prop · H303154 · 2016-04-15 00:00:00 — En del av arbetsförmedlarnas uppgifter är kopplade till rättigheter som de arbetssökande har, som rör till exempel ersättningar, och till andra administrativa frågor. Den typen av arbetsuppgifter blir naturligt prioriterade eftersom det får direkta konsekvenser om de inte utförs. Det innebär i sin tur att andra mer kvalitativa och svårmätta uppgifter riskerar att nedprioriteras, till exempel när det gäller vägledning och information till de arbetssökande.91 Det finns till exempel aktivitetskrav för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och insatserna i fas ett och två ska täcka av den enskildes arbetsutbud inom programmet.92 kan det vara svårt att hitta lämpliga aktiviteter för en del personer som bedöms stå långt från arbetsmarknaden. har jämfört antalet handläggare och antalet inskrivna arbetssökande vid olika kontor 2012. De orter som har kontor med specialinriktningar har tagits bort från materialet för att öka jämförbarheten. Jämförelsen visar att den tredjedel av förmedlingskontoren som hade högst arbetsbelastning hade fler inskrivna arbetssökande per handläggare än den tredjedel av kontoren med lägst arbetsbelastning. genomför dock Arbetsförmedlingen en omstrukturering av uppdelningen av arbetsförmedlingsenheter över landet. Det gör att tidigare uppgifter blir inaktuella.93 En anledning till variationen mellan kontor är att det skiljer sig åt mellan olika målgrupper när det gäller hur många arbetssökande som en arbetsförmedlare ansvarar för. Sammansättningen av de inskrivna kan därför påverka handläggartätheten på ett kontor. intervjuer ger dock exempel på att det finns handläggare som hanterar ovanligt många ärenden även med hänsyn tagen till målgruppen.94 Ett sätt att kompensera för hög arbetsbelastning är att organisera arbetet så att det finns specialiserad kompetens på kontoret. har besökt ett kontor där några arbetsförmedlare har ett samlat ansvarar bland annat för att hantera kontakter med utbildningsanordnare, ge information och stöd till sina kollegor och anpassa utbildningar efter lokala behov.95 En intervjuad tjänsteman på som arbetar med regionala uppföljningar uppger dock att det är vanligt att Arbetsförmedlingens kontor saknar specialiserad kompetens vad gäller 91Intervju kontorschef, kontor 1, ; intervju kontorschef, kontor 3, ; intervju arbetsförmedlare, Af kontor 4, . 926 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. 93Uppgifterna bygger på en bearbetning av material från Arbetsförmedlingens ärendehanteringssystem samt uppgifter via epost från Arbetsförmedlingen, . 94Intervju arbetsförmedlare, Af kontor 4, . Se även exempel från tillvarata och utveckla nyanländas kompetens (RiR 2014:11), s. 86. 95Intervju med kontorschef, kontor 1, ; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 1, . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? arbetsmarknadsutbildning.96 Fyra av de sex utbildningsanordnare som har intervjuat har angett att de löpande kontakterna med Arbetsförmedlingen inte fungerar tillfredsställande när enskilda arbetsförmedlare hanterar dem. När kontakterna samordnas av tjänstemän med ett särskilt ansvar är anordnarna däremot mer positiva.97 Information om vilka utbildningar som pågår och vilka som ska starta sprids med hjälp av Webbstödet för kompletterande aktörer (KA Webb), som infördes . I de intervjuer gjort med arbetsförmedlare och förmedlingschefer framkommer dock att det finns brister i systemet som påverkar arbetsförmedlarnas förutsättningar att använda arbetsmarknadsutbildning på ett effektivt sätt. Det framkommer kritik mot brister i sökfunktionen, i flexibilitet och användarvänlighet, samt i hur information presenteras i systemet. Bland annat är det svårt för arbetsförmedlarna att få en överblick över pågående och planerade arbetsmarknadsutbildningar. Flera av de marknadsområden som besökt har tagit fram egna sätt att sprida information, för att arbetsförmedlarna ska slippa systemets begränsningar. Det kan handla om att någon får i ansvar att föra och uppdatera en förteckning över arbetsmarknadsutbildningar, eller att skicka ut regelbundna nyhetsbrev. 98 Missnöjet med It-systemet har framstått som den mest angelägna frågan att ta upp för de intervjuade arbetsförmedlarna på samtliga fem förmedlingskontor som har besökt i granskningen. 5.2Anvisningar i förhållande till utannonserade arbetstillfällen Motivet till den här delen av granskningen är att undersöka skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknadsutbildning genom att jämföra antalet anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar med antalet utannonserade arbeten i Platsbanken inom samma bransch. Ett av kraven för att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är att den arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. I praktiken gäller dock att många arbetssökande främst söker arbete lokalt (se avsnitt 2.5). Därför kan den lokala arbetsmarknaden antas påverka möjligheterna för deltagare att få ett arbete efter en avslutad arbetsmarknadsutbildning. 96Intervju med anställd, Af leverantörsutveckling, . 97Intervju med anordnare 1, 2, 4 och 6. 98Intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 3, ; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 1, 2015- 06-08; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 2, ; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 4, ; intervju med kontorschef, kontor 3, ; intervju med kontorschef, kontor 5, 2015- 05-11; intervju med verksamhetssamordnare, Af kontor 2, ; intervju med kontaktperson, Af kontor 4, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I undersökningen ingår de 16 arbetsmarknadsutbildningar som har flest antal deltagare. Några utbildningar där det saknas en tydlig koppling mellan utbildning och yrke har räknats bort.99 Undersökningen baseras på uppgifter om antal anvisningar och antal platsannonser för 2013.100 har även genomfört samma undersökning för att kunna jämföra resultatet mellan åren. Den geografiska avgränsning som används är lokala arbetsmarknadsområden (LA-områden).101 För varje LA-område räknar fram ett värde som anger hur många anvisningar som görs till de 16 studerade arbetsmarknadsutbildningarna per ledigt arbetstillfälle som annonserades ut . För att ska kunna värdera resultatet görs en jämförelse med det nationella genomsnittet av anvisningar och platsannonser för varje bransch. Det rör sig alltså om en relativ jämförelse som visar hur användandet av arbetsmarknadsutbildningar skiljer sig åt mellan marknadsområden med hänsyn tagen till att även antalet arbeten som annonseras ut skiljer sig åt. (Metoden beskrivs mer detaljerat i bilaga 1.) En invändning mot det metodupplägg som har använt är att en stor andel av lediga arbeten inte annonseras i Platsbanken och att andelen skiljer åt sig mellan yrkesområden. fanns av alla lediga platser tillgängliga i platsbanken.102 anser dock att uppgifter från Platsbanken i det här fallet är att föredra framför SCB:s statistik över vakanser eftersom SCB:s statistik är uppdelad i bredare yrkeskategorier, vilket försvårar en tillförlitlig jämförelse med olika inriktningar av arbetsmarknadsutbildning. En annan faktor som talar för det här valet är att arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden oftare än andra saknar kontaktnät som kan leda till arbete och därför i större utsträckning är beroende av Arbetsförmedlingens service.103 Där är Platsbanken en viktig del. I ett och samma LA-område kan det dels finnas branscher där det sker betydligt fler anvisningar per utannonserat arbete än det nationella genomsnittet, dels finnas branscher där det sker betydligt färre anvisningar. För att båda dimensionerna ska fångas upp är redovisningen av resultatet separerad i två delar. 99Riksrevisionen har valt att jämföra utbildningsplatser och platsannonser för dessa branscher: Försäljare dagligvaror, Svets- och gasskärare, Lastbilsförare, Undersköterska, , Hotell- och kontorsstädare, Lagerassistent, , Anläggningsmaskinförare, Truckförare, Byggnadsträarbetare, , Fordonsmekaniker, Taxiförare, Tolk och VVS montör. 100Det är den mest aktuella data som har haft tillgång till eftersom den baseras på ett uttag från Arbetsförmedlingens ärendehanteringssystem. 101Indelningen i lokala arbetsmarknadsområden görs av SCB. delas in i 75 självständiga och geografiskt avgränsade arbetsmarknader, som avspeglar mönstret för individernas dagliga resor till och från arbetet. 