prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — per elev var i genomsnitt ca vilket är en ökning med Indikator: Deltagande i förskoleklass Diagram 3.2 Andelen 6-åringar inskrivna i förskoleklass Diagrammet visar att /16 var av landets sexåringar inskrivna i förskoleklass, vilket är den största andelen då var inskrivna i förskole- klass. Av de inskrivna /16 var pojkar respektive flickor. De sexåringar som inte var mottagna i förskole- klassen återfanns bl.a. i förskolan eller i grund- skolans årskurs 1. Andelen av alla sexåringar som var mottagna i förskolan var 2015. /16 var 1 303 elever (1,) eller yngre i årskurs 1, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår då andelen var . av alla sexåringar återfanns varken i förskoleklass, förskolan eller i årskurs 1 i . Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen förbereda eleverna för aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt utbildning. Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är fundament i skollagen, liksom att elever i behov av stöd och särskilt stöd har rätt till sådant stöd. För gäller läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11). Elevantalet i minskade kontinuer- ligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /16 till ca 985 600 elever, vilket var en ökning med nära 35 200 elever jämfört med föregående läsår. Diagram 3.3 Elevutveckling i 1997–2015 Av alla elever i /16 var andelen flickor och andelen pojkar . Av eleverna i kommunala skolor var flickor och pojkar. Motsvarande andelar för fristående skolor var flickor och pojkar. Det är således något fler flickor än pojkar som väljer en fristående grundskola. Detta för- hållande gällde även tidigare läsår. Andelen elever som går i fristående grundskolor var ca 15 pro- cent. Från och med /13 sker insam- lingen av uppgifter till den officiella statistiken per skolenhet. En skolenhet omfattar verksam- het i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och verksamhet som är knuten till enheten och som inte bedrivs i någon skol- byggnad, t.ex. fritidshem. Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Förändringen medför att de upp- gifter om skolenheter som presenteras /13 inte är jämförbara med tidigare upp- gifter om skolor. /16 fanns det drygt 4 010 kommunala skolenheter, 5 skol- enheter inom sameskolan och knappt 830 skol- enheter med enskild huvudman inom grund- skolan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I arbetade omräknat till heltids- tjänster 80 500 lärare /16 vilket var en ökning med ca 2 150 heltidstjänster jämfört med föregående år. Av dessa var kvinnor och män. Lärartätheten var 8,2 lärare (heltidstjänster) per 100 elever /16. Lärartätheten har varit i stort sett oförändrad . Den totala kostnaden för uppgick till ca , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. Syftet med proven är att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygs- sättningen. Proven bidrar därmed till att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås. Samtliga mål i ämnena prövas dock inte. I årskurs 3 genomfördes nationella prov första gången och i årskurs 6 genomfördes proven första gången . Som indikator på måluppfyllelse kommer andelen elever, uppdelat på flickor och pojkar, som har nått kravnivån eller fått minst provbetyget E på de nationella proven i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik att användas. Övriga resultat på nationella prov redovisas i tabell 3.1. För att kunna göra överskådliga jämförelser när det gäller årskurserna 6 respektive 9 kommer andelen som har fått minst provbetyget E (tidigare betyget Godkänt) att redovisas. Nationella prov i årskurs 3 genomfördes i form av en obligatorisk utprövning. Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov och som nådde 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kravnivån på samtliga delprov –2015 framgår av diagram 3.4. Diagram 3.4 Andelen elever som nådde kravnivån i nationella prov i årskurs 3, 2009/10–2014/15 Diagrammet visar att andelen elever som har genomfört samtliga delprov och har nått krav- nivån på samtliga delprov i matematik uppgick till /15, vilket är högre än /10 då andelen var . I svenska var andelen något högre /15, jämfört 2009/10. I svenska som andraspråk var andelen lägre /15, jämfört 2009/10. Resultatet på proven som genomfördes visar att av de elever som gjorde alla delprov klarade flickorna proven i något högre utsträckning än pojkarna. I svenska och svenska som andraspråk uppnådde flickorna kravnivåerna i betydligt högre utsträck- ning än pojkarna medan det var jämnt fördelat bland dem som klarade alla sju delproven i matematik. Nationella prov i årskurs 6 genomfördes första gången . Här redovisas andelen elever som genomfört samtliga delprov och fått minst provbetyget E, vilket motsvarar ett godkänt resultat, som indikator på måluppfyllelse i årskurs 6. genomfördes nationella prov i årskurs 6 i ämnena matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk. För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som fick minst betyget E. I matematik fick av eleverna som genomfört samtliga delprov minst prov- betyget E. Motsvarande andel var i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Högst genomsnittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg. Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse i svenska var något lägre än det sammanvägda prov- betyget. I delprovet som prövar läsförståelse i svenska var det (96,av flickorna och av pojkarna) som fick minst betyget E och i svenska som andraspråk var det (77,av flickorna och av pojkarna). Andelen elever som /15 fick minst provbetyget E var störst i svenska och engelska där andelen var . I matematik och svenska som andraspråk var andelen elever som fick minst provbetyget E . Högst genom- snittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg, vilket är en ökning med från föregående år. Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse var dock mindre än det sammanvägda provbetyget. I delprovet som prövar läsförståelse i svenska var det (93,av flickorna och av pojkarna) och i svenska som andraspråk var det (63,av flickorna och av pojkarna). Diagram 3.5 Andelen elever som fått minst provbetyget godkänt respektive E i nationella prov årskurs 9 2006/07– 2014/15 2006/072007/082008/092009/102010/112011/122012/132013/142014/15 Källa: . Andelen elever som fått minst provbetyget E i de nationella proven i årskurs 9 ligger högre för proven i svenska och engelska (). I engelska har andelen elever som fick minst provbetyget E ökat jämfört med andelen elever som fick mot- svarande betyg (minst Godkänt) /07. För proven i matematik och svenska som andraspråk varierar andelen elever som fått minst provbetyget E (motsvarande tidigare Godkänt) kraftigt över åren, från i svenska som andraspråk till i mate- matik. I matematik har andelen minskat /14 och från /07 till /15. Tabell 3.1 visar andelen elever som fått minst betyget E i de nationella proven i årskurs 9 fördelat på kön. Andelen är högst i svenska och engelska, . Lägst var andelen i svenska som andraspråk (75,4 pro- cent). Flickor har bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov. /15 hade flickorna bättre resultat även i matematik där pojkarna har haft marginellt bättre resultat än flickorna. Störst är skillnaden mellan pojkars och flickors resultat i svenska som andraspråk och biologi. Tabell 3.1 Andelen elever 2014/15 som fått minst betyget E i provbetyg i årskurs 9, procent Indikator: Betyg och meritvärden I målet för området förskola och grundskola ingår att alla flickor och pojkar ska ges förut- sättningar att nå de nationella målen för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den indikator som ligger närmast till hands för att följa denna del av målet när det gäller är andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Måluppfyllelsen har följts för elever som lämnar årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts vilket nu gör det möjligt att följa och avläsa trender över måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Andelen elever som fått minst E i betyg i årskurs 6 ligger högre i svenska, matematik och engelska (91–) än i svenska som andraspråk (). Betygen ligger på en relativt jämn nivå för de betyg har lämnats i årskurs 6. Diagram 3.6 Andelen elever som fått minst betyget E i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska i årskurs 6 2012/13–2014/15 Tabell 3.2 visar andelen elever som fått minst betyget E i betyg i årskurs 6 fördelat på kön. Bland de ämnen som redovisas i tabellen andraspråk (66,). Även betygen i mate- matik och engelska utmärker sig genom en låg andel, . Flickor har bättre resultat än pojkar i samtliga ämnen. Störst är skillnaderna i svenska som andraspråk () och svenska (4,). Minst är skillnaden mellan flickor och pojkar i engelska (1,6 procent- enheter). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Andelen elever 2014/15 som fått minst betyget E i årskurs 6, procent Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen i årskurs 9 uppgick till , vilket är en svag minskning jämfört med föregående år. Förändringarna mellan åren har över huvud taget varit små . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Ämnen där störst andel elever uppnår kunskapskraven är svenska, slöjd, bild samt moderna språk, såväl elevens val som språkval. Skillnaden mellan flickor och pojkar har varit i stort sett oförändrad . Störst är skillnaden i svenska som andraspråk, modersmål, svenska, kemi, biologi och religions- kunskap där kunskapskraven nåddes av mellan fler av flickorna än av pojkarna. En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen samt fr.o.m. /14 även betygsvärdet i moderna språk inom ramen för språkval (betygsskalan som infördes /13 ger poäng enligt följande: A 20 poäng, B 17,5 poäng, C 15 poäng, D 12,5 poäng och E 10 poäng). Diagram 3.7 Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 2007/08–2014/15 Anm.: Indikatorns jämförbarhet är begränsad, bl.a. genom ny betygsskala som har fler betygssteg vilket innebär att eleverna har möjlighet att få fler poäng (högre meritvärde) . /14 kan även de elever som får godkänt slutbetyg i årkurs 9 i ett modernt språk få ytterligare 10–20 poäng, vilket innebär att dessa elever maximalt kan få ett meritvärde på 340. Det genomsnittliga meritvärdet för både flickor och pojkar har ökat kontinuerligt med undantag då det sjönk något. var det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 16 ämnen 217,1 meritpoäng, vilket är en ökning med 2,3 poäng jämfört med . Sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98 har det genomsnittliga meritvärdet successivt ökat, men den totala ökningen har varit relativt liten, ca 12 meritpoäng. Från och med /14 kan de elever som fått slutbetyget A–E i ett modernt språk få ytterligare 10–20 meritpoäng, vilket innebär att dessa elever kan få ett meritvärde på maximalt 340 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 17 ämnen var 224,7 meritpoäng . Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad . var skillnaden 24 meritpoäng (16 ämnen) respektive 26 meritpoäng (17 ämnen). Indikator: Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program ska förbereda eleverna för vidare studier antingen på ett högskoleförberedande program eller på ett yrkesprogram i gymnasie- skolan. Andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . krävdes lägst betyget Godkänt i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att vara behörig till samtliga nationella program i gymnasieskolan. Från och med har behörig- hetskraven skärpts. De nya behörighetsbestäm- melserna innebär att det för yrkesprogrammen krävs lägst betyget E i ovanstående ämnen och ytterligare fem ämnen (inte reglerat vilka) medan det för högskoleförberedande program krävs lägst betyget E i ovanstående ämnen och ytterligare nio ämnen. För ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen samt det humanistiska programmet ska fyra av de ytterligare ämnena vara geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. För naturvetenskaps- och teknikprogrammen ska tre av de ytterligare ämnena vara biologi, fysik och kemi. För det estetiska programmet är de nio ämnena inte reglerade. De indikatorer som framöver kommer att användas inom detta område är dels andelen elever som är behöriga till yrkesprogram, dels andelen elever som är behöriga till respektive högskoleförberedande gymnasieprogram. Detta kommer att innebära ett tidsseriebrott vid jämförelser . Men eftersom måluppfyllelsen i ämnet matematik – för vilket lägst betyget E krävs – både nu och tidigare haft störst betydelse för om eleven blir behörig till gymnasieskolans nationella program kommer ändå en trendjämförelse att kunna göras mellan det tidigare gymnasiebehörighetsmåttet och måttet som anger andelen elever som är behöriga till yrkesprogrammen. Diagram 3.8 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program 2005/06–2014/15 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 Anm.: Resultatet 2010/11–2014/15 avser den nya definitionen av behörighet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen elever som är behöriga till gymnasie- skolans nationella program har minskat , både bland flickor och bland pojkar. var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Av eleverna i årskurs 9 /15 var behöriga till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än /14 då var behöriga. Skillnaden mellan flickors och pojkars behörighet till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram har varit . varierade skillnaden mellan flickor och pojkar i andelen behöriga till de olika programmen mellan . Skillnaden var liksom tidigare störst för behörig- het till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Elevens bakgrund har fortsatt stor betydelse för studieresultaten. Elever med utländsk bak- grund har olika förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolan, bl.a. beroende de gått i svensk grundskola. Andelen behöriga om man ser till hela gruppen elever som invandrat efter ordinarie skolstart, dvs. ålder, sjunker . visar dock resultaten att det bland eleverna som invandrat under årskurs 1–5 skett en ökning av andelen behöriga, medan det bland eleverna som invandrat under årskurs 6–9 skett en minskning av andelen behöriga. Andelen elever som uppnår behörighet till gymnasieskolan är betydligt lägre bland de elever som invandrat än bland övriga elever. Behörigheten visar också på en mer negativ trend för dessa elever än för övriga elevgrupper. Av elever som invandrat till hade uppnått behörighet till yrkesprogrammen . Motsvarande andel för elever som invandrat till var . Indikator: Elevers trygghet i För att mäta elevers trygghet i används de resultat som framkommer av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolinspektionens skolenkät27 där elever i årskurs 5 och årskurs 9 får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Eleverna har fem svarsalternativ: stämmer helt och hållet, stämmer ganska bra, stämmer ganska dåligt, stämmer inte alls samt vet ej. Andelen elever i årskurs 5 som svarade att påståendet stämmer helt och hållet var och svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen för dessa två svarsalternativ uppgår till , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. Se diagram 3.9 för utvecklingen de senaste sex terminerna. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påståendet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar en viss skillnad mellan flickor och pojkar. Andelen flickor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var . Motsvarande andelar för pojkarna var . Andelen flickor som valde svarsalternativen stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var . Andelen pojkar som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt var medan valde svars- alternativet stämmer inte alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av flickorna och pojkarna. Av den totala andelen elever i årskurs 5 som besvarat enkäten har valt alternativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. svarade stämmer helt och hållet respektive stämmer ganska bra på påståendet. Andelen som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var medan valde alternativet vet ej. 27 Skolinspektionens skolenkät är en del i myndighetens regelbundna tillsyn. Enkäten besvaras av ett urval av skolor och genomförs en gång per termin. Diagram 3.9 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), årskurs 5 ht13–vt16 Vill ej ange/annat Anmärkning: För ht 13–vt 15 saknas uppgifter för dem som under kön valt alternativet ”Vill ej ange/annat”. Andelen elever i årskurs 9 som svarade att påståendet stämmer helt och hållet var och svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen för dessa två svarsalternativ uppgår till , vilket är något lägre än i tidigare års undersökningar. Se diagram 3.10 för utveck- lingen de senaste sex terminerna. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påståendet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar en viss skillnad mellan flickor och pojkar. Andelen flickor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var . Motsvarande andelar för pojkarna var . Andelen flickor som valde svarsalternativen stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var . Andelen pojkar som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt var medan valde svars- alternativet stämmer inte alls. Av flickorna svarade vet ej medan motsvarande andel av pojkarna var . Av den totala andelen elever i årskurs 9 som besvarat enkäten har valt alternativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. respektive svarade stämmer helt och hållet respektive stämmer ganska bra. Andelen som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls uppgick till medan valde alternativet vet ej. Diagram 3.10 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), årskurs 9 ht13–vt16 Vill ej ange/annat Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning, som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurs 1–6 i . Sameskolan har i uppdrag att förmedla det samiska samhällets och urfolket samernas normer, värdegrund, traditioner och kulturarv till eleverna. Staten är genom Sameskolstyrelsen huvudman för same- skolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med sameskola. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor i årskurs 1–9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskola. För sameskolan gäller läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lsam11). /16 gick, enligt uppgift från Same- skolstyrelsen, 189 elever i sameskolan, varav 30 i förskoleklass, vilket var en minskning av elev- antalet med sex elever jämfört med föregående läsår. Av eleverna i sameskolorna och förskole- klasserna var pojkar och flickor. Sammanlagt deltog 212 elever i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 integrerad samisk undervisning vid 30 grund- skolor i tolv kommuner, vilket är en ökning med 44 elever jämfört med /15. Andelen flickor i den integrerade undervisningen var och pojkar . /16 gick 132 barn i samisk förskola, vilket var fler än 2014/15 då 128 barn gick i samisk förskola. Andelen pojkar i förskola var och andelen flickor . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna minskade från 94 /15 till 87 /16. Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3 och 6. Syftet med proven är att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygssättning. Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov i matematik och som nådde kravnivån 2014/15 var . I svenska uppnådde kravnivån. I jämförelse var provresultaten högre i matematik. I svenska motsvarar resultaten den förra mät- För /15 har inga resultat på de nationella ämnesproven för årskurs 6 inrappor- terats. I sameskolan sätts betyg i årskurs 6 och av statistiken framgår att samtliga elever klarade kunskapskraven i alla ämnen . Sameskolstyrelsen hade 91 personer anställda 2015. Omräknat till heltidstjänster var det en ökning från 83 till 85 årsarbetare jämfört med föregående år. Den övervägande delen av de anställda var kvinnor. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till ca . Kommunernas avgifter som uppgår till finansierar platser inom förskolan, förskoleklass och fritidshem. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genomsnittskostnaden per barn i förskolan uppgick till 2015, vilket är en ökning med eller jämfört med förgående år. Genomsnitts- kostnaden per elev i sameskola, inklusive barn i förskoleklass och fritidshem, uppgick till 2015, vilket var en minskning med eller jämfört med föregående år. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skol- lagen syfta till att ge elever med utvecklings- störning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt som möjligt motsvara den som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en peda- gogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. För grund- särskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011, Lgrsär11. Inom grundsärskolan finns det en särskild inriktning som benämns träningsskola. Den är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. /16 var nära 9 800 elever mottagna i grundsärskolan, vilket är en ökning med knappt 65 elever eller jämfört med före- gående år. Av eleverna var flickor och pojkar. Fördel- ningen mellan pojkar och flickor i grund- särskolan har varit i princip oförändrad . Andelen elever i grundsärskolan utgör av alla elever i det obligatoriska skolväsendet. Sammantaget, och trots ökningen för /16, innebär detta en minskning /08 då andelen uppgick till . De förändringar som troligen ligger bakom minskningen är att gruppen elever med autism eller autismliknande tillstånd fr.o.m. /12 hör till målgrupp samt att grundsärskolan 2011 blev nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). Diagram 3.11 Andelen elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08–2015/16 2007/082008/092009/102010/112011/122012/132013/142014/152015/16 Källa: och egna beräkningar. I grundsärskolan arbetade ca 4 200 lärare /16 vilket motsvarade ungefär 2 500 heltids- tjänster. Av dessa var kvinnor och män.