prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — 1.övervaka bolagets finansiella rapportering samt lämna rekommendationer och förslag för att säkerställa rapporteringens tillförlitlighet, 2.med avseende på den finansiella rapporteringen övervaka effektiviteten i bolagets interna kontroll, internrevision och riskhantering, 3. hålla sig informerat om revi- sionen av årsredovisningen och kon- cernredovisningen samt om slutsat- serna av kvalitets- kontroll, 3. hålla sig informerat om revi- sionen av årsredovisningen och kon- cernredovisningen samt om slut- satserna av kvalitetskontroll, 4.informera styrelsen om resultatet av revisionen och om på vilket sätt revisionen bidrog till den finansiella rapporteringens tillförlitlighet samt om vilken funktion utskottet har haft, 5.granska och övervaka revisorns opartiskhet och självständighet och då särskilt uppmärksamma om revisorn tillhandahåller bolaget andra tjänster än revision, och 6.biträda vid upprättandet av förslag till bolagsstämmans beslut om revi- sorsval. Om bolaget har en valberedning som aktieägarna har ett betydande in- flytande i, får bolaget ge valberedningen i uppgift att i stället för revisions- utskottet lämna ett förslag till bolagsstämman om val av revisor. I samband med en koncernrevision ska revisorn bedöma och utvärdera det revisionsarbete som har utförts av revisorer i de övriga koncernföretagen. Revisorn ska se till att han eller hon kan få tillgång till dokumentation av det revisionsarbete som är relevant för koncernrevisionen. Om revisorn är förhindrad att Om revisorn är förhindrad att göra den bedömning och utvärdering göra den bedömning och utvärdering som avses i första stycket, ska han som avses i första stycket, ska han eller hon utföra kompletterande företagen eller vidta andra lämpliga företagen eller vidta andra lämpliga Revisorn ska också under- Revisorn ska också under- rätta om hindret. 1Senaste lydelse 2016:431. 2Senaste lydelse 2016:431. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Denna lag träder i kraft . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar närings- politik samt utrikeshandel, handels- och investe- ringsfrämjande. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen föreslår att anvisas under utgiftsområde 24 Näringsliv . beräknas anslagsnivån till , till och till . I tabell 3.2 redovisas förändringen av anslags- nivån för perioden –2020 jämfört med statens budget fördelat på olika kom- ponenter. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga för- ändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Av tabell 3.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetsutgifter samt in- vesteringar. Tabell 3.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas normalt i huvudsak på budgetensutgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgifts- område 24 Näringsliv. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utrikeshandel, handels- och Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsätt- ningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för utrikeshandel, handels- och investe- ringsfrämjande är: –högsta möjliga grad av frihandel, –en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, –ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), –ökande handelsutbyte mellan och världen samt –ökade utländska investeringar i (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24 avsnitt 4.3, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:98). ska främja en fri och rättvis världshandel. Vi kommer att arbeta för progressiva inter- nationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företags- utveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår under- sökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Myndigheter som verkar inom näringspoliti- ken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), (), , , Konkurrens- verket och . Patentbesvärsrätten (PBR) har upphört fr.o.m. . Verksamheten är överförd till två särskilda domstolar: i första instans Patent- och , och i andra instans Patent- och marknadsöverdom- stolen. Statligt ägda bolag och stiftelser som berörs i det följande är bl.a. (), V.S. , AB kanal- bolag, (), , Fourier- transform AB samt Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen och Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Näringspolitik 1:1 Verket för innovationssystem 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar 1:15 Upprustning och drift av 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer 1:19 Finansiering av rättegångskostnader 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation 2016 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för näringspolitiken innebär att 6 456 miljoner kro- nor anvisas. beräknas anslagsnivån till , till 6 734 miljo- ner kronor och till . Skatteutgifterna inom utgiftsområde 24 Nä- ringsliv samt en definition av begreppet redo- visas i avsnitt 3.3. I tabell 4.2 nedan följer en redovisning av de skatteutgifter som kan hän- föras till näringspolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom näringspolitiken Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Utjämning av småföretagares inkomst Kostförmån vid tjänsteresa och vid Utdelning och kapitalvinst på andelar i Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade Utdelning av andelar i dotterföretag Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i Nedsatt energiskatt på uppvärmnings- Nedsatt energiskatt på el inom industrin Energiskattebefrielse på el vid deltagande i Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmnings- bränslen inom industrin utanför EU ETS ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. ”u” innebär att skatteutgiften har upphört. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) jämfört med 16–19 a §§ samma kapitel tillkommer vid tillämpning av huvud- regeln ett utdelningsutrymme baserat på före- tagets lönesumma, utöver den schablonavkast- ning som baseras på den s.k. klyvningsräntan och aktiernas anskaffningsvärde. Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som mot- svarar av kapitalet. Detta gäller dock inte vid tillämpning av förenklingsregeln. En skatteutgift uppkommer i den mån huvud- regeln tillämpas och löneuttagskravet och ägar- kravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade ut- rymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Det lönebaserade utrymmet ingår i det s.k. gränsbeloppet. Kapitalvinst på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 21 och 22 §§ inkomstskattelagen ska kapitalvinst på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Den kapitalvinst som ska redovisas som intäkt av tjänst är maximerad till 100 inkomstbasbelopp . Kapitalvinst utöver 100 inkomstbasbelopp beskattas som kapitalinkomst till . Den del av kapitalvinsten som överstiger gräns- beloppet (dvs. utrymmet för kapitalbeskattning till 2/3) men som på grund av basbeloppsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapital- inkomst. Utdelning på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 20 och 20 a §§ inkomstskattelagen ska utdelning på kvalificerade andelar som över- stiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Under ett och samma beskattningsår ska dock högst 90 inkomstbas- belopp beskattas som tjänsteinkomst. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utdelning beskattas som kapitalinkomst. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet (dvs. utdelningsutrymmet för kapitalbeskattning till 2/3) men som på grund av begränsnings- regeln ändå beskattas som kapitalinkomst med- för en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skatte- sats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapi- talinkomst. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsätt- ningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet), se 62 kap. 2–4 §§ inkomstskatte- lagen. är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. Utjämning av småföretagares inkomst Inkomstutjämnande åtgärder i små företag, t.ex. avsättningar till skogskonto (21 kap. inkomst- skattelagen) och periodiseringsfond (30 kap. inkomstskattelagen) samt överavskrivningar (18 kap. inkomstskattelagen), leder till en skatte- utgift när åtgärderna medför att ägarens margi- nalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån av kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och frukost på hotell eller liknande i samband med övernattning under tjänsteresa ska inte tas upp till beskattning, om kosten obligato- riskt ingår i priset för transporten eller övernatt- ningen (11 kap. 2 § inkomstskattelagen). För- mån av kost vid representation ska inte heller tas upp. För intern representation gäller detta enbart vid sammankomster som är tillfälliga och kort- variga. Skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges, i stället för grundavdrag, sjöinkomstavdrag med om farty- get till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § inkomst- skattelagen). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från beskattning (11 kap. 22 och 23 §§ inkomst- skattelagen). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gymna- sieskola, från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Förmån i form av gåva ska inte tas upp till beskattning om det rör sig om julgåvor av mindre värde till anställda, sedvanliga jubileums- gåvor till anställda, eller minnesgåvor till var- aktigt anställda, om gåvans värde inte överstiger och den ges i samband med att den anställde uppnår en viss ålder eller efter viss anställningstid eller när en anställning upphör, dock vid högst ett tillfälle förutom när anställ- ningen upphör (11 kap. 14 § inkomstskatte- lagen). Skattefriheten gäller inte om gåva lämnas i pengar. Skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter be- skattas som kapitalinkomst (13 kap. 6 § in- komstskattelagen). Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapitalinkomst än vad som är förenligt med Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inklu- sive särskild löneskatt) och skattesatsen på kapitalinkomst. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha tagits ut i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har betalats. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras enligt reglerna om koncernbidrag trots att alla förutsättningar inte är uppfyllda (35 kap. 8 § inkomstskattelagen). Detta förutsätter bl.a. att bidraget lämnas för en näringsverksamhet som är av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomst- slaget kapital. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag som under- stiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomst- skattelagen. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utdelning av andelar i dotterföretag Beskattning av aktieutdelning i form av andelar skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer andelarna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfatta- des av lättnadsreglerna t.o.m. utgången av 2015. Från och med beskattas utdel- ning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostads- rättsföreningar på samma sätt som utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag. Lätt- nadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna innebär att ett belopp uppgående till av statslåne- räntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapital- inkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den effek- tiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapi- talinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 43 kap. inkomstskattelagen får investerar- avdrag göras av fysiska personer. Avdraget mot- svarar hälften av betalningen för förvärvade andelar och får göras med högst per person och år. Investeraravdraget ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. För den som inte har tillräcklig inkomst av kapital för att nyttja hela avdraget medför avdraget ett underskott av kapital. Underskottet minskar skatten på tjänsteinkomster genom en skattereduktion. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § social- avgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas t.o.m. enbart ålderspensionsavgiften (3 kap. 15 § social- avgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålders- pensionsavgiften. ska en särskild löneskatt för äldre på 6,15 pro- cent betalas utöver ålderspensionsavgiften (lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster [1990:659]). Skatteutgiften avser då skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensions- avgiften plus särskild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidi- gare, dvs. de som omfattas av det gamla ålders- pensionssystemet (lagen [2007:1250] om änd- ring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas t.o.m. inga socialavgifter (punkten 6 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980]). ska en särskild löneskatt för äldre på beta- las (lagen om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster [1990:659]). Skatteutgiften avser då skillnaden mellan särskild löneskatt och sär- skild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det refor- merade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster) betalas t.o.m. enbart ålderspensionsavgiften (2 kap. 27 § social- avgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålders- pensionsavgiften. ska en särskild löneskatt för äldre på 6,15 pro- cent betalas utöver ålderspensionsavgiften (lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster [1990:659]). Skatteutgiften avser då skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensions- avgiften plus särskild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspens- ionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas t.o.m. den 31 decem- ber 2015 inga socialavgifter (punkten 5 i över- gångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980]). ska en särskild löneskatt för äldre på beta- las (lagen om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster [1990:659]). Skatteutgiften avser då skillnaden mellan särskild löneskatt och sär- skild löneskatt för äldre. Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) följer att mervärdesskatten för transport i skid- lift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller person- befordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanlägg- ning. I de fall den som köper en transport i skid- lift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det domine- rande, och transporten faller därför under kate- gorin personbefordran. Den nedsatta skatte- satsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. För restaurang- och cateringtjänster gäller ned- satt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Take-away inkluderas i denna post och ej i livsmedel. Nedsättningen gäller för omsättning med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatte- utgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skatte- satsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksam- het samt upplåtelse av campingplatser. Den ned- satta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi (1994:1776) gäller energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverk- ningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av energiskattesatsen på diesel- bränsle i miljöklass 1. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi energi- skattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen.