prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om en europeisk stiftelseform med syfte att stärka den inre marknaden genom att underlätta gränsöverskridande verksamhet med allmännyttiga ändamål (se faktapromemoria 2011/12:FPM123). drog kommissionen tillbaka förslaget. Skälet till tillbakadragandet var att inga framsteg gjorts i rådet, och eftersom det krävs enhällighet fanns inga utsikter till en överenskommelse. Direktiv om skyddet för företagshemligheter lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om skyddet för företagshemligheter (se faktapromemoria 2013/14:FPM42). I förslaget finns krav på en civilrättslig reglering av skyddet mot att företagshemligheter anskaffas, röjs och utnyttjas utan lov. Syftet är att öka europeiska företags konkurrenskraft. Ett beslut om allmän inriktning fattades av rådet . Förhandlingar med avslutades . och har informerats om förhandlingsläget respektive . Direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar (SUP-bolag) lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar (se faktapromemoria 2013/14:FPM82). Ett sådant enmansbolag ska dock inte vara någon ny europeisk associationsform utan en nationell bolagsform som grundas och drivs i enlighet med harmoniserade bestämmelser om bl.a. bildande, Skr. 2015/16:115 registreringsförfarande och organisation. Det övergripande målet för EU:s initiativ är att främja entreprenörskap genom att underlätta för entreprenörer, särskilt för små och medelstora företag, att starta företag utomlands. Syftet med detta är att stimulera tillväxt, sysselsättning och innovation inom EU. Det kan dock finnas risker för att enmansbolagen kommer att användas som en plattform för oseriös eller brottslig verksamhet. menar att det är av största vikt att risker för missbruk av bolagsformen så långt som möjligt förebyggs. Bland annat bör den svenska bolagsstyrningsmodellen och den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas, liksom skyddet för borgenärer och arbetstagare. antog konkurrenskraftsrådet en allmän inriktning. Direktivet antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, vilket innebär att rådet beslutar med kvalificerad majoritet och att Europarlamentet är medbeslutande. ansåg att några viktiga ändringar i förslaget var nödvändiga och kunde inte ställa sig bakom den allmänna inriktningen. Överläggning hölls med civilutskottet . Samråd ägde rum med . Information lämnades till justitieutskottet . Direktivet om aktieägares rättigheter presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i direktivet om aktieägares rättigheter (se faktapromemoria 2013/14:FPM84). Förslaget syftar till att skapa ett ökat engagemang från aktieägarnas och företagsledningarnas sida för att motverka kortsiktiga risktaganden. Syftet ska uppnås genom krav på öppenhet om bl.a. investeringsstrategier och röstningsrekommendationer samt krav på stämmobeslut om t.ex. ersättning till ledande befattningshavare. antog kommissionen en rekommendation om bolagsstyrningsrapporter (se faktapromemoria 2013/14:FPM83). Syftet med rekommendationen är att förbättra kvaliteten på bolagsstyrningsrapporterna och därigenom ge aktieägarna och andra intressenter en bättre förståelse för hur bolaget styrs. har enligt rekommendationen informerat kommissionen om de åtgärder som vidtagits såsom att rekommendationen remitterats och att Kollegiet för svensk bolagsstyrning sett över den svenska koden för bolagsstyrning, bl.a. mot bakgrund av kommissionens rekommendation. Fri rörlighet för varor Ett gemensamt och väl utbyggt regelverk för varuhandeln är en förutsättning för varors fria rörlighet på den inre marknaden. För att garantera den fria varurörligheten finns det dels gemensamma – harmoniserade – produktregler på EU-nivån som tillämpas i kombination med sektorsövergripande regler om t.ex. ackreditering och marknadskontroll, dels finns det regler som syftar till att säkerställa varors fria rörlighet på det icke harmoniserade området. presenterade kommissionen ett paket om produktsäkerhet och marknadskontroll (se faktapromemoria 2012/13:FPM74). Paketet innehåller förslag till två rättsakter, dels ett förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet (se även avsnitt 31.1) dels ett förslag till förordning om marknadskontroll av produkter. Syftet med paketet är att reformera och förenkla reglerna om marknadskontroll av produkter och samla regler i färre rättsakter. Förordningarna har diskuterats i berörda rådsarbetsgrupper . Förhandlingarna har inte kunnat slutföras p.g.a. oenighet mellan medlemsstaterna om en bestämmelse om obligatorisk ursprungslandsmärkning av konsumentprodukter i förslaget till förordning om konsumentprodukters säkerhet. Paketet diskuterades vid konkurrenskraftsrådet med särskilt fokus på just frågan om urspungslandsmärkning men oenigheten mellan medlemsstaterna bestod. Kommissionen har även i strategin om den inre marknaden för varor och tjänster (se avsnitt 33.1) aviserat nya åtgärder för att hålla produkter som inte uppfyller harmoniserade krav borta från marknaden. Dessa åtgärder kan enligt strategin även inkludera ett eventuellt lagstiftningsinitiativ. Inför konkurrenskraftsrådet informerades civilutskottet och näringsutskottet och samråd ägde rum med . Det icke harmoniserade området bedöms täcka 20–av varu- Inom denna sfär förväntas fri varurörlighet gälla på basis av För att undvika att medlemsstaterna inför regler som kan skapa hinder för varuhandeln måste förslag till nya tekniska regler anmälas till kommissionen i enlighet med det s.k. anmälnings- En ny version av direktivet antogs av rådet och trädde i kraft . Direktivet heter numera direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. När det gäller tillämpningen av nationella varuregler kompletteras anmälningsdirektivets förhandsgranskande funktion av förordning (EG) 764/2008 om ömsesidigt erkännande. Förordningen skapar ett förfarande för hur nationella myndigheter kan ingripa mot produkter som inte är föremål för harmoniserad lagstiftning i syfte att säkerställa att principen Skr. 2015/16:115 om ömsesidigt erkännande tillämpas. I strategin om den inre marknaden för varor och tjänster (se avsnitt 33.1) aviserade kommissionen att den kommer att presentera en handlingsplan för att öka medvetenheten om principen samt ett förslag till revidering av förordning (EG) 764/2008. 32.3Förordning om administrativt samarbete på tull- och jordbruksområdet presenterade kommissionen ett förslag om ändring av förordningen om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (se faktapromemoria 2013/14:FPM43). Kommissionen föreslog bl.a. inrättandet av två nya databaser om containerrörelser respektive import-, export- och transiteringsuppgifter dit de ekonomiska aktörerna skulle rapportera uppgifter. Vidare föreslogs att kommissionen skulle få begära in handlingar direkt från de ekonomiska aktörerna. Likaså föreslogs en högsta tillåtna lagringstid för uppgifter som finns i tullinformationssystemet. Förslaget innebär ett förtydligande av möjligheten att använda information som samlats in genom ömsesidigt bistånd som bevisning i nationella straffrättsliga förfaranden. Förslaget innebär också att den nuvarande förordningen görs förenlig med fördraget om EU:s funktionssätt. Även frågor om dataskydd berörs. Rådet fattade beslut om en politisk överenskommelse om rådets ståndpunkt. Samråd ägde rum med . Förordningen antogs och ska börja tillämpas . De artiklar som ger kommissionen rätt att utarbeta genomförandeakter eller delegerade akter ska dock tillämpas från . 32.4 Direktiv om tullrättsliga överträdelser och sanktioner lade kommissionen fram sitt förslag till direktiv om tullrättsliga överträdelser och sanktioner (se faktapromemoria 2013/14:FPM50). Enligt förslaget ska det finnas en för medlemsstaterna gemensam förteckning över överträdelser av reglerna i tullagstiftningen. I förslaget fastläggs också gemensamma sanktionsskalor. ska vid fastställande av sanktionerna beakta försvårande och I förslaget finns även vissa processuella Kommissionen har uppgett att det är ett system med administrativa sanktioner som föreslås. Den rättsliga grunden som kommissionen har angivit för sitt förslag är artikel 33 i EUF-fördraget. I denna artikel anges att och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska vidta 2015/16:115 åtgärder för att förstärka tullsamarbetet mellan medlemsstaterna och mellan de senare och kommissionen, inom fördragens tillämpningsområde. Sedan rådets rättsavdelning påpekat att EU inte har exklusiv befogenhet när det gäller tullsamarbetet enligt artikel 33 gjorde kommissionen en prövning och kom fram till att förslaget stod i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. avgav ett motiverat yttrande där det anges att den rättsliga grunden, artikel 33 EUF-fördraget, inte är korrekt samt att förslaget i vissa delar inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen vidhöll dock sin syn på såväl rättslig grund som subsidiaritet i sitt svar till . Överläggning med skatteutskottet hölls . Ett brev skickades till kommissionen från 12 medlemsstater, däribland , med en begäran om att dra tillbaka förslaget till direktiv om sanktioner på tullområdet. Kommissionen besvarade brevet och avvisar där ett tillbakadragande av förslaget. Det är oklart hur frågan ska tas vidare. 32.5Protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror antog 2003 ramkonventionen om tobakskontroll och 2012 ett tillhörande protokoll i syfte att eliminera olaglig handel med tobaksvaror, inklusive smuggling, olaglig framställning och förfalskning (smugglingsprotokollet). Kommissionen presenterade två förslag till beslut inför EU:s tillträde till smugglingsprotokollet. I förslagen redogör kommissionen för på vilka grunder EU kan och bör tillträda protokollet och beskriver förslagets rättsliga aspekter. Kommissionens förslag till rådsbeslut innebär att EU blir bunden av smugglingsprotokollet och ska säkerställa att det finns bestämmelser i som genomför protokollet i de delar som omfattas av EU:s befogenhet (se faktapromemoria 2014/15:FPM42). Reformen får stor betydelse för svenskt och europeiskt näringsliv – inte minst för innovativa små- och medelstora företag – som får ökad tillgång till det europeiska patentsystemet och därmed den europeiska marknaden. Ett förbättrat europeiskt patentsystem främjar teknikutveckling, investeringar, tillväxt, jobb och europeisk konkurrenskraft. måste ett europeiskt patent valideras och upprätthållas i varje land för sig; avgifter ska betalas, ansökningar översättas och ombud anlitas. Det upplevs som dyrt och krångligt, inte minst i jämförelse med konkurrerande marknader som och . Det enhetliga patentskyddet kommer att göra det möjligt att genom en begäran få ett patent som täcker i princip hela EU. Det europeiska patentverket, som meddelar europeiska patent enligt den europeiska patentkonventionen, kommer även att ta emot begäran om enhetligt patentskydd och administrera detta. inrättas en enhetlig patentdomstol som i princip blir ensam behörig att handlägga mål om både det enhetliga patentskyddet och de befintliga europeiska patenten. Reformen erbjuder användarna kostnadsbesparingar, minskad byråkrati och ökad rättssäkerhet. antog och rådet dels förordning (EU) nr 1257/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, dels förordning (EU) nr 1260/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang. Förordningarna antogs inom ramen för ett fördjupat samarbete mellan alla EU:s dåvarande medlemsstater utom och . anslöt sig till samarbetet. undertecknade alla EU:s dåvarande medlemsstater utom och avtalet om den enhetliga patentdomstolen (domstolsavtalet). förväntas ansluta sig till det enhetliga patentsystemet . kommer att träda i kraft och förordningarna bli tillämpliga när minst 13 deltagande medlemsstater, inklusive , och , har ratificerat domstolsavtalet. har åtta medlemsstater, bl.a. och , ratificerat. Målsättningen är att systemet ska bli operativt tidigt 2017. Förberedelserna för att få det nya patentsystemet på plats sker i två olika processer – en för att införa det enhetliga patentskyddet och en för att inrätta den enhetliga patentdomstolen. har en ledande roll i båda processerna. För det enhetliga patentskyddet ansvarar ett särskilt utskott (under den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd) som består av de deltagande medlemsstaterna. Förberedelsearbetet i det särskilda utskottet är i princip klart. Vid utskottets decembermöte fastställdes den låga, användarvänliga årsavgiftsnivån för ett enhetspatent som föreslagit och de deltagande medlemsstaterna kom överens om fördelningen av årsavgiftsinkomsterna från enhetspatent. För inrättandet av den enhetliga patentdomstolen ansvarar en förberedande kommitté där de deltagande medlemsstaterna deltar. , som har haft posten som vice ordförande i kommittén , övertog ordförandeposten . Kommittén ska bl.a. ta fram rättegångsregler, rekrytera domare, bygga upp ett it- system och i övrigt se till att domstolen har de förutsättningar som krävs för att den ska fungera när domstolsavtalet träder i kraft. Domstolen ska ha en första instans som består av en central avdelning samt lokala och regionala avdelningar. Den centrala avdelningen ska ligga i och ha underavdelningar i och . Andra instansen ska ha sitt säte i . ingick och de baltiska länderna ett avtal om att inrätta en gemensam nordisk- baltisk regional avdelning i den enhetliga patentdomstolens första 2015/16:115 instans. I samband med att godkände domstolsavtalet godkändes även det regionala avtalet (prop. 2013/14:89). Avdelningens säte ska placeras i men det ska vara möjligt att hålla förhandlingar även på andra orter inom regionen. Arbete med att förbereda inrättandet av avdelningen pågår. Ordförandena i den förberedande kommittén respektive det särskilda utskottet inbjuds kontinuerligt att informera om förberedelsearbetet i samband med att konkurrenskraftrådet möts. Dessa rådsmöten föregås av informationstillfälle i näringsutskottet respektive samråd i . 33.2Översynen av EU:s varumärkessystem Kommissionen presenterade förslag på en översyn av EU:s varumärkessystem. Översynen innebär dels ändringar i varumärkesförordningen, som gör det möjligt att registrera ett varumärke på EU-nivå med giltighet i hela unionen, dels en omarbetning av varumärkesdirektivet, som i hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU (se faktapromemoria 2012/13:FPM94). De föreslagna ändringarna syftar till att främja innovation och ekonomisk tillväxt genom att göra EU:s varumärkessystem mer tillgängligt och ändamålsenligt. Bland annat ska åtgärderna leda till lägre kostnader, förenklingar, snabbare förfaranden samt ökad förutsebarhet och rättssäkerhet. Det ska även fortsättningsvis vara möjligt att ansöka om både nationella varumärken och varumärken på EU-nivå. inleddes trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen. Förhandlingarna fortsatte då en principöverenskommelse nåddes om förordnings- och direktivtexten. Rådet godkände därefter de överenskomna texterna genom att anta en politisk överenskommelse vid ett möte . Information i näringsutskottet och samråd med ägde rum . antog sedan slutligen det nya varumärkesdirektivet och ändringarna i varumärkesförordningen vid en omröstning i . Ändringarna i EU:s varumärkesförordning träder i kraft och gäller då direkt i medlemsstaterna. När det gäller direktivet kommer medlemsstaterna ha på sig att genomföra de nya reglerna. 33.3 Förordning om portabilitet och ett meddelande om upphovsrätten presenterade kommissionen dels ett förslag till förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden, dels ett meddelande – Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten. och meddelandet utgör ett led i kommissionens pågående översyn av för upphovsrätten som i sin tur ingår som en del i projektet med att skapa den digitala inre marknaden. Förordningen syftar till att säkerställa möjligheten för en konsument Skr. 2015/16:115 som köpt eller abonnerar på en innehållstjänst på internet att ta med sig tjänsten över gränserna (s.k. gränsöverskridande portabilitet). Avsikten är att lösa problemet med att bosatta inom EU när de är på resa inom unionen inte kan komma åt sina onlinetjänster för film, sportsändningar, musik, e-böcker eller spel som de har laglig tillgång till i hemlandet. Förordningen innehåller bestämmelser om i vilket land användningen av ett verk ska anses ske i dessa fall. Den innehåller också bestämmelser om skyldighet för innehållsleverantören att ordna så att man kan ta med sig de tjänster de erbjuder över gränserna. I meddelandet anger kommissionen inriktningen för reformarbetet och vilka analyser och olika åtgärder man överväger . Kommissionen förespråkar att man går fram steg för steg och att man alltså gradvis avskaffar sådant som hindrar tillgången till material över gränserna. Målsättningen är ökad tillgång till kreativt innehåll inom EU, en fortsatt hög skyddsnivå för rättigheter och en god balans mellan olika intressen. Meddelandet handlar bl.a. om upphovsrättens territoriella tillämpning, gränsöverskridande licensiering, undantag från upphovsrätten och säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Förhandlingarna i rådet om förordningen kommer att påbörjas . EU:s industripolitik syftar till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, så att industrin fortsatt kan fungera som en drivkraft för hållbar tillväxt och sysselsättning i . Olika strategier har antagits i syfte att säkerställa bättre villkor för EU:s industri, den senaste beskrivs i meddelandet ”För en europeisk industriell renässans”, . Det handlar dels om att skapa goda generella villkor som möjliggör för entreprenörer och företag att ta initiativ och vidareutveckla sina idéer, dels att ta hänsyn till de särskilda behov som råder för skilda sektorer. 34.1Ett digitalt och en blomstrande inre marknad den 2–ägde rum mot bakgrund av de allmänna prioriteringarna för det lettiska ordförandeskapet när det gäller att uppnå ett konkurrenskraftigt och digitalt . Från svensk sida välkomnades förslagen på hur EU:s inre marknad och en dynamisk innovationspolitik kan öka EU:s förmåga att leverera ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Rådet antog slutsatser om fastställande av olika åtgärder som syftar till att dels undanröja onödiga hinder på den inre marknaden, dels möjliggöra en smidig och snabb övergång till den 2015/16:115 Vidare diskuterade ministrarna den digitala omvandlingen av industrin, vikten av ökad användning av digitala verktyg och vikten av att uppmuntra digitalt entreprenörskap. Efter en debatt redogjordes för de viktigaste delarna för att skapa enklare, bättre och mer förutsägbara regler för att underlätta investeringar, med syfte att genomföra en ny investeringsplan för , som bl.a. förväntas mobilisera i investeringar . Vidare diskuterades hur EU bättre kan stödja och påskynda övergången till en datadriven ekonomi genom öppen, uppkopplad och dataintensiv forskning, inom ramen för den digitala agendan för . 34.2Den digitala omvandlingen av den europeiska industrin Den 28–diskuterade rådet den nya strategin för den digitala inre marknaden (se faktapromemoria 2014/15:FPM35) och antog slutsatser om den digitala omvandlingen av den europeiska industrin, detta mot bakgrund av att en högpresterande digital inre marknad kan bidra med mer än till den europeiska ekonomin och skapa hundratusentals nya jobb. Man underströk ett antal viktiga aspekter, inklusive betydelsen av att inrikta sig på de områden där åtgärder erfordras för den digitala omvandlingen av industrin samt för att uppmuntra utvecklingen av digitalt entreprenörskap, särskilt avseende nystartade företag. Rådet nådde en överenskommelse om uppdaterade regler om paketresor som är utformade för att anpassa resemarknaden till den digitala tidsåldern och bättre möta konsumenternas och företagens behov. Syftet med denna lagstiftningsakt är dels att stärka resenärernas rättigheter när de bokar resor via internet, dels att underlätta för företagen, särskilt små och medelstora företag. Rådet antog slutsatser om färdplanen för det europeiska forskningsområdet 2015–2020 samt om den rådgivande strukturen för det europeiska forskningsområdet. Rådet antog även slutsatser om öppen, dataintensiv och sammankopplad forskning. Maximering av det europeiska mervärdet och Vid rådsmöte diskuterades brådskande mikroekonomiska frågor och hölls en debatt om hur den inre marknadens funktionssätt kan vässas genom att se till att bidrar till att undanröja hinder på den inre marknaden. Ministrarna diskuterade även reformen av EU:s utsläppshandelssystem och den senaste tidens händelser när det gäller utsläppsreglering för bilar inom fordonsindustrin. luxemburgska ordförandeskapet lanserade en ny arbetsmetod – konkurrenskraftsavstämningen – i syfte till att ta itu med brådskande frågor som påverkar den reala ekonomin. Diskussionerna handlade framför allt om behovet av tydligare och mer konsekventa regler på EU-nivå för att främja näringslivet. avstämningen diskuterade ministrarna hur man på bästa sätt kan integrera Skr. 2015/16:115 konkurrenskraftsfrågorna för att se till att effekterna av både nya och befintliga åtgärder på den reala ekonomin systematiskt beaktas. Som ett konkret exempel hade ministrarna ett informellt åsiktsutbyte om reformen av EU:s utsläppshandelssystem och dess möjliga effekter på konkurrenskraften. Reformen lyftes fram som ett exempel på ett initiativ där man måste skapa en god balans mellan behovet av, å ena sidan, att förebygga klimatförändringarna och, å andra sidan, att upprätthålla konkurrenskraften för EU:s industri. Från svensk sida lyftes behovet av ytterligare incitament för att belöna dem som uppnår de bästa resultaten, för att främja investeringar i de mest miljövänliga och mest innovativa lösningarna. Ministrarna tog även upp den senaste tidens utveckling inom fordonsindustrin när det gäller att reglera luftförorenande bilutsläpp. Rådet noterade de åtgärder som kommissionen aviserat för att skärpa utsläppsregleringen för bilar och den tyska regeringens redogörelse för de åtgärder som vidtagits med avseende på den senaste tidens händelser inom . 34.4Tillståndet för den europeiska stålindustrin Vid det extrainsatta mötet i konkurrenskraftsrådet , som hade sammankallats av det luxemburgska ordförandeskapet, diskuterades de allvarliga utmaningar som den europeiska stålindustrin står inför och de åtgärder som behövs för att förbättra dess konkurrenskraft. Diskussionen var inriktad på de viktigaste frågorna för stålsektorns konkurrenskraft (med fokus på global konkurrens), inklusive handelspolitiska verktyg, återupptagandet av investeringsprojekt, EU:s klimatpolitik samt höga energikostnader. Vid mötet överenskoms konkreta åtgärdspunkter, såsom att på bästa sätt utnyttja tillgängliga handelspolitiska skyddsåtgärder. De möjligheter som finns inom EU:s ram för statligt stöd och Junckerplanen diskuterades också och det beslutades att snart ha en uppföljning av mötet. Man enades om att kalla till en särskild högnivåkonferens om stål för berörda aktörer, i syfte att engagera arbetsmarknadens parter i att bedöma de framsteg som uppnåtts och diskutera eventuella uppföljningsåtgärder. Man betonade också vikten av att fortsätta dialogen mellan EU:s medlemsstater och kommissionen tillsammans med representanter från industrin och fackföreningarna. 34.5Bättre lagstiftning inom EU Kommissionen presenterade sitt meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda.