenning. Den fortsatta ökningen av barn i befolkningen beräknas medföra fortsatta ökningar av utgifterna . En annan faktor som påverkar utgifterna är konjunkturen och barnhushållens möjligheter till försörjning. Stigande lönenivåer påverkar utgifterna för inkomstgrundade förmåner som exempelvis föräldrapenning på sjukpenningnivån och tillfällig föräldrapenning. Nyanlända familjers möjlighet till arbete och försörjning kommer 4 Socialförsäkring, arbetsmarknadsstatus och barnafödande (Inspektionen för socialförsäkringen, Arbetsrapport 2015:1) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 också att påverka behovet av behovsprövade förmåner som t.ex. bostadsbidrag. Hushållens sammansättning och andelen ensamståendehushåll med barn kan också påverka utgifterna för exempelvis bostadsbidrag och underhållsstöd. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts Den ekonomiska standarden, mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet5, har i genomsnitt ökat för samtliga typer av barnhushåll jämfört med situationen 2009. Förändringen har dock varit olika stor för olika hushållstyper. För sammanboendehushållen redovisas inte denna statistik uppdelad på kön eftersom alla individer i ett hushåll antas ha samma ekonomiska standard. Diagram 3.2 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, medianvärde 2009–2015 Ensamstående, 1 barn, man Ensamstående, 2+ barn, man Ensamstående, 1 barn, kvinna Ensamstående, 2+ barn, kvinna Diagram 3.2 illustrerar skillnaden mellan olika typer av hushåll utifrån disponibel inkomst per 5 Disponibel inkomst definieras som summan av hushållens faktorinkomster samt positiva transfereringar minus negativa transfereringar. Den disponibla inkomsten sätts i relation till hushållets storlek och försörjningsbörda genom att använda en konsumtionsenhetsskala vars parametrar varierar beroende på hushållstyp. Personerna i ett hushåll tilldelas vikter enligt en särskild skala. Varje individ i hushållet tilldelas samma disponibla inkomst per konsumtionsenhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Inkomsterna har i genomsnitt ökat realt för samtliga hushållstyper. Även om samtliga hushåll i genomsnitt har fått en högre inkomst finns stora nivåskillnader i den ekonomiska standarden mellan olika hushållstyper. Ensamstående kvinnor och män med barn har i genomsnitt lägre ekonomisk standard än sammanboendehushåll med barn . Viktigt att notera är att antalet sammanboendehushåll med barn är större än antalet hushåll med ensamstående föräldrar. Ensamstående kvinnor med barn är den hushållstyp som har den lägsta ekonomiska standarden, och särskilt låg är standarden när det finns flera barn i hushållet. Jämfört med ensamstående män med barn har kvinnorna i genomsnitt ett lägre arbetskraftsdeltagande och en högre andel arbetar deltid, vilket kan vara en anledning till skillnaderna i disponibel inkomst mellan könen. Dessutom har kvinnor i genomsnitt lägre lön än vad män har. Den ekonomiska familjepolitiken har stor betydelse för barnhushållens ekonomi