2014/15:1, utgiftsområde 14, s. 20. 2015/16:1, utgiftsområde 14, s. 31. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? respektive hög användning av arbetsmarknadsutbildning per LA-område redovisas i form av färgkodade kartor (figur 5.1 och 5.2). Figur 5.1 Aggregerat underskott. Förekomst av arbetsmarknadsutbildningar med få anvisningar i förhållande till utannonserade arbetstillfällen Figur 5.2 Aggregerat överskott. Förekomst av arbetsmarknadsutbildningar med många anvisningar i förhållande till utannonserade arbetstillfällen Källa: Arbetsförmedlingen, bearbetning av R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De LA-områden där det 2013 var vanligast att arbetsmarknadsutbildning anvisades i högre omfattning sett till antalet platsannonser var , , och . Det motsatta förhållandet, att arbetsmarknadsutbildning användes i låg utsträckning, återfanns bland annat i och hela inland. Många av de LA-områden som ligger nära det nationella genomsnittet har en större kommun i centrum. Att balansera utbud och efterfrågan kan vara enklare när efterfrågan på en viss typ av arbetskraft är större i kvantitativa termer. Det är förmodligen svårare i glesbygd där efterfrågan kan vara svårbedömd på grund av en förhållandevis begränsad arbetsmarknad. –är ett intressant exempel eftersom det är det största LA-området i som det gjordes få anvisningar till arbetsmarknadsutbildning i förhållande till antalet platsannonser. En möjlig tolkning är att arbetsmarknaden här är så stark att de arbetssökande inte behöver rustas med arbetsmarknadsutbildning i lika stor utsträckning som i övriga . I endast tre fall – , och – hade ett och samma LA-område jämförelsevis många anvisningar till utbildningar där få lediga arbetstillfällen annonseras ut i Platsbanken, men få anvisningar till utbildningar med fler platsannonser. Övriga LA-områden hade antingen ett generellt högt användande av arbetsmarknadsutbildning (15 områden), ett generellt lågt användande (25 områden) eller låg nära det nationella genomsnittet för båda dessa dimensioner (32 områden). har genomfört motsvarande undersökning av anvisningar och platsannonser . En jämförelse visar en viss variation mellan åren för enskilda LA-områden men de områden som använde lite arbetsmarknadsutbildning i förhållande till antalet annonser 2013 gjorde det i stor utsträckning även 2012. För sammanställningen av låg användning har 35 områden samma plats på den femgradiga skalan (figur 5.1) båda åren, medan 34 områden har rört sig ett steg uppåt eller neråt på skalan och 6 områden har rört sig mer än ett steg. När det gäller LA-områden som använde mycket arbetsmarknadsutbildning är variationen större mellan de två åren. För sammanställningen av hög användning (figur 5.2) har 33 områden samma plats skalan båda åren, medan 25 områden har rört sig ett steg och 17 områden har rört sig mer än ett steg. Resultatet av den här undersökningen bör tolkas med försiktighet. En anledning är, som har nämnts, att endast en del av alla lediga arbetstillfällen annonseras ut på Platsbanken. Metoden tar inte heller hänsyn till det existerande utbudet av arbetssökande som konkurrerar om lediga arbeten i olika LA-områden. En observation från undersökningen är att användandet av arbetsmarknadsutbildning skiljer sig åt mellan olika LA-områden även när hänsyn tas till antalet utannonserade arbeten inom olika branscher. Det kan i det enskilda fallet bygga på välgrundade beslut som tas på regional och lokal nivå. Om ett LA-område använder ovanligt lite R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? arbetsmarknadsutbildning kan det till exempel bero på att det redan finns tillräckligt många arbetssökande som har rätt kompetens för att fylla arbetsgivarnas rekryteringsbehov. En annan tänkbar orsak är att en betydande del av de inskrivna arbetssökande inte bedöms kunna tillgodogöra sig de utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Men det kan även hänga samman med att utbildningen inte finns upphandlad tillräckligt nära eller med de förhållanden på kontorsnivå som beskrivs i avsnitt 5.1. •Intervjuer på fem förmedlingskontor ger bilden av att arbetssökande själva