prop · H4031d17 · 2016-09-20 00:00:00 — I betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) föreslås bl.a. att studerande med funktionsnedsättning i stället inordnas i det ordinarie studiestödssystemet. Betänkandet bereds i (se även utg.omr. I betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) har den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bl.a. övervägt vissa frågor rörande studerande och sjukförsäkringen. Frågan om förbättrade åtgärder för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 studerande vid sjukdom bereds inom (se även utg.omr. Återbetalningsgraden bland utlandsbosatta ska öka Med tillgång till ett generöst studiestödssystem följer ansvar för individer att studieskulder återbetalas och samhället behöver säkerställa att så sker. Det är bekymmersamt att återbetalningsgraden hos låntagare bosatta utomlands fortsätter att sjunka trots att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Regeringen anser att återbetalningsarbetet måste förbättras, vilket också pekat på i granskningsrapporten på studielån (RiR 2016:4). Regeringen har med anledning av rapporten gett CSN i uppdrag (U2016/03525/SF) att öka återbetalningen av obetalda skulder. Regeringen avser också att återkomma till med en skrivelse om regeringens bedömningar med anledning av rapporten. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta målinriktat med dessa frågor och avser att noga följa utvecklingen på området. Tabell 2.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Bestämmelser om ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor finns i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras den s.k. lärlingsersättningen. Tabell 2.16 Antal studerande och genomsnittliga belopp för studiehjälp, utfall och prognos 2016–2020 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar fortsätter att minska för att därefter öka under resten av prognosperioden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 2.18 Folkmängd 16–2014 och 2015 samt prognos 2016–2020 Tabell 2.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 764 061 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 6 424 tkr som avser regleringsbelopp . Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget öka med . beräknas utgifterna öka med , respektive jämfört med vad som har anvisats . Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda och därför är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Tilläggsbidrag kan lämnas till studerande med barn. Utgifterna påverkas även av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgifterna påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studie- och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2016 och beräknat –2020 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition en utbyggnad av lärarutbildningen (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 21,99 föreslås minska med motsvarande belopp. Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen avseende fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen även efter det år ungdomen fyller (se utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2017 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca -, jämfört med ca -. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.20 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 15 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 15 , 16 respektive 16 . 2.7.31:3 Avsättning för kreditförluster Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Bestämmelser om finansiering av kreditförluster hänförliga till statens utlåning finns i budgetlagen (2011:203) och i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelser finns även i kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition en utbyggnad av lärarutbildningen (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018. Det under utg.omr. 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:1 föreslås minska med motsvarande belopp. I promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) som utarbetats inom () föreslås det att möjligheten att skriva av studielån tagna i samband med behörighetsgivande studier ska avskaffas fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till med förslag om detta. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2018, 2019 och med 2020. Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen avseende fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen även efter det år ungdomen fyller (se utg.omr 14). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.22 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Avsättning för kreditförluster Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2.7.41:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Tabell 2.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsvux (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition en utbyggnad av lärarutbildningen (se närmare utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:1 föreslås minska med motsvarande belopp. Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen avseende fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen även efter det år ungdomen fyller (se utg.omr 14). Regeringen beräknar att anslaget ökar med Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2017. Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2.7.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Bestämmelser om bidrag till elever vid Rh- anpassad gymnasieutbildning och till elever i utbildning för döva eller hörselskadade finns i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag till anordnare av och deltagare i TUFF-utbildning finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Med anledning av ett ökat söktryck till TUFF- utbildning behöver resurserna till utbildningen förstärkas. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med . Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 2.7.61:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera verksamheten. Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Myndigheten för tillgängliga medier ska enligt myndighetens instruktion bl.a. förse högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning sådana exemplar av kurslitteratur som de behöver för att kunna ta del av litteraturen. Regeringen anser att nuvarande anslagsändamål bör harmoniera med myndighetens instruktion och att anslaget därför även får användas för distribution av litteraturen för angiven målgrupp. Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 2.30 Anslagsutveckling 1:7 Studiestartsstöd Anslaget får användas för utgifter för studiestartsstöd och tilläggsbidrag. Studiemedlen är inte utformade så att alla arbetslösa som är eller äldre ser utbildning och studier som ett realistiskt alternativ. Regeringen bedömer därför att ett nytt rekryteringsinriktat studiestöd – studiestartsstöd – bör införas för att det ska bli lättare att motivera arbetslösa som har kort utbildning och ett stort utbildningsbehov att studera för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Förslaget har presenterats i den remitterade promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) som utarbetats inom (). Regeringen avser att återkomma till med förslag om att införa ett studiestartsstöd och hur ett sådant närmare ska utformas. Ett studiestartsstöd är avsett att fungera som ett redskap som kommunerna kan använda inom ramen för sitt uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Målgruppen för studiestartsstödet bör vara arbetslösa som är och som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet bör främst lämnas till den som annars inte hade valt att studera och bör endast kunna lämnas . Genom studier med studiestartsstöd öppnas vägar in på arbetsmarknaden och till fortsatta studier med studiemedel. Bestämmelserna för studiestartsstöd bör i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. CSN bör i huvudsak sköta administrationen av stödet. När reformen är fullt utbyggd räknar regeringen med att ca 10 000 heltidsstuderande kommer i fråga för studiestartsstöd. Eftersom många studerar än eller på deltid går det i genomsnitt flera studerande på en sådan helårsplats. Det innebär att ca 15 000–20 000 personer med stora utbildningsbehov kommer att rekryteras till utbildning. Regeringen beräknar att kostnaden för ett nytt studiestartsstöd blir ca för en heltidsstuderande (motsvarande ). Regeringen föreslår därför att anvisas under det nya anslaget 1:7 Studiestartsstöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Studiestartsstöd Förändring till följd av: till/från andra Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Studiestartsstöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 2.32 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 808 301 tkr prisnivå. 3Motsvarar 808 299 tkr prisnivå. 4Motsvarar 784 756 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. I förordningen (2007:1071) med instruktion för finns bestämmelser om myndighetens uppgifter. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att ett studiestartsstöd bör införas för att det ska bli lättare att motivera individer som har ett stort utbildningsbehov att studera (se avsnitt 2.7.7). För att ge CSN möjlighet att utveckla och administrera stödet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med . För att ge CSN ekonomiska förutsättningar att fortsatt vara en välfungerande myndighet och för att säkerställa CSN:s hantering av de ytterligare förändringar som presenteras i denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017. CSN bedriver ett arbete med att införa ett nytt systemstöd för att bl.a. effektivisera administrationen av studiestöden. Med anledning av bl.a. detta beräknar regeringen att anslaget minskar med . Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2017 och beräknar att det minskar med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur (se även utg.omr. 22, avsnitt 4.5.1). Tabell 2.33 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10).