prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Möjligheter till synergieffekter mellan åtgärder för klimatanpassning och åtgärder för att säkra biologisk mångfald och ekosystemtjänster tas upp i den utredning om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat som regeringen har tillsatt (dir. 2015:115, se avsnittet Begränsad klimatpåverkan). Det finns inte någon samlad bedömning av utvecklingen för ekosystemtjänster och ekosystemens förmåga att klara av förändringar och vidareutvecklas så att de kan vara fortsatt produktiva och leverera ekosystemtjänster, deras s.k. resiliens. slutredovisade uppdraget att ta fram riktlinjer och en genomförandeplan avseende regionala handlingsplaner för grön infrastruktur (M2014/1948/NM). har prioriterat att skapa delaktighet från olika myndigheter och aktörer som kommer att påverkas av arbetet. arbete med att koordinera utvecklingen av en grön infrastruktur fokuserar på vägledning, organisation, samverkan, kommunikation, kunskapssammanställning, analys, verktyg och innovation. För att bidra till arbetet har Länsstyrelserna i uppdrag att ta fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur, och , , och län fungerar som pilotlän. Syftet är att identifiera landskapets biotoper, strukturer, element och naturområden som skapar ett ekologiskt sammanhang och utgör förutsättningen för att bevara landskapets biologiska mångfald och ekosystemtjänster. I handlingsplanerna ska även förslag till lämpliga bevarandeinsatser redovisas. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade sker ingen kommersiell odling av GMO i , men däremot förekommer fältförsök. EU:s medlemsstater har möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av godkända genetiskt modifierade organismer s.k. GMO-grödor. Denna lagstiftning återfinns i och rådets direktiv (EU) 2015/412 om ändring av direktiv /18/EG. Syftet med direktivet är att medlemsstaterna under vissa förutsättningar ska kunna begränsa eller förbjuda odling av en GMO som är godkänd på EU-nivå. Regeringen anser det viktigt att användningen och odling av GMO inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. Försiktighetsprincipen är styrande för hanteringen. Främmande arter och genotyper Antalet främmande arter fortsätter att öka. Enligt det europeiska är 389 av de i förekommande cirka 2 200 främmande arterna invasiva och 83 är potentiellt invasiva. Detta innebär att de riskerar att hota biologisk mångfald samt relaterade ekosystemtjänster. De kan även i vissa fall ha negativa effekter på människors hälsa eller på ekonomin. kom och överens informellt om ny kraftfullare lagstiftning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, en förordning som har betydelse för att motverka spridning av främmande arter. På grund av ökad risk för att nya allvarliga växtskadegörare etablerar sig i har erhållit 2016–2019 för riskvärdering av växtskadegörare, en ny uppgift för SLU. Detta för att kunna ge stöd i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 arbetet med att hantera förebyggande- och bekämpningsåtgärder. Värdefulla ängs- och betesmarker, brynmiljöer och betad skog är några av de miljöer som innehåller biologiskt kulturarv. Det största hotet mot dessa miljöer är att hävden upphör. Då riskerar markerna att växa igen och arter beroende av slåtter eller bete konkurreras ut. För att skydda och vårda särskilt värdefulla kulturhistoriska miljöer, som till exempel har formats av lantbruket eller präglats av samekulturen, bildas kulturreservat där även biologiskt kulturarv ingår i varierande grad. Antalet kulturreservat i är oförändrat 43 stycken. Stöd för natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen (Nokås) har delats ut för främjande av biologiskt kulturarv . Det motsvarar av den totala areal som fått del av detta stöd . beviljades i statlig medfinansiering av tätortsnära projekt i den lokala naturvårdssatsningen (). Medverkande aktörer har totalt sett investerat motsvarande summa. För att bättre tillvarata den tätortsnära naturen pågår arbete med att ta fram sammanlagt ett 90-tal naturvårdsprogram, grönstrukturplaner, skötselplaner, friluftsplaner och fiskevårdsplaner i landet. Insatser har även vidtagits för att underlätta friluftslivet genom tillgänglighetsanpassning samt anläggning av vandringleder och parkeringsplatser. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Flera insatser som pågått eller avslutats bidrar till uppfyllelsen av etappmålet om den biologiska mångfalden och ekosystem- tjänsternas värden. Regeringens arbete med att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer fortgår. Regeringens syn har kommit till uttryck i bl.a. politiken för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) och i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2015/05297/RT). Inom pågående uppdrag att kommunicera ekosystemtjänster har en guide för värdering av ekosystemtjänster producerats, och medverkande myndigheter har identifierat P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 processer där det är mest relevant att integrera värdet av ekosystemtjänster. pågår arbete i många kommuner, delvis med statligt stöd. De åtgärdslistor som tagits fram av innehåller flera åtgärder som bidrar till att etappmålet nås. Havs- och vattenmyndigheten har publicerat en rapport som syftar till att bedöma statusen för ekosystemtjänster från svenska hav och att utvärdera kopplingen till mänsklig påverkan. har deltagit aktivt i EU-samarbetet om kartläggning och bedömning av ekosystemtjänster (MAES). En förstudie har utarbetats för en gemensam nordisk kartläggning och värdering av ekosystemtjänster med finansiering från . Formas har redovisat ett regeringsuppdrag om forskning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. har fått i uppdrag att utveckla metoder för att inkludera värdet av ekosystemtjänster i miljöräkenskaper. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå åtgärder för en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation, med syfte att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dir. 2016:23). Fyra planerade åtgärdsprogram för hotade arter återstår att fastställa för att etappmålet om hotade arter och naturtyper ska anses vara uppnått. fastställde tio åtgärdsprogram. Inga program avslutades . var 144 program fastställda och gällande. Genom åtgärdsprogrammen har naturvårdskompetensen hos länsstyrelserna ökat. De har också bidragit till att kunskapen kunnat omsättas i praktiken, vilket har medfört att åtgärder har satts in på de ställen där de gjort störst nytta. Arbetet med etappmålet om invasiva, främmande arter har dels handlat om riktade åtgärder mot enskilda arter som till exempel mårdhund, dels om arbete inom ramen för genomförandet av och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. har lämnat in en begäran till Europeiska kommissionen om att amerikansk hummer ska föras upp på förteckningen över invasiva främmande arter av vattenmyndigheten har lämnat förslag på svenska regler som kompletterar EU- förordningen. Förslag om kompletterande nationell lagstiftning har remitterats och bereds nu inom . Arbetet med att öka kunskapen om genetisk mångfald har fortsatt inom berörda myndigheter, men någon kartläggning och övervakning av genetisk mångfald i linje med etappmålet om kunskap om genetisk mångfald har inte inletts. Flera pågående insatser bidrar sammantaget till att uppfylla etappmålet om helhetssyn på markanvändningen. Det handlar om regionala handlingsplaner för grön infrastruktur, klimatanpassning och kommunikation om ekosystemtjänster. Berörda myndigheter har gjort betydande insatser för att nå etappmålet om skydd av land- områden, sötvattensområden och områden. Länsstyrelsernas beslut om naturreservat –2015 omfattar produktiv skogsmark, icke produktiv skogsmark, våtmarker, övrigt, sjöar och vattendrag och områden. Antalet beslutade naturreservat har dock minskat från 151 stycken till 129 stycken och antalet öppna ärenden om inrättande av naturreservat har ökat från 1 182 stycken 2014 till 1 378 stycken , varav ärenden där markersättningsfrågan är helt löst har ökat från 398 stycken till 496 stycken . har under 2012-2015 skyddat produktiv skogsmark genom beslut om biotopskydd respektive genom naturvårdsavtal. Huvuddelen av landarealen som har skyddats under 2012-2015 är olika typer av produktiv skogsmark. produktiv skogsmark skyddades 2015 och produktiv skogsmark säkrades inom ramen för genomför- andet av ESAB-paketet (Ersättningsmarker i ). har slutfört arbetet med befintliga ersättningsmarker, vilket förväntas resultera i totalt cirka 400 naturreservat. av årets anslag användes för att bilda naturreservatet . har föreslagit 194 nya Natura 2000-områden och 153 utvidgade områden samt kompletteringar med arter och livsmiljöer i befintliga områden. Ett betydande antal skyddsvärda områden omfattas av kompletteringarna. Regeringen beslutade att lämna förslag till om nya områden på som ska ingå i Natura 2000-nätverket. Ett exempel är Bästeträsk på norra som har föreslagit som en ny nationalpark. Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Ett rikt växt- och djurliv är beroende av att de andra miljökvalitetsmålen nås och av en framgångsrik miljö- och klimatintegrering i berörda politikområden. Regeringen bedömer att resilienta ekosystem, stabila populationer och god genetisk variation är nycklar till hållbar utveckling och till klimatanpassning. I syfte att nå detta är det angeläget att skydda värdefull natur, bygga en grön infrastruktur som stärker sambanden i landskapet och att minska påfrestningar på ekosystemen i det brukade landskapet. Nyttjandet av naturresurser har haft och har stor påverkan på biologisk mångfald, både genom den landskapsvariation och stora biologiska mångfald som människans långvariga brukande har skapat och genom sådan inverkan på naturmiljön som minskar artrikedomen. Detta gäller även stora delar av EU. Enligt EU- kommissionens halvtidsutvärdering av strategin för biologisk mångfald till 2020 finns de största utmaningarna och de största möjligheterna inom de areella näringarna. Effektiv finansiering av miljöåtgärder inom bl.a. landsbygdsprogrammet och ökad miljöhänsyn i skogsbruket är nyckelfaktorer för framgång. Etappmålet om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Det arbete myndigheterna har påbörjat med kommunikation om ekosystemtjänster och insatser som har aviserats inom ramen för blir väsentliga för att nå etappmålet. God samordning mellan berörda insatser är nödvändigt. En viktig del är vägledning till länsstyrelserna, om hur de i sitt arbete gentemot kommuner och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 regionplaneorgan inom ramen för fysisk planering och handlingsplaner för grön infrastruktur kan förbättra hänsynen till ekosystemtjänster. LONA-stöden spelar även fortsatt en viktig roll som ett stöd för kommunernas arbete. Etappmålet om hotade arter och naturtyper har inte uppnåtts . Regeringen bedömer att målet nås genom att arbetet med att fastställa återstående åtgärdsprogram för hotade arter slutförs. Fastställda åtgärdsprogram för hotade arter bör genomföras och ytterligare program bör tas fram där så är motverat, inte minst i akvatiska miljöer. Redovisningen av programmens resultat behöver förbättras. Etappmålet om invasiva främmande arter har inte uppnåtts . Regeringen bedömer dock att förutsättningarna att nå etappmålet stärks med det fortsatta nationella genomförandet av EU- förordningen 1143/2014 om invasiva främmande arter. Utöver detta behövs en fortsatt dialog med ansvariga myndigheter så att redan initierade åtgärder och eventuella nya prioriterade insatser genomförs. Etappmålet om kunskap om genetisk mångfald har inte uppnåtts . Det finns dock förutsättningar för att målet ska kunna nås . Kommande återrapportering från berörda myndigheter om arbete med genetisk mångfald kan ge en grund för ett förnyat ställningstagande om hur kunskapsbehoven kan uppfyllas långsiktigt. Etappmålet om helhetssyn på markanvänd- ningen har ännu inte uppnåtts men regeringen bedömer att målet kommer att nås med befintliga insatser. Etappmålet om skydd av landområden, söt- vattensområden och områden har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Regeringen bedömer att takten i skydds- arbetet på länsstyrelserna är för låg inom alla områden. I länsstyrelsernas uppdrag om skydd och förvaltning av värdefulla områden ingår därför att slutföra ärenden och fatta beslut om naturreservat i syfte att minska ärendebalanser (Fi01354/SFÖ). Regeringen bedömer att ytterligare ersättningsmarker kommer att underlätta måluppfyllelsen för att kunna uppnå målet för formellt skydd av skog och våtmarker. Det är viktigt att utveckla ett transparent system för att redovisa och följa upp frivilliga avsätt- ningar som har eller kan komma att utveckla P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Arbetet med att utveckla regionala handlingsplaner för grön infrastruktur förväntas komma igång i hela landet . Att utveckla en fungerande grön infrastruktur är av stor betydelse för att nå flera miljökvalitets- mål samt generationsmålet. Bevarande av biologisk mångfald och ekosystemtjänster bör vara en integrerad del av klimatanpassnings- arbetet i både offentlig och privat sektor. Den tätortsnära naturen är av stor betydelse. Satsningen på skydd av tätortsnära natur har varit framgångsrikt och bör utvecklas vidare. har i en rapport till Kemikalieinspektionen lämnat en upplysning av särskild betydelse. Upplysningen avser den avgiftsbelagda verksamheten där avgifterna inte disponeras. Det har byggts upp ett överskott för allmänkemikalieavgifterna och ett underskott för bekämpningsmedelsavgifterna. Som ett led i att minska denna obalans har bl.a. avgifterna för bekämpningsmedel höjts. Höjningen får effekt . När det gäller avgifterna för allmänkemikalier förs löpande en dialog mellan och Kemikalieinspektionen. Miljömålen ska nås och ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det är ett delat ansvar och en gemensam uppgift för hela regeringen. Utöver de insatser som finansieras genom utgiftsområde 20 kommer miljö och klimat därför att fortsatt integreras i de politikområden och utgiftsområden där driv- krafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Integrering av klimat och miljö kommer fortsatt att stå starkt i fokus i viktiga myndigheters verksamhet. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom miljö- området vilket bl.a. innebär att bolagen bör sträva efter minskad klimat- och miljöpåverkan. Regeringen avser att se över möjligheten att vidareutveckla generationsmålet. Arbetet med miljömålen intensifieras Arbetet med att nå miljömålen intensifieras och allt fler aktörer i samhället är involverade i olika typer av miljöarbete. Initiativ har tagits på alla nivåer i samhället och nya satsningar och styrmedel är på plats. finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och närma oss målen. Bedömningen är att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte nås. De nationella miljökvalitetsmålen ska . Avgörande steg ska tas för att göra detta möjligt. Arbetet med framförallt minskade utsläpp av växthusgaser, men även för en giftfri miljö, biologisk mångfald och bättre havsmiljö ska prioriteras. Regeringen har för avsikt att presentera nya etappmål bl.a. med utgångspunkt i om en fördjupad utvärdering av miljömålen, för att tydliggöra hur trenden, för de miljömål som inte bedöms uppnås, ska vändas. Regeringen anser att miljömålen, som utgör miljödimensionen av hållbar utveckling, ytterligare aktualiseras med anledning av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Agenda 2030 förenar ansvaret för klimat och miljö med social och ekonomisk utveckling. I det nationella genomförandet och uppföljningen av Agenda 2030 kommer de nationella miljö- målen att vara en av flera viktiga utgångspunkter. I samband med detta kan uppföljningen av de nationella miljömålen utvecklas så att det blir enklare att följa trenden i miljötillståndet. Regeringen förstärker stadsmiljöavtalen och utvidgar dem till att gälla investeringar i cykelinfrastruktur. Detta beskrivs i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen förstärker den hälsorelaterade miljöövervakningen för att komma till rätta med de brister i miljöövervakningen som flera rapporter pekat . Genom att hitta källorna till miljögifterna och förstå hur vi människor får i oss dessa ämnen kan vi undvika att människor utsätts för hälsofara. Regeringen avser att efterfråga könsuppdelad statistik i nästa års rapport om en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Rapporten utgör ett underlag till resultatredovisning för miljöområdet och könsuppdelad statistik inom området kan bidra till att bättre bedöma hur budgetförslag inom området påverkar relevanta jämställdhetsmål. Regeringen satsar på klimatet för våra barn och barnbarns skull. Världen behöver länder som visar att det går att förena hållbar utveckling med välfärd och god konkurrenskraft. Genom att visa det ledarskapet kan få med sig fler länder i omställningen. Regeringen skapar politik enligt en tydlig klimatprincip – det ska vara lätt att göra rätt. När vi formar politiken gör vi det billigare att vara miljövän och dyrare att släppa ut. Så ger klimatprincipen långsiktig och tydlig vägledning till individer, företag, kommuner och landsting inför investeringsbeslut och inkluderar alla aktörer i omställningen till ett fossilfritt . Regeringen ser det som ett kontrakt mellan staten och övriga delar av samhället. Regeringen har klimatet som en av sina huvudsakliga prioriteringar och höjer ambitionen för att skynda på omställningen till ett hållbart samhälle. Att ta täten i klimat- omställningen, är inte bara moraliskt rätt, det är också ekonomiskt smart. Minskad klimatpåverkan är på lång sikt förutsättningen för en utvecklad ekonomi och ett ökat välstånd. Den gröna omställningen kan skapa nya jobb i hela . förbättras vår livskvalitet och vår natur bevaras för våra barn och barnbarn. Satsningar på minskad klimatpåverkan är i ett globalt perspektiv även en jämställdhetsfråga då kvinnor i många länder generellt är mer utsatta för klimatförändringar, arbetar i mer utsatta miljöer och drabbas värre än män av de katastrofer som klimatförändringar bidrar till. För att ambitiösa klimatinsatser ska få avsedd effekt och våra utsläpp inte ska flytta utomlands är det centralt att andra länder också skärper sina åtgärder. Alla länder och olika aktörer måste ta sitt ansvar för att säkra möjligheten till en god framtid för människan på jorden. är historiskt – har vi ett klimatavtal som alla världens länder bidrar till. Det förbättrar möjligheten att nå klimatmålen. Avtalet innebär en skärpning av det globala temperaturmålet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 länder inklusive och EU överväga hur de kan stärka sitt klimatarbete ytterligare. Avtalet innebär en tydlig signal till alla aktörer att arbetet med att begränsa utsläppen och bygga motståndskraft mot klimatförändringar bara har börjat. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Långsiktig styrning och ambitiösa mål behövs för fortsatt omställning. Regeringen välkomnar därför Miljömålsberedningens förslag om ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål, etappmål, sektorsmål, strategi och åtgärder. presenterade den parlamentariska Miljömålsberedningen en överenskommelse med ett stort antal förslag för att skärpa miljöpolitiken i . Socialdemokraterna och samt , deltog i överenskommelsen. Miljömålsberedningen föreslår följande etapp- och sektorsmål: –Utsläppen utanför EU:s handelssystem bör vara lägre än utsläppen . –Högst av utsläppsminskningarna får, men måste inte, ske genom så kallade kompletterande åtgärder, till exempel ökat upptag i mark och skog eller åtgärder i andra länder. –bör utsläppen vara lägre än , varav högst får ske genom kompletterande åtgärder. –Utsläppen för inrikes transporter ska vara lägre jämfört med nivå. Miljömålsberedningen har även föreslagit ett långsiktigt mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Regeringen planerar att återkomma med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål, med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. Alla samhällssektorer ska bidra i klimatomställningen och klimatpolitiken ska integreras i regeringens samlade politik. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Det utsläppsmål som antog för perioden –2012 nåddes med god marginal. Utifrån detta och från den kontrollstation för det klimat- och energipolitiska målen som redovisades 2016 är det regeringens slutsats att förmåga att ställa om till ett hållbart samhälle har underskattats. 2015/16:87). Regeringen har höjt ambitionen jämfört med den tidigare regeringen och vill så långt som möjligt nå det målet genom nationella insatser. Arbetet med fossilfria resor och transporter är fortsatt högt prioriterat. Visionen är en fossilfri fordonsflotta. För att målsättningarna på klimatområdet ska nås och ska kunna ha en fossilfri fordonsflotta krävs kraftfulla insatser och nya målsättningar. Regeringen fortsätter se över vilka styrmedel som behövs för att dessa målsättningar ska uppnås. Regeringen vill fortsatt främja en överflytt- ning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Tåget ska vara snabbare än bilen och billigare än flyget. Regeringen har avsatt resurser för att införa en miljökompensation för gods- transport på järnväg. Förutsättningarna att välja gång, cykel och kollektivtrafik måste stärkas. I enlighet med regeringens klimatprincip ska de ekonomiska incitamenten också styra i denna riktning. Regeringen ska också se över vilka styrmedel som kan behövas för att bidra till en överflyttning av resor till cykel. Ett ökat fokus behövs på att minska transportbehovet, ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och användning av existerande infrastruktur i arbetet för ett fossilfritt . Befolkningsökningen och behovet av nya bostäder ställer stora krav på att omställningen till ett fossilfritt samhälle integreras i planerings- och byggprocesser. På så sätt kan ett hållbart samhälle byggas och klimat- påverkan minska. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om transportinfrastrukturen för perioden – 2029. På lokal nivå ska kommunerna kunna stimulera medborgarnas val av transportmedel i miljövänlig riktning. Regeringen ska verka för att förbättra kommunernas möjligheter att genomföra åtgärder för att minska utsläppen från transporter. Regeringen har tidigare gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Arbetet med energieffektivisering, förnybara drivmedel och elektrifiering fortsätter. Regeringen ska verka på nationell och EU-nivå för att skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för en fossilfri fordonsflotta. har lämnat ett förslag om hur fordon med relativt låga utsläpp kan premieras vid inköpstillfället, medan fordon med relativt höga utsläpp belastas med en högre skatt (SOU 2016:33). I betänkandet föreslås att systemet ska träda i kraft . Regeringen vill ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen avser att införa ett bonus- malussystem som innebär en väsentlig ambitionshöjning när det gäller den miljöstyrande effekten jämfört med dagens system, .