behöver ta ett ansvar för att informera sig om tillgängliga arbetsmarknadsutbildningar för att kunna göra ett lämpligt val. Hög arbetsbelastning samt prioritering av beslut som är kopplade till aktivitetskrav och till de arbetssökandes rättigheter är faktorer som riskerar att begränsa arbetsförmedlarens möjlighet att ge vägledning. •Arbetsförmedlingen har genom sitt eget analysarbete kommit fram till att det görs anvisningar där arbetsförmedlaren från början kan förmoda att deltagaren inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. •Tjänstemän med ett utökat ansvar för arbetsmarknadsutbildning på förmedlingskontoren kan underlätta arbetet och skapa förutsättningar för att använda arbetsmarknadsutbildning mer effektivt. Några av de intervjuade utbildningsanordnarna tar upp att löpande kontakter som de har med förmedlingskontoren inte fungerar bra när det är arbetsförmedlare själva som har det ansvaret. •Intervjuade arbetsförmedlare lyfter fram att det It-system som används vid anvisningar till arbetsmarknadsutbildning har brister som gäller bland annat sökfunktion och användarvänlighet. •Av 75 lokala arbetsmarknadsområden hade 15 områden ett generellt högt användande av arbetsmarknadsutbildning och 25 områden ett generellt lågt användande i förhållande till antalet lediga arbetstillfällen som annonserades ut i Platsbanken. De områden som använde lite arbetsmarknadsutbildning i förhållande till antalet annonser 2013 gjorde det även året innan. •I tre fall hade ett och samma lokala arbetsmarknadsområde jämförelsevis många anvisningar inom branscher där få lediga arbetstillfällen annonseras ut, men få anvisningar inom branscher med fler platsannonser. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetlagen (2011:203) Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Lagen (2010:97) om etableringsinsatser för vissa nyanlända Förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. Förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. 2006/07:1, bet. 2006/07:AU5, rskr 2006/07:8788. 2010/11:1, bet. 2010/11:AU2, rskr 2010/11:126 2011/12:1, bet. 2011/12:AU2, rskr 2011/12:88 2012/13:1, bet. 2012/13:AU2, rskr 2012/13:121 betänkande 2006/07:AU1 Regleringsbrev för Arbetsförmedlingen avseende Regleringsbrev för Arbetsförmedlingen avseende Arbetsförmedlingen, (2014), Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen Arbetsförmedlingen, (2014), Förslag till åtgärder för att förbättra effekterna av arbetsmarknadsutbildningarna Arbetsförmedlingen, (2015), Arbetsförmedlingens återrapportering – arbetsmarknadspolitiska program årsrapport Arbetsförmedlingen, (2015), Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden Arbetsförmedlingen, (2015), Arbetsmarknadspolitiska program 2014 Arbetsförmedlingen, (2015), Jämställdhetsanalys av arbetsmarknadspolitiska program R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? IFAU 2011:2, What labour market policy works in a recession? IFAU 2011:7, Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt , (2009), Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen, RiR 2009:13 , (2014), Arbetsförmedlingens arbete vid varsel, RiR 2014:27 , (2014), Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens, RiR 2014:11 , (2015), Utbildningsstödet till varslade vid , RiR 2015:1 , (2007), Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar, SOU 2007:18 , (2007), Nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildning, SOU 2007:112 Card, , , , och , , (2015), “What Works? A of Recent Labor Market Program Evaluations”, , No. Nakosteen, , , , och Zimmer, , (2011), “labour market programs and regional mobility of labor: Evidence from the Swedish recession, 1994-1995”, i Contemporary Economic Policy, 30:2 , , (2001), ”Arbetslöshet, arbetsmarknadspolitik och geografisk rörlighet”, i Ekonomisk debatt, nr 4 Intervju med tjänstemän på , Intervjuer med utbildningsanordnare 1 – 6 Intervju med verksamhetssamordnare, Arbetsförmedlingens upphandlingsavdelning, Intervju med anställd, Arbetsförmedlingen leverantörsutveckling, Intervju med verksamhetssamordnare, Arbetsförmedlingen Externa tjänster, 2015-09- 10 Intervju med enhetschef, och program, Intervju med kvalificerad handläggare, marknadsområde 1, 2015- 08-21 Intervju med arbetsförmedlare, Arbetsförmedlingen kontor 1, Intervju med arbetsförmedlare, Arbetsförmedlingen kontor 2, Intervju med arbetsförmedlare, Arbetsförmedlingen kontor 3, Intervju med arbetsförmedlare, Arbetsförmedlingen kontor 4, Intervju med arbetsförmedlare, Arbetsförmedlingen kontor 5, Intervju med kontorschef, kontor 1, Intervju med kontorschef, kontor 2, R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Intervju med kontorschef, kontor 3, Intervju med kontorschef, kontor 4, Intervju med kontorschef, kontor 5, Intervju med leverantörsutvecklare, Arbetsförmedlingen kontor 1, Intervju med verksamhetssamordnare, Arbetsförmedlingen kontor 2, Intervju med kontaktperson, Arbetsförmedlingen kontor 4, EU-direktivet 2004/18/EG om offentlig upphandling Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete. Arbetsförmedlingens budgetunderlag till regeringen för 2016-2018 Skriftliga svar till från Arbetsförmedlingens marknadsområden 1–11 Uppgifter om Arbetsförmedlingens pågående avtal om arbetsmarknadsutbildning Statistik över inskrivna arbetssökande och anvisningar till arbetsmarknadsutbildning från Arbetsförmedlingens ärendehanteringssystem Uppgifter om länsvisa arbetsmarknadsprognoser. PM från Arbetsförmedlingen med anledning av frågor om upphandling, Uppgifter om kostnader för arbetsmarknadsutbildning via e-post från Arbetsförmedlingen, Uppgifter om förmedlingsenheter via epost från Arbetsförmedlingen, R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv för Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? 2015:3 Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? 2015:4 Återfall i brott – Hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? 2015:5 Digitalradio – varför och för vem? 2015:6 – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? 2015:7 Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? 2015:8 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar 2015:9 Granskning av Årsredovisning för staten 2014 2015:10 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? 2015:11 Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet 2015:12 Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög 2015:13 Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar? 2015:14 Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? 2015:15 Regeringens hantering av risker i statliga bolag 2015:16 Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? 2015:17 Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? 2015:18 Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar 2015:19 Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner 2015:20 Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten 2015:21 It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare R I K S R E V I S I O N E N REGIONAL ANPASSNING AV ARBETSMARKNADSUTBILDNING – VILKA HÄNSYN TAS TILL ARBETSMARKNADENS BEHOV? Arbetsmarknadsutbildning är en yrkesinriktad utbildning för inskrivna på . Den syftar till att öka arbetssökandes möjlighet till arbete och motverka bristsituationer på arbetsmarknaden. har granskat om arbets marknadsutbildningen regionalt och lokalt används för att underlätta matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare genom att möta arbetsmarknadens behov. Granskningen visar att det finns utrymme för bättre överensstämmelse mellan upp handlad arbetsmarknadsutbildning inom olika branscher och efterfrågan på arbetskraft. Arbetsförmedlingen behöver utveckla sitt arbetssätt för att identifiera vilka behov som finns lokalt och involvera förmedlingskontoren mer i processen. Upphandlingar och behovsanalys hanteras på . Pro cessen kan ta uppemot och avtal med utbildningsanordnare löper i flertalet fall . Det finns risk för att Arbetsförmedlingen inte möter arbetsgivarnas rekry teringsbehov på ett tillräckligt sätt. Det kan till exempel handla om att anpassning inte kan ske tillräckligt snabbt och flexibelt. Det finns även en möjlighet till förbättring när det gäller hur Arbetsförmedlingen anvisar till arbetsmarknadsutbildning och vilka förutsättningar arbetsförmedlarna har att basera besluten på en bedömning av arbetsmarknaden. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , ,