prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland Föreningen , Företagarna, – anför om utbild- ningspremie, arbetsutbud och konkurrenskraft, att uppräkningen av den nedre och övre skikt- gränsen bör begränsas. Detta bör ske genom att skiktgränserna räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en pro- centenhet i stället för med förändringen i konsumentprisindex plus . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Begränsningen innebär att den nedre skikt- gränsen uppgår till och den övre skiktgränsen till för . Om skiktgränserna skulle räknas upp enligt ordinarie uppräkning – dvs. förändringen i konsumentprisindex plus – skulle den nedre skiktgränsen uppgå till och den övre skikt- gränsen till för . Flera remissinstanser, däribland KI, Föreningen , Företagarna, har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.2.4. Förslaget föranleder ändringar i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.12. Begränsningen av uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt aviserades och budgeterades i budgetpropositionen och ingår i den av beslutade budgeten . Begränsningen beräknades då medföra ökade skatteintäkter på 2017 till 2019. Att begränsa uppräkningen av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt beräknas öka skatte- intäkterna med 2017. Sammantaget beräknas således förslaget öka skatteintäkterna med varav redan är budgeterade. KI framhåller att förslaget kan ge upphov till lägre beskattningsbara inkomster genom att antalet arbetade timmar minskar och genom inkomstomvandling från arbets- till kapital- inkomster. KI bedömer därför att den offentlig- finansiella effekten av förslaget, som redovisades i promemoriorna, sannolikt är en överskattning. Eftersom förslaget inte innebär någon särskilt omfattande förändring av beskattningen så är beteendeeffekterna dock enligt KI sannolikt små i ett offentligfinansiellt perspektiv. Även Företagarna, ifrågasätter inkomstförstärkningen av förslaget när hänsyn tas till negativa beteendeeffekter. Föreningen och Näringslivets Skatte- delegation anser att ytterligare skatteskärpningar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 kommer att leda till att skattebasen krymper så pass mycket att det offentligas skatteintäkter totalt sett minskar. Arbetsförmedlingen anser dock att det finns en genuin osäkerhet om beteendeeffekterna av skatteförändringar och att ett rimligt antagande är att förslaget på kort sikt har begränsade konsekvenser på arbetsutbudet. De offentligfinansiella effekterna som redo- visades i promemoriorna och de som redovisas ovan är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar såsom förändrat arbetsutbud. Anledningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att eventuella effekter i regel inte slår igenom i betydande grad . En samlad bedömning av hur regeringens åtgärder på utgifts- och inkomstsidan påverkar den ekonomiska utvecklingen på lång sikt redovisas i avsnitt 4.6. Jämfört med gällande regler innebär förslaget att statlig inkomstskatt ska börja betalas från en beskattningsbar förvärvsinkomst på i stället för från 2017. Detta medför att antalet personer som kommer att betala statlig inkomstskatt beräknas öka med knappt 39 000 till totalt drygt 1,34 miljoner personer. För dessa tillkommande personer, med beskattningsbara förvärvs- inkomster , ökar marginalskatten . Förslaget innebär också, jämfört med gällande regler, att antalet personer som 2017 kommer att betala statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster som överstiger den övre skiktgränsen beräknas öka med knappt 13 000 personer till totalt drygt 419 000 personer. För dessa tillkommande personer, med beskattningsbara förvärvs- inkomster , ökar marginalskatten . För det stora flertalet som påverkas av förslaget, ca 1,29 miljoner personer med beskattningsbara påverkas inte marginalskatten av förslaget. Jämfört med gällande regler innebär förslaget, för de som påverkas, ett utökat skatteuttag på mellan 20 till beroende på den beskattningsbara förvärvsinkomstens nivå (se tabell 6.1). Tabell 6.1 Förändrat skatteuttag jämfört med gällande regler till följd av begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt Anm.: Det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt vid årets ingång medför att fastställd förvärvsinkomst skiljer sig åt mellan åldersgrupperna för en given beskattningsbar förvärvsinkomst. Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.1 visas den genomsnittliga procen- tuella förändringen av individers ekvivalerade disponibla inkomst, som är ett mått på ekono- misk standard, samt antalet berörda individer per inkomstgrupp (decilgrupper) till följd av försla- get. Den ekonomiska standarden minskar i genomsnitt marginellt för de lägsta inkomst- grupperna. Den procentuella genomsnittliga förändringen ökar med inkomsten och den största minskningen, , sker i de två högsta inkomstgrupperna. Förslaget bidrar således till att minska skillnaden i ekonomisk standard mellan hushåll med låga respektive höga inkomster. Diagram 6.1 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) 2017 till följd av begränsad uppräkning av skiktgränserna, över inkomstgrupper -0,02 -0,04 -0,06 -0,08 -0,10 -0,12 Källor: och egna beräkningar. Effekter på antalet arbetade timmar och sysselsättning KI, Föreningen , Näringslivets Skattedelegation, Företagarna, anser att förslaget kan minska antalet arbetade timmar. Eftersom förslaget inte innebär någon särskilt omfattande förändring av beskattningen så är beteendeeffekterna dock enligt KI sanno- likt små i ett offentligfinansiellt perspektiv. Arbetsförmedlingen anser att det finns en genuin osäkerhet om beteendeeffekterna av skatteför- ändringar och att ett rimligt antagande är att förslaget på kort sikt har begränsade konsekven- ser på arbetsutbudet. IFAU framhåller att om skattebetalare misstänker att liknande begränsningar som de nu föreslagna kommer ske även kommande år kan de komma att justera sitt beteende efter detta. Eftersom denna typ av reformer, särskilt sammantagna, kan ha viktiga långsiktiga effekter vore det enligt IFAU lämp- ligt om regeringen också gjorde kalkyler som inbegrep beteendeeffekter. Effekten på antal arbetade timmar av förslaget är svårbedömd, men förslaget kan på lång sikt minska antalet arbetade timmar bland dem som påverkas av förslaget. Denna effekt bedöms dock vara liten. Eftersom förslaget främst påverkar personer med relativt höga inkomster, för vilka få förflyttningar sker mellan att arbeta och inte arbeta, förväntas sysselsättningseffekten vara försumbar. Förslagets effekter bör ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatteintäk- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 terna används till andra reformer. Analysen ovan är endast en partiell analys, dvs. ingen hänsyn tas till eventuella effekter av förändringar på t.ex. utgiftssidan. En bedömning av de samlade effekterna av regeringens förslag i denna proposition på BNP, sysselsättning och arbetslöshet finns i avsnitt 4.6. Företagare som tar ut inkomst av tjänst över den nedre eller övre skiktgränsen påverkas på samma sätt som anställda. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla företagare som tar ut tjänsteinkomster, oavsett om de är anställda i eget fåmansföretag eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Förslaget påverkar inte heller företagens administrativa börda och har inte några effekter på företagens villkor i övrigt. Förslaget påverkar män i större utsträckning än kvinnor eftersom fler män än kvinnor har inkomster som överstiger den nedre skikt- gränsen. Av dem som direkt påverkas av förslaget beräknas vara kvinnor och vara män. I diagram 6.2 redovisas procentuell förändring i individuell disponibel inkomst för samtliga personer uppdelat efter kön och åldersgrupp. Den största procentuella minskningen sker bland män mellan vars disponibla inkomst minskar . Unga och äldre påverkas mindre än de . Förslaget bidrar till att minska skillnaden i individuell disponibel inkomst mellan kvinnor och män. Den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män ökar därmed något. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 6.2 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2017 till följd av förslaget om begränsad uppräkning av skiktgränserna, efter kön och ålder -0,020 -0,040 -0,060 -0,080 -0,100 -0,120 Källor: och egna beräkningar. behöver göra vissa system- anpassningar. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.2.5Begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt Regeringens bedömning: För bör den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det finns såväl offentligfinansiella som fördelnings- politiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen och den övre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för . Begränsningen bör ske genom att uppräkningen görs med förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet i stället för med förändringen i konsumentpris- index plus . Begränsningen bör ske genom att uppräk- ningen görs med förändringen i konsument- prisindex plus en procentenhet i stället för med förändringen i konsumentprisindex plus . Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med 2018 varav avser den nedre skiktgränsen och avser den övre skiktgränsen. kommer att remittera ett förslag med angivna ändringar. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . 6.3Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar 6.3.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar tagits fram. Den innehåller förslag om förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Promemorians lagförslag finns i bilaga 6, avsnitt 1. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 6, avsnitt 2. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2016/00491). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag. Förslaget om förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på visst schabloniserat sätt enligt 61 kap. 5–11 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Avsikten är att förmånsvärdet i princip ska motsvara kostnaderna för en motsvarande privatägd bil med samma privata körsträcka. För miljöanpassade förmånsbilar finns det dock sär- skilda regler i 61 kap. 8 a § IL som innebär att förmånsvärdet sätts ned under vissa förutsätt- ningar. Reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar tillämpades första gång- en vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än ben- sin eller dieselolja och som därför har ett nybils- pris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna, som är permanenta, infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestan- dan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet.1999/2000:SkU7, rskr. 2001/02:122, SFS 2001:1175). kompletterades dessa reg- ler med en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade bilar. För bilar som var utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol skulle nedsättningen göras till ett värde som motsvarar av förmåns- värdet för närmast jämförbara konventionella bil, dock maximalt med . För bilar som var utrustade med teknik för drift med alkohol skulle motsvarande nedsättning göras till av förmånsvärdet för närmast jäm- förbara konventionella bil, dock maximalt med . Syftet med nedsättningen var att ytterligare underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar och att få beståndet av dessa fordon att öka (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122, SFS 2001:1175). Den tidsbegränsade nedsättningen gällde ini- tialt års taxering för eldrivna bilar och taxering för alkohol- och gasdrivna bilar. Därefter har tidsgränserna förlängts vid fle- ra tillfällen och gäller en gemen- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 sam tidsgräns t.o.m. det beskattningsår som slu- tar . Fr.o.m. det be- skattningsår som börjar efter omfattar den tidsbegränsade nedsättningen bara bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än ga- sol. Det innebär att etanol- och elhybridbilar inte längre omfattas av den tidsbegränsade nedsätt- ningen, men alltjämt av den permanenta nedsätt- ningen. I budgetpropositionen aviserade re- geringen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar – för att stimulera introduktionen av mer miljö- vänliga bilar – bör förlängas med , dock att den maximala nedsättningen av offentlig- finansiella skäl bör begränsas (prop. 2015/16:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.9). 6.3.3Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs Regeringens förslag: Den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljöan- passade bilar förlängs med . Den maximala nedsättningen begränsas dock till . Förslaget träder i kraft . Promemorians förslag: Förslaget överens- stämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs en förlängning av nedsättningen med . Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anser Natur- vårdsverket, , Bil , och att den maximala nedsättningen inte ska begränsas till . Bil Swe- den och Energigas anser dessutom att förslaget ska gälla (motsvarande ett leasingavtals fulla längd). avstyrker förslaget på den grunden att det vid beskattningen inte bör göras åtskill- nad mellan lön och förmån. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 skäl talar enligt mot förslaget, efter- som skattesubventionerade förmåner ökar den administrativa bördan för arbetsgivare och Skat- teverket. , och Energigas anser att reglerna om be- skattning av bil- och drivmedelsförmån bör ses över i grunden. har synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler om nedsättning av förmånsvärdet för mil- jöanpassade bilar består av två delar. Den första delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade driv- medel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jäm- förbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som inne- bär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom ladd- ning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som mot- svarar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil. En sådan ned- sättning får göras med högst . Den tidsbegränsade nedsättningen gäller . Det huvudsakliga syftet med dessa regler är att underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljö- prestandan hos beståndet av förmånsbilar ska öka. När reglerna om den tidsbegränsade nedsättningen infördes var avsikten att de endast skulle gälla ett fåtal år. Reglerna har därefter för- längts i olika omgångar, bl.a. för att det funnits behov av att stimulera utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur. När det gäller bilar som är utrustade med teknik för drift med el är tekniken alltjämt i behov av utveckling. Tekni- ken är fortfarande i ett inledande skede och de eltekniska systemen, framför allt batterierna, i el- bilar är väsentligt dyrare än traditio- nella förbränningsmotorer. På marknaden finns endast ett fåtal bilar som drivs med el. Flera tillverkare har dock aviserat nya modeller av s.k. laddhybrider eller plug-in hy- brider som är planerade att lanseras . Det finns därför behov av ytterligare stimulans för att den påbörjade utvecklingen ska fortsätta och därmed skäl att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för sådana bilar. utvecklingen av fordonstekniken för gasbilar har i och för sig nått en mognad. Emellertid är infrastrukturen såvitt avser distribution av fordonsgasen alltjämt outvecklad, vilket har hämmat introduktionen av gasbilar på marknaden. Potentialen för gasbilar får dock be- dömas vara betydligt större än den befintliga marknadsandelen och den tidsbegränsade ned- sättningen bör därför förlängas även för dessa bilar. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att den tidsbegränsade nedsättningen av för- månsvärdet för vissa miljöanpassade bilar för- längs i syfte att stimulera introduktionen av vissa miljöanpassade bilar. har som mål att ha en fossilfri fordonsflotta och detta är ett steg på vägen. I det ligger att regeringen – till skillnad från – anser att det finns skäl att göra avsteg från den för skattepolitiken vägledande principen att skattereglerna ska vara generella (se avsnitt 6.1). Bil och Energigas anser att förslaget ska gälla . Regeringen instämmer i att det, med hänsyn till det läge som utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur befinner sig i, finns anledning att öka förutsägbarheten i stimulansen. Regeringen föreslår därför att nedsättningen förlängs ytterligare i förhållande till promemorians förslag till . Av offentligfinansiella skäl anser emellertid regeringen – till skillnad från , , Bil , Motor- branschens och – att den maximala nedsättningen bör begränsas till . Också med den föreslagna begränsningen av skatte- subventionens storlek kvarstår enligt regeringens mening det med förslaget åsyftade incitamentet. Förslaget föreslås träda i kraft . har synpunkter på konsekvensana- lysen. Dessa behandlas i avsnitt 6.3.4. Inom ramen för lagstiftningsärendet ryms inte – som , och Energigas efterfrågar – en översyn av reglerna om beskattning av bil- och drivmedels- förmån. Förslaget föranleder ändringar i 61 kap. 8 a § IL och i punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i inkomstskatte- lagen, se avsnitt 3.12. Kostnaden för en förlängning av den tidsbegrän- sade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar fastställs genom att utvär- dera vilken effekt den tidsbegränsade nedsätt- ningen har haft på utvecklingen. Utvecklingen i avsaknad av nedsättningen är i sin tur beroende av ett flertal faktorer, t.ex. den allmänna ekono- miska utvecklingen, preferenser och övriga inci- tament, vilket gör bedömningen osäker. Exem- pelvis är det svårt att göra en bedömning av utvecklingen för laddhybrider och elbilar, efter- som det är fråga om en teknik som ännu så länge finns i liten utsträckning på marknaden. Mot den bakgrunden kan minskningen av skatteintäkterna, som redan aviserats och budgeterats i budgetpropositionen och ingår i den av beslutade budgeten , –2019 med beaktande av föreslagen begränsning av nedsätt- ningens storlek beräknas till 0,19, 0,22 respektive . Utöver förlängningen med som aviserades i BP16, föreslås en förlängning , dvs. Denna ytterligare förlängning bedöms minska skatteintäkterna 2020 med . Förslaget innebär att den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljöan- passade bilar förlängs med , dock att den maximala nedsättningen begränsas till . Förlängningen innebär att förmånsvärdet blir lägre för ifrågavarande bilar än för närmast jämförbara konventionella bil . Det medför i sin tur att även underlaget för socialavgifter minsk- ar, dvs. de arbetsgivaravgifter företaget ska betala blir något lägre nedsättningen föreslås gälla. Vidare blir underlaget för bolags- skatt något högre då underlaget för socialavgifter minskar. När det gäller beräkningen av förmånsvärdet kommer företagen alltjämt kunna använda sig av s.k. bilsnurra. Förslaget bedöms därför inte medföra någon förändring av den administrativa bördan för företagen. efterlyser en analys av förslagets effekter för konkurrensen mellan företag som tillverkar och säljer bilar. I den mån förslaget påverkar konkurrensen mellan dessa företag bi- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 drar det till att öka introduktionen av elbilar, laddhybrider och gasbilar (ej gasol) på markna- den. Män är överrepresenterade bland de som har för- månsbilar. Av dem som har förmånsbil med ned- satt förmånsvärde är män och kvinnor. För övriga förmånsbilar är förhållandet . Män tjänar dessutom i genomsnitt mer, samt har bilar med högre förmånsvärde, varför den skatt som uteblir givet förlängningen i genomsnitt blir högre för män än för kvinnor. Förslaget stimulerar inköp och användande av dels dyrare och icke fullt etablerade tekniker som utan stöd hade haft det svårare att vinna marknadsandelar, dels tekniker där outvecklad infrastruktur bedöms ha hämmat introduktionen av mer miljöanpassade förmånsbilar på mark- naden. Mot den bakgrunden kan förslaget antas leda till positiva effekter för miljön. meddelar, med stöd av förordning- en (2000:866) med bemyndigande för Skatte- verket att meddela vissa föreskrifter till inkomst- skattelagen (1999:1229), föreskrifter för värdering av bilförmån. ger i dessa föreskrifter, med utgångspunkt i de nybilspriser som tillhandahålls av bilbranschen, riktlinjer för hur förmånsvärdet för alla olika bilmodeller ska beräknas. Myndigheten anger också i allmänna råd vilka bilmodeller som ska omfattas av den tidsbegränsade nedsättningen. har vidare på sin hemsida en funktion där var och en kan gå in och räkna fram förmånsvärdet för varje bilmodell, den s.k. bilsnurran. Det aktuella förslaget innebär en förlängning av den tids- begränsade nedsättningen av förmånsvärdet och en begränsning av nedsättningens storlek. För- ändringarna kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna be- döms förslaget inte få någon budgetpåverkan. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 6.4Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror 6.4.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror tagits fram. Den innehåller förslag om skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror (kallat REP- avdraget) som utförs i bostaden. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 7, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7, avsnitt 2. Förslaget har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 7, avsnitt 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2016/01195/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 7, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7, avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 6.4.2Bakgrund och gällande rätt trädde det så kallade RUT- avdraget i kraft.