prop · H303100d6 · 2016-01-01 00:00:00 — –väntas de totala skatteintäkterna öka med , vilket är en högre ökningstakt än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar mest, till följd av en kraftig ökning av lönesumman. –Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen två lagändringar på skatteområdet som brutto beräknas sänka de totala skatteintäkterna med 2016. Det handlar om en utvidgning av RUT-avdraget och sänkt skatt på biodrivmedel. –I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp med 7–. Det beror på att konjunkturläget har utvecklats starkare än väntat och på att utsikterna framöver ser mer gynnsamma ut. I detta avsnitt presenteras inledningsvis en sammanfattning av de två förslagen till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). Därefter redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget (se tabell 5.3 för en sammanställning). görs sedan med prognosen i budgetpropositionen . Avslutningsvis görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget och den ursprungligt beslutade budgeten . 5.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget I tabell 5.1 redovisas offentligfinansiella effekter av de två skatte- och avgiftsförändringar som föreslås i propositionen Vårändringsbudget . Förändringarna består av utvidgat RUT- avdrag (vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster) samt sänkt skatt på biodrivmedel. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatteförslagen hänvisas till propositionen Vårändringsbudget . Förslagen innebär att skatteintäkterna sammantaget minskar med 2016.21 21 För en beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till 2016: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler, som finns på regeringens hemsida, . Tabell 5.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2016–2020 samt varaktig effekt Förslag i propositionen Vårändringsbudget Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen 1/8 2016 -0,34 -0,34 -0,81 -0,81 -0,81 -0,81 -0,81 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Sänkt skatt på biodrivmedel 1/8 2016 -0,15 -0,15 -0,32 -0,32 -0,33 -0,33 -0,35 -0,49 -0,49 -1,13 -1,12 -1,13 -1,13 -1,15 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. 5.2Offentliga sektorns skatteintäkter både tidigare genomförda och i propositionen väntas den offentliga sektorns totala skatteintäkter öka med (se diagram 5.1). Det är en betydligt högre ökningstakt än genomsnittet som beror på att svensk ekonomi återhämtar sig i snabb takt med lågt resursutnyttjande. Läget på arbetsmarknaden förbättras, vilket gör att lönesumman stiger kraftigt. Detta gynnar i sin tur hushållens konsumtion. Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skattebaser (skatt på arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ökningen. Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Beloppen i tabellen visar skillnaden i skatteintäkter mellan åren. Det innebär att regeländringar sammantaget höjer de totala skatteintäkterna med 2016 och med ytterligare 2017 osv. I tabell 5.10, som av utrymmesskäl finns längre fram i detta avsnitt, finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet. Tabell 5.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2015–2020 Diagram 5.1 Totala skatteintäkter 2000–2020 Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i propositionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Källa: Egna beräkningar. Regeländringar på skatteområdet leder till att de totala skatteintäkterna ökar både 2016 och 2017 (se tabell 5.2 och tabell 5.10). Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2013–2020 -85,8 -100,2 -103,5 -104,5 -108,1 -110,9 -114,8 -119,6 -17,5 -19,2 -22,4 -15,1 -15,8 -16,5 -17,3 -18,1 -0,4 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -23,1 -25,9 -19,9 -7,3 -4,0 -4,1 -4,3 -4,4 -31,0 -31,9 -33,6 -35,5 -37,4 -39,0 -40,6 -42,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,6 -5,9 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 Avgående poster, EU-medel -5,2 -5,8 -6,3 -6,6 -6,9 -7,3 -7,6 -8,1 Avgående poster till andra sektorer -805,0 -832,0 -876,2 -924,5 -973,5 -597,4 -618,3 -652,3 -691,0 -727,7 -761,9 -794,6 -829,9 -207,5 -213,7 -223,8 -233,5 -245,8 -256,2 -267,0 -278,9 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2013–2020 forts. -20,7 -25,0 -18,0 -7,5 -1,1 -17,1 -2,7 -8,8 -14,4 -16,3 -7,2 -34,6 -16,2 -3,0 -13,6 -4,9 -0,2 -14,8 -7,8 -1,2 -0,6 -0,2 -0,4 -20,2 -7,9 -11,4 -21,3 -3,6 -3,4 -0,1 -1,0 -1,7 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -25,0 -34,6 -36,3 -38,6 -42,5 -41,9 -43,8 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -78,7 -81,6 -85,9 -95,5 -99,6 -103,1 -105,8 -108,6 Utgifter som ges som -7,6 -8,0 -8,2 Inkomster i statens budget Anm.: Samtliga år är redovisade enligt det system som gäller för statens budget för 2016 och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. De direkta skatterna minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2016. Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Tabell 5.4 Skatt på arbete 2014–2020 -3,1 -3,0 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman (utbetalda löner) utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 5.2), vilket förklaras av att timlönen ökade i hög takt. beräknas lönesummans tillväxt bli ännu högre, främst till följd av en ökning av antalet arbetade timmar. Under resten av prognosperioden bedöms antalet arbetade timmar fortsätta att växa, men i avtagande takt. bedöms timlönens ökningstakt vara i stort sett oförändrad. Detta medför att lönesumman växer något långsammare , i genomsnitt 2017–2020. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Transfereringarna som andel av skatteunderlaget beräknas öka marginellt (se diagram 5.3). De ohälsorelaterade ersättningarna och pensionsutbetalningarna beräknas växa något snabbare än lönesumman. beräknas de utbetalda arbetsmarknadsersättningarna minska som andel av skatteunderlaget, till följd av att läget på arbetsmarknaden förbättras. Diagram 5.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från inkomstskatt beräknas 2015 ha uppgått till av BNP och väntas därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 5.4). Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka 2016 och 2017 (se tabell 5.5). Den relativt starka ökningstakten förklaras främst av en stark lönesummetillväxt. Tabell 5.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag 2014–2020 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2015 (se tabell 5.4tabell 5.3). –2020 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Ökningen är störst i början av prognosperioden, vilket bl.a. förklaras av att den nedre skiktgränsen har sänkts till följd av tidigare beslut om att frångå den automatiska uppräkningen 2016. Dessutom bidrar en låg inflation till att dämpa uppräkningen av skiktgränserna. Antalet personer som betalar statlig skatt förväntas därför öka . Mot slutet av prognosperioden förväntas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt däremot minska. Det beror på att inflationen beräknas ta fart, vilket i sin tur påverkar uppräkningen av skiktgränserna. Diagram 5.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.6) till följd av att inkomsterna av arbete väntas öka. påverkas prognosen av vissa regeländringar. Skattereduktionerna blir lägre till följd av att jobbskatteavdraget har trappats ned för personer med inkomster som överstiger och av att det införts begränsningar i husavdragets omfattning. Taket för RUT-avdraget har bl.a. halverats till för personer som inte fyllt vid beskattningsårets ingång och subventionsgraden för ROT-avdraget har sänkts till av arbetskostnaden. Effekten av att taket har sänkts bedöms dock bli begränsad eftersom majoriteten av de som gjort avdrag för har gjort avdrag för som inte överstiger . Regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget om att RUT- avdraget fr.o.m ska utvidgas till att omfatta fler tjänster bedöms leda till större skattereduktioner. Tabell 5.6 Skattereduktioner 2014–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Beloppen för fastighetsavgift, sjöinkomst och gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet slopades . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete bedöms öka varje enskilt år (se tabell 5.3). Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna från indirekta skatter. Störst betydelse för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifter har utvecklingen på arbetsmarknaden. Skatt på hushållens kapitalinkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen av deras inkomster, som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär, som tidigare anförts, att kapitalinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster beräknas ha ökat 2015, vilket främst kan förklaras av att hushållens ränteutgifter minskade till följd av lägre räntenivå. Hushållens kapitalvinster bedöms däremot ligga kvar på en oförändrat hög nivå även 2015. Denna bedömning görs mot bakgrund av den gynnsamma utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden (se diagram 5.5). Diagram 5.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och Diagram 5.6 Skatt på företagsvinster –2020 fastighetspriser 1990–2020 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , och egna beräkningar. Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. Kapitalvinsterna antas minska 2016 med en utveckling långt över den genomsnittliga nivån 1990–2013. antas hushållens kapitalvinster återgå till den genomsnittliga nivån på av BNP. Ränteinkomsterna och ränteutgifterna förväntas följa ränteutvecklingen och ökar . Utvecklingen av kapitalvinster och direktavkastning antas hållas tillbaka något av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton. Sammanlagt förväntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster vara relativt oförändrade , dvs. motsvarande av BNP (se tabell 5.3). Enligt taxeringsutfallet ökade intäkterna från skatt på företagsvinster . En genomgång av de största börsnoterade bolagens redovisade vinster tyder på att vinstutvecklingen var gynnsam . Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas öka starkt . Den främsta förklaringen till ökningen är att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster . Givet att det är en engångshändelse bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster återgå till en lägre nivå 2016. Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl som omvärlden väntas kapacitetsutnyttjandet stiga och företagens vinster fortsätta att växa 2017–2020. Detta medför också att intäkterna från skatt på företagsvinster ökar 2017–2020. Som andel av BNP uppgår intäkterna till av BNP 2016–2020 (se diagram 5.6). Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, ökade . Intäkterna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret. Ökningen förklaras framför allt av att statslåneräntan ökade 2013. Statslåneräntan föll 2014 och 2015, vilket bidrar till minskade skatteintäkter 2015 och 2016. Under resten av prognosperioden förväntas intäkterna från avkastningsskatten öka (se tabell 5.3) som en konsekvens av en stigande statslåneränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften ökade marginellt . beräknas intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften öka stegvis. Det är framför allt intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften på småhus som bidrar till ökningen. Intäktsökningen från statlig fastighetsskatt är mer blygsam. Som andel av BNP minskar intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2014–2020 (se tabell 5.7). Tabell 5.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2014–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. väntas intäkterna öka i förhållande till 2015 (se tabell 5.8). Det innebär en ökning som är i linje med genomsnittet , men betydligt svagare än den beräknade ökningen 2015. Även under prognosåren efter 2016 väntas ökningen vara i linje med genomsnittet. Tabell 5.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2014–2020 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -1,0 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från i tabell 5.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 5.7). Skattebasen för mervärdesskatt består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som inte är skattepliktiga, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från den privata sektorn. Diagram 5.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkterna från mervärdesskatt 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion och för bilar och sällanköpsvaror finns utfall . Källor: , och egna beräkningar. ökade hushållens konsumtion i löpande priser ungefär i linje med den genomsnittliga ökningstakten . Sammansättningen i hushållens konsumtion var emellertid gynnsam för mervärdesskatteintäkterna, eftersom konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror ökade särskilt starkt. Dessutom steg företagens investeringar i för mervärdesskatt icke avdragsgill verksamhet kraftigt, vilket medförde ytterligare intäkter från mervärdesskatt. väntas hushållens konsumtion fortsätta växa i god takt, medan företagens investeringar inte väntas växa lika starkt som 2015. Detta medför sammantaget att intäkterna från mervärdesskatt inte väntas öka lika starkt 2016 som året innan. Intäkterna från mervärdesskatt väntas öka stabilt 2017–2020 med . Hushållens konsumtion gynnas av låga räntor och en allt lägre arbetslöshet, som företagens investeringar ökar för att möta den högre efterfrågan från omvärlden. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumtionsmängden i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för de flesta andra skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regeländringar, betyder mest för utvecklingen av intäkterna från punktskatter. ökade dessa intäkter med jämfört med året innan, vilket är en förhållandevis kraftig ökning. Den förklaras både av ett förbättrat konjunkturläge och av diverse regeländringar, så som höjd skatt på alkohol och tobak, höjda energi- och koldioxidskattesatser samt olika höjningar av miljöskatter. Även 2016 väntas intäkterna från punktskatterna öka kraftigt, med . Även detta år beror ökningen på ett förbättrat konjunkturläge, med mer användning av olika energislag, och på regeländringar så som höjningar av energiskatten samt olika miljöskatter. Under senare delen av prognosperioden bedöms intäkterna från punktskatterna fortsätta öka, om än i måttlig takt. Det beror främst på att flertalet punktskattesatser är indexerade och därmed skrivs upp med inflationen. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påverkas normalt främst av regelförändringar i skattesystemet, men även konjunkturen har betydelse för hur skattekvoten förändras mellan år. Tabell 5.9 Skattekvot 2014–2020 Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten beräknas öka med 2014–2020 (se tabell 5.9). Den större delen av ökningen 2014–2017 beror på att nedsättningen av socialavgifterna för unga slopas i två steg 2015 och 2016. Ökningen av skatt på kapital som andel av BNP 2015 förklaras bl.a. av tillfälligt högre intäkter från skatt på företagsvinster (se tidigare avsnitt Skatt på företagsvinster). Även intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster bidrog till att skattekvoten ökade 2015. Ökningarna av intäkterna mot slutet av prognosperioden från skatt på kapital beror i hög grad på att avkastningsskatten väntas växa i en snabbare takt än BNP, vilket i sin tur förklaras av att statslåneräntan väntas öka i en snabbare takt än BNP. Att den totala skattekvoten minskar 2020 förklaras till övervägande del av att lönesumman, som utgör den enskilt största skattebasen, minskar som andel av BNP. Den offentliga sektorns skatteintäkter redovisas i budgetpropositionen under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum, en s.k. periodiserad redovisning. Inkomsterna i statens budget redovisas däremot när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker, dvs. kassamässigt (i enlighet med budgetlagen [2011:203]). Av denna anledning redovisas även statens skatter kassamässigt. De kassamässiga skatteinkomsterna består således av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster och inkomster av offentligrättsliga avgifter. Inkomsterna minskade jämfört med . Rensat för en redovisningsteknisk effekt 2014 i samband med en omläggning av studielånen har de dock ökat, bl.a. beroende på ökade aktieutdelningar. beräknas inkomsterna av statens verksamhet vara lägre, men relativt jämna, vilket i huvudsak förklaras av två motverkande faktorer. Aktieutdelningarna från de statligt ägda bolagen beräknas minska, medan inlevererade överskott beräknas öka. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. gör regeringen ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar om . Under denna inkomsttyp redovisas återbetalning av lån utställda av staten. Den övervägande delen av inkomsterna under inkomsttypen består av återbetalningar av studiemedel upptagna . I nuvarande system finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Återbetalningar av studielån upptagna 1989 och senare redovisas därför under posten nettoutlåning i stället för under denna inkomsttyp. beräknas inkomsterna under denna inkomsttitel gradvis minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Under denna inkomsttyp redovisas huvudsakligen statliga pensionsavgifter, men även avskrivningar och amorteringar. väntas dessa inkomster gradvis öka, vilket förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen avser bidrag från , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. beräknas inkomsterna under inkomsttypen ligga på en stabil nivå som är något högre än 2015. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt. Som avräkningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. Medan de tillkommande inkomsterna är stabila runt 10–bidrar avräkningarna till att inkomsterna sammanlagt minskar med . Detta beror framför allt på den bedömda utvecklingen av inkomsterna från mervärdesskatt och statlig mervärdesskatt, men även på den resolutionsavgift som införs 2016. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under denna inkomsttyp redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. uppgick dessa negativa inkomster till och avsåg sjöfartsstöd, stöd till nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar samt ersättning för höga sjuklönekostnader. redovisas och budgeteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida.