prop · H303154 · 2016-04-15 00:00:00 — Kapitel 5 handlar om vilka förutsättningar arbetsförmedlare har att anvisa till arbetsmarknadsutbildning baserat på arbetsmarknadens behov och vad resultatet blir. En viktig informationskälla har varit intervjuer med chefer, verksamhetssamordnare och arbetsförmedlare på fem förmedlingskontor samt med anställda på några företag som anordnar utbildningar åt Arbetsförmedlingen. För att kvantitativt undersöka hur arbetsmarknadsutbildningarna används i förhållande till var det finns lediga arbeten att söka har jämfört antalet anvisningar till respektive arbetsmarknadsutbildning med antalet platsannonser inom samma bransch. har för den här delstudien besökt förmedlingskontor i fem kommuner: , , , och . Intervjuer har genomförts på respektive kontor med två till fem arbetsförmedlare, kontorschefen samt en samordnare, kontaktperson eller arbetsförmedlare med särskilt ansvar för arbetsmarknadsutbildningar. Kontoren har valts ut för att få en spridning i storlek på kontoret och vilket marknadsområde kontoret tillhör. Det gör det möjligt att få en bild av hur arbetsmarknadsutbildning hanteras på olika kontor där förutsättningarna för arbetet skiljer sig åt. Syftet med kontorsintervjuerna är att beskriva vilka utmaningar och problem som finns och hur de hanteras. Det går inte att generalisera resultaten från intervjuerna till hela landet utan de används i granskningen för att ge en fördjupad bild av hur arbetsmarknadsutbildning används och ge exempel på olika arbetssätt som förefaller fungera bättre eller sämre. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Arbetsmarknadsutbildningens omfattning och inriktning En anvisning får göras för en person som är , är eller riskerar att bli arbetslös och söker arbete genom Arbetsförmedlingen.8 Unga personer med funktionsnedsättning, personer som uppfyller villkoren för att få delta i arbetslivsintroduktionen samt nyanlända som omfattas av lagen (2010:97) om etableringsinsatser för vissa nyanlända får ta del av arbetsmarknadsutbildning innan de fyller . Arbetsmarknadsutbildning bedrivs inom programmet arbetsmarknadsutbildning samt som en aktivitet inom programmen jobb- och utvecklingsgarantin () och jobbgarantin för ungdomar (UGA). Arbetsförmedlingen har som del av sitt uppdrag att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden.9 Det har varit vägledande för hur Arbetsförmedlingen anvisar arbetssökande till bland annat arbetsmarknadsutbildningar och har resulterat i att arbetsmarknadsutbildning i allt högre grad erbjudits till personer inom garantierna och inom etableringsuppdraget (se tabell 2.3). Anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser får bland annat användas av Arbetsförmedlingen för att upphandla arbetsmarknadsutbildningar. Det uppgick respektive 2015 till , varav ungefär en femtedel 2014 användes för köp av arbetsmarknadsutbildning (se tabell 2.1). Ersättning för etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare kan användas för utgifter som avser deltagare i arbetsmarknadsutbildningar för målgruppen som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 88 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 92 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? Tabell 2.1 Total kostnad (tkr) för köp av arbetsmarknadsutbildning , uppdelat på målgrupp I tabell 2.1 kan utläsas att kostnaden för arbetsmarknadsutbildningen har ökat från 2011 till nästan 2014. Köp av arbetsmarknadsutbildningar inom jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar samt inom etableringsuppdraget står för ökningen. Köp av arbetsmarknadsutbildning som programinsats minskade med mellan 2013 och 2014.10 Tabell 2.2 Genomsnittlig kostnad per utbildningsplats för olika inriktningar (2013) Ur tabell 2.2 kan utläsas den genomsnittliga kostnaden per utbildningsplats för olika utbildningar. Dyrast är utbildningar inom teknik och naturvetenskap, transport samt bygg och anläggning. Billigast är utbildningar inom kontor och lager, kundservice samt vård och omsorg. Den dyraste utbildningen är nästan fyra gånger så dyr som den billigaste. 10Arbetsförmedlingen hade 2014 ett anslagsvillkor på anslaget 1:2 ap1 Aktivitetsstöd. Ramen som gällde för deltagare utanför garantierna i arbetsmarknadsutbildning samt förberedande utbildning gjorde att Arbetsförmedlingen tvingades minska nyttjandet av dessa programinsatser för att inte riskera att överskrida ramen. (Från Arbetsförmedlingens faktagranskning av rapporten, ) R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Cirka 39 400 personer deltog i arbetsmarknadsutbildning . Totalt 68 600 beslut om arbetsmarknadsutbildning togs och pågick 2014. Andelen män bland deltagare i arbetsmarknadsutbildning var och andelen utrikes födda var . Andelen deltagare med förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå var , och andelen med gymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå var 51 procent.11 Tabell 2.3 visar att antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar har ökat medan antalet personer som deltagit i arbetsmarknadsutbildning som programinsats har legat på ungefär samma nivå. Tabell 2.3 Kvarstående deltagare i programmet arbetsmarknadsutbildning samt som beslut inom jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar Källa: Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadspolitiska program 2014 var utbildningar inom transport det område som hade flest deltagare, följt av tillverkning och hantverk samt kundservice. Kundservice var den utbildning som hade flest kvinnliga deltagare. Näst flest kvinnor deltog i vård- och omsorgsutbildningarna. Det var också i dessa utbildningar som kvinnorna var mest överrepresenterade. Flest män deltog i transportutbildningarna följt av tillverkning och hantverk samt utbildningar till maskinoperatör. 11Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsförmedlingens återrapportering – arbetsmarknadspolitiska program årsrapport , s. 13-14. 12Till jobb- och utvecklingsgarantin anvisas de arbetssökande som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och uppfyller ett av flera villkor som bland annat har med inskrivningstid och förbrukad arbetslöshetsersättning att göra. 13I jobbgarantin för ungdomar skrivs de arbetssökande in som är och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? Tabell 2.4 Antal deltagare i arbetsmarknadsutbildning , branscher med över 1000 deltagare Källa: Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadspolitiska program 2014 Tabell 2.5 nedan innehåller Arbetsförmedlingens redogörelse för vad som hänt med deltagarna i arbetsmarknadsutbildningen efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Andelen deltagare som hade fått arbete efter avslutad utbildning var medan drygt hälften var inskrivna i annat program. Till inskrivna i annat program räknas de som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar eller något annat arbetsmarknadspolitiskt program, till exempel arbetspraktik. Tabell 2.5 Status efter avslutad arbetsmarknadsutbildning (2014) Källa: Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadspolitiska program 2014 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N – 2007, när Arbetsförmedlingen fortfarande hade som internt mål att av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning skulle få ett arbete, har effekten av insatsen försämrats markant. var andelen som gick vidare till sysselsättning efter avslutad utbildning högre bland dem som fått arbetsmarknadsutbildning jämfört med en specificerad kontrollgrupp.14 Den här effekten minskade och var 2012 och 2013 till och med negativ när det gäller arbete utan stöd.15 Enligt är en orsak till den observerade utvecklingen att arbetsmarknadsutbildningen i större utsträckning än tidigare riktats mot dem som står allra längs bort från arbetsmarknaden och att den gruppen nu är sämre än tidigare.16 Figur 2.1 Effekter av arbetsmarknadsutbildning Arbete med och utan stöd samt nystartsjobb Källa: Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadsrapport . 2.5Behovet av regional och lokal anpassning I den här delen förs en diskussion om vilket behov som finns av att anpassa arbetsmarknadsutbildningen till den regionala och lokala efterfrågan på arbetskraft. 14Statistiken är osäker eftersom arbetssökande som deltar i eller UGA för mätning redovisas som arbetslös i program även om de har ett deltidsarbete. Dessutom mäts effekten enbart för dem som tar del av insatsen utanför garantierna samt inte har tagit del av någon annan insats tidigare. Mätpopulationen är alltså relativt begränsad i förhållande till antalet deltagare. 15Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadsrapport . 16Arbetsförmedlingen (2014) Förslag till åtgärder för att förbättra effekterna av arbetsmarknadsutbildningarna. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? 