prop · H303100d7 · 2016-01-01 00:00:00 — Ökningen beror dels på att fler barn föds, dels på att fler barn invandrar. Det ökade antalet barn medför även att antalet barnbidrag väntas öka med 2015–2020, se tabell 6.6. Detta medför ökade utgifter under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Antalet personer med inkomst- och tilläggspension beräknas öka markant framöver, se tabell 6.6. Detta beror huvudsakligen på demografiska faktorer. Allt fler personer som går i pension har inkomstgrundad pension och generellt en högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostadstillägg minska , se tabell 6.6. Dessa trender leder till att en successivt växande andel av de samlade pensionsutbetalningarna från statens budget och ålderspensionssystemet kommer utbetalas från ålderspensionssystemet, medan de pensioner som betalas ut från statens budget under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom successivt minskar i nominella termer. Utgifterna för sjukpenning ökar Antalet nettodagar, dvs. antalet dagar med partiell ersättning omräknat till , i sjukpenningsystemet har ökat , vilket beror både på ett ökat antal nya sjukfall och på att sjukfallen blir längre. förväntas antalet sjukpenningdagar fortsätta att öka, dock med en avtagande ökningstakt 2016– 2020 (se tabell 6.6). Detta bidrar till att utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas öka från 2015 till 2020. Utgifter för statlig assistansersättning ökar Antalet personer som får personlig assistans som ersätts av staten förväntas vara oförändrat , se tabell 6.6. bedöms det genomsnittliga antalet timmar assistans per person öka. Sammantaget leder detta till ökade utgifter för statlig assistansersättning under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 2017–2020. minskar dock utgifterna för statlig assistansersättning relativt mycket jämfört med , vilket till största del är en effekt av att övergår från förskottstill efterskottsbetalning av ersättningen. Tabell 6.6 Volymer inom olika transfereringssystem 35,8%kv 33,2%kv 64,2%m 66,8%m 46,1%kv 45,9%kv 53,9%m 54,1%m 98,5%kv1 98,4%kv1 101,3%m1 101,4%m1 63,5%kv 64,1%kv (netto)2, miljoner 36,5%m 35,9%m 66,5%kv 67,7%kv (netto)2, miljoner 33,5%m 32,3%m 59,7%kv 59,7%kv 40,3%m 40,3%m 46,8%kv 46,9%kv 53,2%m 53,1%m 54,2%kv 53,3%kv 45,8%m 46,7%m 80,0%kv 79,6%kv 20,0%m 20,4%m 77,7%kv 76,8%kv 22,3%m 23,2%m 52,1%kv 52,1%kv 47,9%m 47,9%m 49,9%kv 50,0%kv 50,1%m 50,0%m 88,0%kv 81,7%kv 12,0%m 18,3%m 74,7%kv 73,8%kv (netto)2, miljoner 25,3%m 26,2%m 54,8%kv 54,5%kv (netto)2, miljoner 45,2%m 45,5%m 43,5%kv 42,7%kv 56,5%m 57,3%m 48,3%kv 47,7%kv 51,7%m 52,3%m 59,3%kv 60,1%kv 40,7%m 39,9%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal om inte annat anges. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 4. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare. Inte en total. Därför summerar inte andelarna till . hade kvinnor av det genomsnittliga antalet timmar beviljad assistens och männen . 2Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . När stödmottagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 482 200 personer 2014 och 475 900 personer 2015. Källa: Egna beräkningar. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av nivån på utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts regelbundet sedan utgiftstaket infördes och justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen. De utgiftsförändringar som har motiverat tekniska justeringar av utgiftstakets nivå uppgår till . Justeringarna är främst föranledda av att vissa stöd budgeteras på utgiftssidan i stället för, som tidigare, på inkomstsidan. De stöd som avses är sjöfartsstöd, nystartsjobb, stöd till introduktionsanställning och ersättningar för höga sjuklönekostnader. –2020 uppgår de tekniska justeringarna till 0–. Beräkningsteknisk överföring till hushållen I utgifterna i statens budget ingår en beräkningsteknisk överföring till hushållssektorn 2017– 2019, som motsvarar skillnaden mellan regeringens föreslagna och aviserade budgetförstärkningar och budgetförsvagningar i propositionen Vårändringsbudget och ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen . Det är regeringens avsikt att dessa överstigande medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Den beräkningstekniska överföringen till hushållen medför att utgifterna ökar med 2017, 2018 och 2019 och minskar med 2020, jämfört med föregående år. En del av förändringen av de takbegränsade utgifterna –2020 förklaras av andra faktorer än beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makroekonomiska förändringar eller volymer. Dessa övriga faktorer består exempelvis av EU-avgiften och förändringar av anslagsbehållningar. Den främsta förklaringen till utvecklingen av posten Övriga utgiftspåverkande faktorer är att avgiften till Europeiska unionen fluktuerar mycket 2016– 2020. Fluktuationen beror framför allt på retroaktiva rabatter på medlemsavgiften (se tabell 6.2). I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden, inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar, till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna uppgå till , dvs. lägre än budgeterat. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget) beräknades i budgeten kronor lägre (tabell 6.7). I tabell 6.7 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, föreslagna ändringar i budgeten summerade per utgiftsområde, och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgifterna i statens budget , exklusive statsskuldsräntor, bedöms totalt sett bli något lägre än de beslutade utgiftsramarna. Detta beror till övervägande del på minskningar av utgifterna under fem utgiftsområden, men motverkas av en stor ökning av utgifterna under ett utgiftsområde (se diagram 6.1 och fördjupad information per utgiftsområde under diagrammet). I prognoserna har hänsyn tagits till regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar. Nedan redogörs översiktligt för innehållet i dessa propositioner och de utgiftsbegränsande åtgärder som regeringen vidtog . I propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar föreslår regeringen anslagsökningar och anslagsminskningar som medför en sammanlagd nettoförändring av anslagsnivåerna med . Huvuddelen av bruttoökningen, , avsätts för utgiftsområde 8 Migration. ökade antalet personer som sökte asyl i påtagligt och översteg kraftigt de antaganden som låg till grund för beräkningarna i budgetpropositionen och därmed för anvisade medel 2016 för mottagande av asylsökande. För att hantera osäkerheten när det gäller utgiftsutvecklingen som följer av antalet asylsökande och säkra tillräckliga marginaler under utgiftstaket har regeringen vidtagit åtgärder för att minska de planerade utgifterna på en rad områden med sammanlagt . Utgifterna begränsades med genom att betalningar tidigarelades till 2015 i stället . Utgiftsbegränsningarna avsåg EU-avgiften (ca ), läkemedelsförmåner (ca ), biståndet (ca ) och reformen för fler anställda i lågstadiet (ca ). Verksamheterna fick därmed medlen än planerat. Vidare beslutades utgiftsbegränsningar (s.k. limiter) om genom att medel på vissa områden tillsvidare inte gjordes tillgängliga för ansvariga myndigheter. Begränsningarna avsåg bl.a. biståndet, till följd av en förväntad ökad avräkning för kostnader för asylmottagande (ca ), infrastruktur, till följd av en ökad lånefinansiering av investeringar som finansieras med trängselskatt (ca ), Arbetsförmedlingens programinsatser (ca ), stöd till skollokaler och pedagogiska utemiljöer (ca ), åtgärder för en värdefull natur (ca ), vägunderhåll (ca ), utbildning och forskning (ca ) och vissa mindre begränsningar inom bl.a. områdena näringsliv och regional tillväxt (ca ). Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget lämnat förslag om anslagsminskningar för merparten av utgiftsbegränsningarna. Av tabell 6.10 framgår vilka av förslagen i propositionerna Vårändringsbudget och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar som avser nya diskretionära reformer och vilka förslag som är föranledda av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för beslut om statens budget . Den stora differensen om mellan prognosen och de totalt anvisade medlen i tabell 6.7 förklaras delvis av de tidigarelagda betalningarna, som medför lägre prognoser . Tabell 6.7 Utgifter 2015 och 2016 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,2 -0,8 Försvar och samhällets krisberedskap -0,1 -1,4 -1,3 -4,1 -6,2 -2,1 -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -4,0 -5,9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -1,6 -2,0 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,8 -0,8 Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,2 -0,5 -0,8 -2,6 -1,8 -1,7 -1,7 -0,9 -2,0 -1,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 och byggande samt konsumentpolitik -0,5 -2,8 -2,3 -0,2 -0,2 Allmän miljö- och naturvård -0,3 -0,3 -0,1 -0,5 -3,5 -3,0 Areella näringar, landsbygd och -1,0 -1,0 -0,1 -0,2 Allmänna bidrag till kommuner -7,0 -7,0 Avgiften till Europeiska unionen -9,3 -9,3 -3,1 -11,2 -41,5 -4,2 -34,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,1 -4,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut för statens budget (bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:29) samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146). Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden -6,2 Hälsovård, sjukvård och social -4,0 -3,5 -7,0 -9,3 -15,0 -10,0 -5,0 0,0 5,0 10,0 15,0 20,0 25,0 30,0 35,0 Anm.: Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51) Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta beror främst på ökade avräkningar för asylmottagande samt att utgifter utbetalats i förskott 2015. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Upprevideringen förklaras av det exceptionellt stora antalet asylsökande , vilket bidrar till att betydligt fler är inskrivna i mottagningssystem än vad som förutsågs i beräkningarna som låg till grund för budgetpropositionen . Det är främst på anslaget Ersättningar och bostadskostnader som utgifterna beräknas stiga. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Nedrevideringen förklaras till största del av en ändrad periodisering på anslaget Kostnader för statlig assistansersättning till följd av att inför efterskottsbetalning av assistansersättningen från . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Den enskilt viktigaste förklaringen är att regeringen beslutat om utgiftsbegränsningar om totalt avseende områdena vägunderhåll (engångsbesparing) och infrastruktur (ökad lånefinansiering av investeringar som finansierats med trängselskatt). En annan viktig förklaring är att lägre räntekostnader innebär nedrevideringar av utgifterna på anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta beror bl.a. på en lägre prognos för statsskulden , ett lägre ränteläge, och på att överkurser om ca förväntas uppstå till följd av emissioner av nominella statsobligationer i svenska kronor, vilket är mer än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Nedrevideringen förklaras främst av att regeringen gjorde en förtida inbetalning av delar av EU-avgiften om . En annan bidragande faktor till de lägre utgifterna är att EU beslutade om en ändring i EU-budgeten 2015 som medför en inkomstjustering till följd av reviderade mervärdesskatte- och BNI- balanser samt ökade bötesintäkter. EU:s beslut trädde i kraft sent 2015 och resulterade för del i att sänkningen av EU-avgiften påverkade utgifterna med ca . Förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) I den beslutade budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i budgeten till , vilket innebar en minskning av statens utgifter med motsvarande belopp och att anslagsbehållningarna således förväntades öka. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna 2016 kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringar i budgeten, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 6.8). Tabell 6.8 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2016 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Förslag om ändringar i budgeten för 20163 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats. 1Enligt Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146). Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2015 visar att anslagsbehållningarna uppgick till . kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel i budgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I propositionen Vårändringsbudget samt Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar föreslås , varav merparten avser de rättighetsstyrda transfereringsanslagen. Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av 2016 uppgå till . Därmed beräknas anslagsbehållningarna öka med mellan /16 och /17. 6.3Förändring av de takbegränsade utgifterna –2019 sedan budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2019. I denna proposition görs en reviderad beräkning. Förändringarna i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 6.9, fördelade på olika förklaringsfaktorer. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2017, högre 2018 och högre 2019, jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Tabell 6.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i budgetpropositionen -0,5 Reviderad pris- och löneomräkning -0,4 -0,6 -0,3 -7,1 -9,5 -7,0 Takbegränsade utgifter i 2016 års 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. 3Avser förändringen av den beräkningspost som består av de överstigande medel som uppstod på grund av att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslog och aviserade åtgärder som medförde större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar. Källa: Egna beräkningar. Nya föreslagna och aviserade åtgärder – 2020 I propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar lämnar regeringen förslag till ändringar i anslagen för innevarande budgetår. Därtill redovisas de fleråriga anslagskonsekvenserna av dessa ändringar – 2020. Förslagen och beräkningarna –2020 sammanfattas i tabell 6.10 per utgiftsområde och redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund för budgetpropositionen . anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. Tabell 6.10 föreslagna och aviserade åtgärder/reformer Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar i förhållande till budgetpropositionen Endast större anslagsförändringar särredovisas i tabellen Miljoner kronor Tillskott för att möta polisens ökade Tillskott valutakurseffekter för avgifter till Försvar och samhällets krisberedskap Senareläggning: Förebyggande av jordskred Tillskott till för att möta utökade Finansiering av tillskott till för svenska från dag ett Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar2 Ökad trygghet på asylboenden Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade kostnader för läkemedelsförmånerna Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ökade utgifter för ersättning för höga Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utökade medel till kommunerna för nyanlända med Neddragning av medel för arbetsmarknadspolitiska Framflyttning medel fler anställda i lågstadiet Neddragning särskilda medel till universitet och Kultur, medier, trossamfund och fritid Tillskott till för svenska från dag Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Senareläggning: Renovering av skollokaler Senareläggning: Pedagogiska utemiljöer Allmän miljö- och naturvård Neddragning av åtgärder för värdefull natur Ökade medel till internationella organisationer1 Senareläggning: Skydd av värdefull natur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Senareläggning: Upprustning och drift av Summa ökning av takbegränsade utgifter 1Förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) som föreslås tillföras främst regelstyrda transfereringsanslag till följd av förändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. Dessa medför höjda anslagsnivåer netto om ca . Förslag till följd av nya diskretionära reformer medför dock sänkta anslagsnivåer netto om . Därmed uppgår de föreslagna anslagsförändringarna till sammanlagt ca . 2Förslag i Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146). Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen ökar utgifterna med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Detta beror bl.a. på att omräkningstalen för löner och övriga förvaltningskostnader blev något högre än enligt de beräkningsantaganden som låg till grund för budgetpropositionen . En ny preliminär pris- och löneomräkning ökar utgifterna med 1,0 respektive jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Jämfört med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till den makroekonomiska bedömning som görs i denna proposition (se avsnitt 3). De nya makroekonomiska förutsättningarna påverkar utgifterna i olika riktning. En högre BNI medför att biståndsutgifterna ökar och en högre prognos för timlönen ökar utgifterna i olika transfereringssystem, medan lägre bostadskostnadsindex och sänkt prognos för prisbasbeloppet mot slutet av prognosperioden verkar i motsatt riktning. Sammantaget innebär de nya makroekonomiska förutsättningarna att utgifterna –2019 bedöms bli något lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen (se tabell 6.9). De beräknade utgifterna –2019 har även förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer som uppbär ersättning från regelstyrda transfereringssystem, se de mest väsentliga förändringarna i tabell 6.11. Sammantaget innebär förändringarna att utgifterna väntas bli 29,6–32,högre 2017– 2019 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . De mest betydande förändringarna jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen är hänförliga till transfereringssystemen för migration och nyanländas etablering. Det stora antalet asylsökande 2015 har stor påverkan 2017–2019 på antalet inskrivna i mottagningssystem och nyanlända i kommunerna, däribland antalet deltagare i etableringsinsatser, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgifterna för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande beräknas öka med 2017, med 2018 och med 2019 till följd av ändrade antaganden om antal asylsökande och genomsnittlig tid i mottagningssystemet, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgifterna för kommunersättning vid flyktingmottagande och etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare beräknas öka med 2017, med 2018 och med 2019 till följd av ändrade antaganden om antal nyanlända och antal individer i etableringsuppdraget. Inom transfereringssystemen för ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning bedöms volymförändringar, däribland en lägre ökningstakt i antalet personer med sjukpenning, medföra lägre utgifter jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Utgifterna beräknas minska med 2017, med 2018 och med 2019 jämfört med budgetpropositionen . Statlig assistansersättning, föräldraförsäkring och ålderspensionssystemet utgör exempel på transfereringssystem för vilka de beräknade utgifterna revideras ned med mindre belopp till följd av volymförändringar jämfört med budgetpropositionen . Utgifterna för statlig assistansersättning har justerats ned, dels till följd av att antalet individer som erhåller ersättningen blir färre, dels till följd av att antalet timmar med ersättning per individ har reviderats ned, jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Utgifterna för föräldraförsäkringen har justerats ned jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen till följd av att antalet barn inte förväntas öka lika mycket som enligt den senaste befolkningsprognosen. Som en följd av att färre personer väntas börja ta ut pension tidigt bedöms även utgifterna för ålderspensionssystemet minska jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Tabell 6.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2017– 2019 Förändring mot budgetproposition inom parentes (125 200) (92 500) (62 800) (-300) (-300) (-300) (-0,1) (-0,1) (-0,1) (-3,6) (-4,2) (-4,3) (netto)1, (-3 600) (-5 500)