2.5.1Geografisk rörlighet hos deltagarna Arbetsmarknadsutbildning är en åtgärd som både är utbudspåverkande och rörlighetsstimulerande. Utbildning kan göra en individ kvalificerad för anställningar vid arbetsplatser i andra regioner och branscher. Utbildningen kan därför stimulera till flyttning, pendling över längre distans, eller yrkesbyte där man redan bor. Yrkesmässig och geografisk rörlighet fungerar därmed som komplement till varandra.17 De arbetssökandes villighet att pendla eller flytta för att få ett arbete påverkar vilket behov som finns av regional och lokal anpassning av arbetsmarknadsutbildning. Ju större den geografiska rörligheten är, desto mindre behov finns av att upphandla arbetsmarknadsutbildningar där just den typen av arbetskraft efterfrågas. Ett av kraven inom arbetslöshetsförsäkringen är att man som arbetssökande ska verka för att så snabbt som möjligt kunna skaffa ett nytt lämpligt arbete. Utöver det som framkommer i relevanta lagbestämmelser kan ledning om vad som är ett lämpligt arbete hämtas i föreskrifter utfärdade av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Föreskrifterna anger att vid bedömningen av vad som kan anses vara ett lämpligt arbete ska hänsyn tas till tillgången på arbetstillfällen över hela arbetsmarknaden och det geografiska och yrkesmässiga sökområdet ska vidgas i takt med att arbetslösheten fortgår.18 Enligt en rapport från som handlar om omställningskrav i arbetslöshetsförsäkringen är det i stora delar oklart vilka konkreta krav Arbetsförmedlingen ska ställa på yrkesmässig och geografisk rörlighet; regelverket ger arbetsförmedlarna stor frihet att avgöra vilka krav som ska ställas från fall till fall.19 I samma rapport anges att av dem som lämnade Arbetsförmedlingen för arbete flyttade över en länsgräns.20 Nakosteen, och (2011) har undersökt i vilken utsträckning som deltagande i arbetsmarknadspolitiska program påverkar benägenheten att flytta över länsgränser i . Undersökningen baseras dock på relativt gammal data . För män uppmäts en signifikant positiv effekt av deltagande på benägenheten att flytta och effekten är större ju längre den arbetsmarknadspolitiska insatsen pågår. Trots det är den ändå relativt liten även för den maximala längd som en arbetsmarknadsutbildning kan pågå. För kvinnor visar materialet inte någon signifikant effekt.21 Även deltagarnas benägenhet att pendla eller flytta för själva utbildningen har betydelse. har gjort en sammanställning av hur långt från 17Westerlund, O (2001), ”Arbetslöshet, arbetsmarknadspolitik och geografisk rörlighet”. 183 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete. 19Riksrevisionen 2009:13, Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen, s. 68. 20Riksrevisionen 2009:13, Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen, s. 54. 21Nakosteen, R; , O & Zimmer, M (2011), “labour market programs and regional mobility of labor: Evidence from the Swedish recession, 1994-1995”. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utbildningsorten deltagarna i tre av de större arbetsmarknadsutbildningarna har sin hemvist.22 De geografiska avgränsningar som används är kommuner och lokala arbetsmarknadsområden (LA-områden).23 Tabell 2.6 visar att flertalet deltagare antingen bor i den kommun där utbildningen anordnas, eller i en kommun som ligger i samma LA-område. Tabell 2.6 Deltagarnas hemvist i förhållande till kommunen där utbildningen bedrivs för tre arbetsmarknadsutbildningar med högt deltagarantal Boende i annan kommun Boende i kommun utanför Antal orter som avtalet som Källa: Arbetsförmedlingen, bearbetning intervjuer på fem förmedlingskontor ger bilden av att deltagarna förväntas vara beredda att pendla ett visst avstånd för att gå en arbetsmarknadsutbildning. Men deltagarnas egen livssituation och motivation framstår som viktigare för var gränsen dras än de krav som ställs utifrån regelverket. De arbetssökande förväntas i större utsträckning vara beredda att flytta eller pendla om det handlar om en smal eller geografiskt avgränsad yrkesinriktning.24 Sammantaget finns det ett mått av osäkerhet när det gäller i vilken utsträckning utbudet av arbetsmarknadsutbildningar bör anpassas till vad arbetsmarknaden efterfrågar. Det finns ingen exakt gräns för hur stort upptagningsområde en arbetsmarknadsutbildning kan antas ha sett till hur långt de arbetssökande är villiga att pendla eller flytta. Geografisk rörlighet hos deltagarna skapar förutsättningar för en mer effektiv matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare, men i praktiken finns begränsningar i hur långt den sträcker sig. Deltagarnas individuella motivation och den enskilda arbetsförmedlarens bedömning är av stor betydelse. 22För smalare utbildningsinriktningar kan det finnas en naturlig regional anpassning p.g.a. att vissa yrken främst förekommer i vissa delar av landet. Om volymerna är små totalt sett innebär det också att antalet utbildningsorter blir mindre och att en större andel av potentiella deltagare behöver ta ställning till om de är villiga att pendla eller flytta för att gå utbildningen. 23Indelningen i lokala arbetsmarknadsområden görs av SCB. delas in i 75 självständiga och geografiskt avgränsade arbetsmarknader, som avspeglar mönstret för individernas dagliga resor till och från arbetet. 24Intervju med leverantörsutvecklare, Af kontor 1, ; intervju med kontorschef, kontor 2, 2015-04- 14; intervju med arbetsförmedlare kontor 2, , intervju med kontaktperson, Af kontor 4, 2015- 04-16; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 5, . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? att en anpassning av arbetsmarknadsutbildningen efter den regionala och lokala arbetsmarknadens behov generellt sett skapar förutsättningar för en effektivare matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare. I SOU 2007:18, som bland annat handlar om arbetsmarknadsutbildning för bristyrken, undersöks sambandet mellan bristindex och placeringsgrad, det vill säga om deltagare i utbildningar som bedrivs inom bristyrken i högre grad får ett arbete. Utredningens analyser visar att sådana samband generellt sett är svaga. När analysen görs på yrkesnivå skiljer sig resultatet mellan olika yrken. Resultaten bör dock av flera anledningar tolkas med försiktighet. Till att börja med ger arbetsmarknadsprognoser inte en perfekt bild av behovet av arbetskraft. En viss kompetens kan efterfrågas på en ort eller av ett specifikt företag som prognosen för hela länet visar något annat. Vidare kan det skilja mellan olika utbildningsinriktningar när det gäller hur stor andel av deltagarna som kan tillgodogöra sig utbildningen och som slutför den.25 I utredningen poängteras också en risk för att det dåvarande operationella verksamhetsmålet, att av utbildningsdeltagarna skulle ha arbete , ledde till att utbildningarna riktades mot de yrken där de arbetssökande bedömdes ha störst chans att få arbete snarare än mot bristyrken.26 En relaterad fråga handlar om den inlåsningseffekt som uppstår vid deltagande i en arbetsmarknadsutbildning. Deltagarna kan förväntas söka arbete i mindre utsträckning än andra arbetssökande som utbildningen pågår. Det ger upphov till en fråga om huruvida volymerna av arbetsmarknadsutbildning bör anpassas till det rådande konjunkturläget. utvärdering (IFAU) lyfter i en rapport upp att det teoretiskt finns goda skäl att utöka till exempel arbetsmarknadsutbildning vid en konjunkturnedgång. Det finns empiriska resultat som stödjer det antagandet, men det behövs enligt IFAU mer kunskap på området för att kunna dra säkra slutsatser.27 Enligt en annan rapport från IFAU framstår det som mer effektivt att använda arbetsmarknadsutbildning än arbetspraktik vid en konjunkturnedgång för att minimera inlåsningseffekten. Dock framförs även att arbetsmarknadsutbildning förknippas med stora fasta kostnader och svårigheter att öka kapaciteten med kort varsel vid konjunktursvängningar.28 2015:1, Utbildningsstödet till varslade vid samt 2014:27, Arbetsförmedlingens arbete vid varsel. 26SOU 2007:18, Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar, s. 66-70. 27IFAU 2011:7, Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, s. 53. 28IFAU 2011:2, What labour market policy works in a recession?, s. 32. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Cirka 39 400 personer deltog 2014 i arbetsmarknadsutbildning. Andelen män bland deltagare i arbetsmarknadsutbildning var och andelen utrikes födda var . •Andelen deltagare som 2014 hade fått arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning var . Av dessa hade fått ett arbete utan stöd. •Effekterna av arbetsmarknadsutbildning har minskat kraftigt och var vid de senaste mätningarna till och med negativ när det gäller arbete utan stöd. •Personer som har ersättning i form av arbetslöshetsförsäkring har inte rätt att begränsa sitt sökområde geografiskt, om inte särskilda orsaker finns. I praktiken är det dock en liten andel av de arbetssökande som flyttar längre sträckor för en ny anställning. •Det finns ingen exakt gräns för hur stort upptagningsområde en arbetsmarknadsutbildning kan antas ha, sett till hur långt de arbetssökande är villiga att pendla eller flytta. Deltagarnas individuella motivation och möjlighet samt den enskilda arbetsförmedlarens bedömning har stor betydelse. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kapitlet berör regeringens styrning av arbetsmarknadsutbildning och hur det påverkar möjligheterna att anpassa insatsen efter arbetsmarknadens behov. Hur arbetsmarknadsutbildning får användas preciseras främst i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Det gäller bland annat hur länge arbetsmarknadspolitiska program får pågå och vilka arbetssökande som kan ta del av dem. I Arbetsförmedlingens instruktion och regleringsbrev finns generella bestämmelser och mål som har betydelse för användandet av arbetsmarknadsutbildning.29 Offentlig upphandling regleras av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), som i huvudsak bygger på EU-direktivet 2004/18/EG om offentlig upphandling. Arbetsförmedlingen är upphandlande myndighet och ska därmed följa LOU.30 När det gäller hur en regional och lokal anpassning av arbetsmarknadsutbildning ska uppnås är dock Arbetsförmedlingen till stor del fri att utforma arbetssättet efter vad myndigheten anser är lämpligt. Regeringen preciserar inte hur upphandling av arbetsmarknadsutbildning ska gå till eller hur verksamheten ska organiseras för att uppfylla de mål Arbetsförmedlingen har att förhålla sig till. Arbetsförmedlingens instruktion anger att myndigheten själv bestämmer över sin organisation.31 3.2Vad som ryms inom arbetsmarknadsutbildning Tidsperioden för ett arbetsmarknadspolitiskt program får vara högst sex månader.32 Därför kan arbetsmarknadsutbildningar mot mer avancerade tjänstemannayrken inte bedrivas även om det skulle vara motiverat ur arbetsmarknadsperspektiv. En anledning till att regelverket ställer upp den begränsningen är för att en distinktion mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär yrkesutbildning ska upprätthållas. De ekonomiska villkoren är mer generösa för deltagare i arbetsmarknadsutbildning och en 29De syften och mål som är av betydelse för den här granskningens inriktning beskrivs i första stycket av avsnitt 1.4 om bedömningsgrunder. 2 kap. 19 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. 3118 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 327 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. För arbetsmarknadsutbildning finns ett tillägg som anger att insatsen får pågå till dess att målet med utbildningen har uppnåtts. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? sammanblandning av utbildningsformerna kan riskera att ge negativa effekter ur ett rättviseperspektiv.33 var det möjligt för Arbetsförmedlingen att anvisa till reguljär utbildning som inte var upphandlad inom ramen för arbetsmarknadsutbildning men den möjligheten togs då bort. Skälet till det var att arbetsmarknadsutbildning enligt regeringen skulle vara kort och tydligt inriktad mot aktuell efterfrågan på arbetsmarknaden som inte tillgodoses via det reguljära utbildningsväsendet. Det bedömdes därför ge felaktiga incitament om arbetslösa kan anvisas till arbetsmarknadsutbildning som ges i det reguljära utbildningsväsendets ordinarie kursutbud och inte är upphandlad.34 Regeringen påverkar även möjligheten att anpassa arbetsmarknadsutbildningen efter arbetsmarknadens efterfrågan genom att utfärda regler som påverkar målgruppen för insatserna och utforma ersättningar som påverkar deltagarnas incitament. Arbetsförmedlingen har som del av sitt uppdrag att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden.35 Det har varit vägledande för hur Arbetsförmedlingen anvisar arbetssökande till bland annat arbetsmarknadsutbildningar. Den största målgruppen för arbetsmarknadsutbildning har har varit personer inom garantierna (jobb- och utvecklingsgarantin, samt jobbgarantin för ungdomar). I budgetpropositionerna betonade regeringen att arbetsmarknadsutbildning i första hand ska användas för inskrivna arbetssökande inom garantierna och andra som bedöms stå långt från arbetsmarknaden.36 Även personer som tillhör målgruppen för lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har kommit att utgöra en allt större andel deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Det finns aktivitetsmål som gäller personer som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar.