prop · H303113 · 2016-03-01 00:00:00 — Straffet för rån är fängelse i lägst ett och högst . Om brottet är grovt döms enligt 6 § för grovt rån till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömningen av om ett rån är grovt ska särskilt beaktas om våldet var livsfarligt eller om gärningsmannen tillfogat svår kroppsskada eller allvarlig sjukdom eller om han eller hon annars har 2015/16:113 visat synnerlig råhet eller på ett hänsynslöst sätt har utnyttjat den rånades skyddslösa eller utsatta ställning. Utredningen föreslår att de befintliga kvalifikationsgrunderna ska kompletteras med en som avser gärningar som utförts med understöd av skjutvapen, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel och en som avser gärningar av särskilt farlig art. Som framgår av avsnitt 7.4.1 anser regeringen att den nya kvalifikationsgrunden som avser allvarliga hot, bl.a. sådana som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp, inte bör införas i bestämmelsen om grovt rån. Däremot bör det, som framgår av avsnitt 7.3, införas en kvalifikationsgrund som avser gärningar av särskilt farlig art. Hur den nya kvalifikationsgrunden är avsedd att tillämpas behandlas i författningskommentaren. Regeringens förslag: Vid bedömningen av om utpressning är grov ska det särskilt beaktas om gärningen 1. har innefattat våld av allvarligt slag, 2. har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 3. annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att det särskilt ska beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag, om gärningen har utförts med understöd av skjutvapen, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel, om gärningsmannen har anspelat på ett våldskapital eller har visat särskild hänsynslöshet, eller om gärningen annars har varit av Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om kvalifikationsgrunder i bestämmelsen om utpressning. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om kvalifikationsgrunder i bestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: För utpressning döms enligt 9 kap. 4 § den som genom olaga tvång förmår någon till handling eller underlåtenhet som innebär för gärningsmannen och skada för den tvingade eller någon i vars ställe den tvingade är, om inte brottet är att anse som rån eller grovt rån. Straffet är fängelse i högst eller, om brottet är ringa, böter. Om brottet är grovt döms till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om utpressningsbrottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag eller om gärningsmannen har visat särskild hänsynslöshet. Som framgår av avsnitt 7.2 och 7.4.1 anser regeringen att det bl.a. i denna straffbestämmelse bör införas en kvalifikationsgrund som avser Denna grund – att gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapen- Prop. 2015/16:113 attrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag – bör ersätta den nuvarande formuleringen om att gärningen har innefattat hot av allvarligt slag. Som anförs i avsnitt 7.3 bör det även anges att gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Hur de nya kvalifikationsgrunderna är avsedda att tillämpas behandlas Regeringens förslag: Vid bedömningen av om trolöshet mot huvudman är grov ska det särskilt beaktas om huvudmannen har tillfogats betydande eller synnerligen kännbar skada, om gärningsmannen har använt falsk handling eller vilseledande bokföring eller om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Utredningen föreslår dock en något annorlunda utformning av lagtexten. Remissinstanserna: Bland annat tillstyrker förslaget. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om kvalifikationsgrunder i bestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: Om någon, som på grund av förtroendeställning fått till uppgift att för någon annan sköta en ekonomisk angelägenhet eller självständigt hantera en kvalificerad teknisk uppgift eller övervaka skötseln av en sådan angelägenhet eller uppgift, missbrukar sin förtroendeställning och därigenom skadar huvudmannen, döms han eller hon enligt 10 kap. 5 § för trolöshet mot huvudman till böter eller fängelse i högst . Om brottet är grovt är straffet fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen begagnat falsk handling eller vilseledande bokföring eller tillfogat huvudmannen betydande eller synnerligen kännbar skada. Utredningen föreslår att en kvalifikationsgrund som avser gärningar av särskilt farlig art ska läggas till befintliga kvalifikationsgrunder. Som framgår av avsnitt 7.3 instämmer regeringen i att ett sådant tillägg bör göras. Hur den nya kvalifikationsgrunden är avsedd att tillämpas behandlas i författningskommentaren. 7.4.7Våld eller hot mot tjänsteman Regeringens förslag: Brottet våld eller hot mot tjänsteman ska även fortsättningsvis vara indelat i två grader, men brottstypen ringa brott tas bort och brottstypen grovt brott läggs till. Straffskalan för brott av normalgraden bestäms till böter eller fängelse i högst och straffskalan för grovt brott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om våld eller hot mot tjänsteman är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har innefattat våld av allvarligt slag, 2.har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 3.annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att det högsta straffet för brott av normalgraden ska vara fängelse . Som kvalifikationsgrunder för grovt brott föreslår utredningen att det särskilt ska beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag, om gärningen har utförts med understöd av skjutvapen, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel, om gärningsmannen har anspelat på ett våldskapital, eller om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Remissinstanserna: Enligt finns det skäl för att ringa brott finns med i gradindelningen, bl.a. för att skapa en mer nyanserad straffmätning och för att straffskalan för brott av normalgraden inte ska bli för vid. invänder mot förslaget om att ta bort brottets ringa grad. Enligt tingsrätten bör fängelse vara lägsta straff för våld eller hot mot tjänsteman av normalgraden. Tingsrätten anför också att det finns anledning att utreda om inte straffskalan för våld eller hot mot tjänsteman bör vara högre än den för olaga hot. , som tillstyrker förslaget om kvalifikationsgrunder i bestämmelsen om våld eller hot mot tjänsteman, framhåller att föreslaget om en förändrad gradindelning innebär att brott av normalgraden preskriberas . Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Hovrätten för Nedre , , och tillstyrker förslaget om straffmaximum för våld eller hot mot tjänsteman av normalgraden. Skälen för regeringens förslag Våld eller hot mot tjänsteman För våld eller hot mot tjänsteman döms enligt 17 kap. 1 § den som med våld eller hot om våld förgriper sig på någon i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att tvinga personen till eller hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen eller hämnas för en sådan åtgärd. Detsamma gäller den som på motsvarande sätt förgriper sig mot någon som har utövat myndighet för vad han eller hon gjort eller underlåtit i myndighetsutövningen. Straffet för våld eller hot mot tjänsteman är fängelse i högst Prop. 2015/16:113 eller, om brottet är ringa, böter eller fängelse . En grov grad bör införas Utredningen föreslår att den nuvarande gradindelningen, med brott av normalgraden och ringa brott, ska ersättas av brott av normalgraden och grovt brott. Förslaget innebär att straffskalan för brott av normalgraden kommer att innefatta straffskalan för det ringa brottet, dvs. böter eller fängelse . Det handlar således inte, som några remissinstanser uppfattar det, om att avkriminalisera de gärningar som bedöms som ringa brott; förslaget innebär att de gärningarna ska utgöra brott av normalgraden. Den nya grova graden ryms enligt förslaget inom den nuvarande straffskalan för brottets normalgrad. Det finns goda skäl att förändra brottets gradindelning. Behovet av ett ringa brott framstår till att börja med som begränsat. De överlappande delarna av straffskalorna för olika svårhetsgrader är avsedda att kunna användas i de undantagsfall där en straffvärdehöjande faktor inte påverkar gradindelningen. Detta medför att utrymmet för att bedöma ett fall av våld eller hot mot tjänsteman som ringa brott är litet; i praktiken handlar det om brott på bötesnivå. innebär frånvaron av en kvalificerad form av våld eller hot mot tjänsteman att straffskalan för brott av normalgraden är mycket vid. Hit hänförs i praktiken alla gärningar med straffvärden på fängelsenivå, från fängelseminimum upp till . Med en grov grad av brottet fördelas de gärningar som ligger på fängelsenivå på två svårhetsgrader. Detta ger nya hållpunkter för straffmätningen och gör det möjligt att införa kvalifikationsgrunder för det grova brottet. Bestämmelsen kan då göras mer informativ och ge bättre vägledning för rättstillämpningen. Enligt regeringens uppfattning främjas en nyanserad straffmätning bättre av att det införs en grov grad av brottet än av att den ringa graden bevaras. Det är också önskvärt att straffskalan för våld eller hot mot tjänsteman, som delvis är en kvalificerad form av olaga hot och misshandel, inte ger intryck av att våld eller hot mot tjänsteman skulle vara ett mindre allvarligt brott än olaga hot och misshandel. Regeringen anser mot denna bakgrund att gradindelningen bör förändras i huvudsak i enlighet med utredningens förslag. Av det skäl som nämns ovan bör det högsta straffet för våld eller hot mot tjänsteman av normalgraden dock inte vara lägre än det högsta straffet för misshandel av normalgraden. Det bör därför bestämmas till fängelse , i stället som utredningen föreslagit. Som anför innebär föreslaget att brott av normalgraden kommer att preskriberas tidigare än ; med det straffmaximum regeringen föreslår blir preskriptionstiden fem och inte . Detta är en naturlig följd av att brottets normalgrad enligt förslaget inte kommer att innehålla lika allvarliga gärningar som med den nuvarande gradindelningen. Preskriptionstiden för de allvarligare gärningarna, som kommer att omfattas av den grova graden, är alltjämt . 2015/16:113 Kvalifikationsgrunder för grovt brott Bestämmelsen om våld eller hot mot tjänsteman bör ange de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. Det är till att börja med naturligt att hänvisa till att gärningen har innefattat våld av allvarligt slag. Vidare bör, som framgår av avsnitt 7.4.1, en kvalifikationsgrund behandla allvarliga hot. I enlighet med vad som redovisas i avsnitt 7.2 bör denna avse om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Därutöver bör det, som regeringen konstaterar i avsnitt 7.3, införas en kvalifikationsgrund som avser om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Hur de nya kvalifikationsgrunderna är avsedda att tillämpas behandlas i författningskommentaren. Regeringens bedömning: Gradindelningen av förgripelse mot tjänsteman bör inte ändras och det bör inte införas några kvalifi- kationsgrunder för grovt brott. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- Utredningen föreslår att straffskalan för förgripelse mot tjänsteman ska ändras så att den motsvarar utredningens förslag till straffskala för våld och hot mot tjänsteman. Den föreslår också att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag mot tjänstemannens närstående, om skada har drabbat egendom av betydande värde eller annars har varit särskilt känn- bar, om gärningen har utförts med understöd av skjutvapen, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel, om gärningsmannen har anspelat på ett våldskapital, eller om gärningen annars har varit av särskilt Remissinstanserna: Bland annat tillstyrker för- slaget till kvalifikationsgrunder. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna: vidhåller sitt tillstyrkande av utredningens förslag till kvalifikationsgrunder och anför även att straffskalan för brott av normalgraden bör ändras i enlighet med utred- Skälen för regeringens bedömning: För förgripelse mot tjänsteman döms enligt 17 kap. 2 § den som, på något annat sätt än som anges i bestämmelsen om våld eller hot mot tjänsteman, för att tvinga eller hindra någon i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att hämnas för en åtgärd i myndighetsutövningen, otillbörligen utför en gärning, som för honom eller henne medför lidande, skada eller annan olägenhet, eller hotar med en sådan gärning. Straffbestämmelsen omfattar således gärningar av skilda slag. gärningar avser andra former av angrepp mot tjänstemannen än sådana som består av våld eller hot om våld, exempelvis skadegörelse på tjänste- mannens egendom eller hot om annat än våld. Gärningar av detta slag är Prop. 2015/16:113 ofta mindre kvalificerade än sådana som utgör våld eller hot mot tjänste- Förgripelse mot tjänsteman kan emellertid också begås genom våld eller hot om våld, om den som utsätts är någon annan än tjänstemannen. Straffet för förgripelse mot tjänsteman är böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, fängelse i högst . Utredningen föreslår att straffskalan för brottets grova grad, som omfattar fängelse i högst , ska ändras till fängelse i lägst och högst . Förslaget innebär att gradindelningen kommer att motsvara vad som föreslås för våld och hot mot tjänsteman. Vidare föreslår utredningen att det ska införas kvalifikationsgrunder för grovt brott. Bestämmelsen om grovt brott torde sällan tillämpas. Enligt kriminalstatistiken dömdes det inte till fängelsestraff för förgripelse mot tjänsteman i något fall. Mot den bakgrunden synes den praktiska betydelsen av de föreslagna ändringarna vara liten. kräver förslagen svåra överväganden. Det förhållandet att det straffbara området omfattar så väsensskilda gärningar gör det svårt att utforma ändamålsenliga kvalifikationsgrunder för det grova brottet. Vidare behöver det inte ses som ett problem att straffskalan signalerar en mildare syn på förgripelse mot tjänsteman än på våld eller hot mot tjänsteman, något som blir fallet om straffskalan förändras enbart för det senare brottet. Som framgår ovan består förgripelse mot tjänsteman delvis av gärningar som är mindre kvalificerade än de gärningar som omfattas av bestämmelsen om våld och hot mot tjänsteman. När det gäller fall som rör våld eller hot mot någon annan än tjänstemannen, dvs. de typiskt sett allvarligaste fallen av förgripelse mot tjänstemannen, torde normalt dömas både för det andra brottet och för förgripelse mot tjänsteman i s.k. brottskonkurrens. Med hänsyn till den redovisade problematiken anser regeringen att de föreslagna ändringarna i bestämmelsen om förgripelse mot tjänsteman inte bör genomföras. Regeringens förslag: Vid bedömningen av om övergrepp i rättssak är grovt ska det särskilt beaktas 1.om det har uppkommit eller funnits risk för betydande men för det allmänna eller någon enskild, 2.om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag, eller 3.om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om det har uppkommit, eller funnits risk för, betydande men för det allmänna eller enskild, om gärningen har utförts med understöd av skjutvapen, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel, om gärningsmannen har anspelat på ett våldskapital, eller om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Remissinstanserna: Bland annat tillstyrker för- slaget om kvalifikationsgrunder i bestämmelsen om övergrepp i rättssak. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna: vidhåller sin inställning att användning av vapen etc. och anspelning på våldskapital bör införas som Skälen för regeringens förslag: För övergrepp i rättssak döms enligt 17 kap. 10 § den som med våld eller hot om våld angriper någon för att han eller hon gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndig- het eller för att hindra någon från en sådan åtgärd. gärningsmannen med någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, eller med hot om en sådan gärning, angriper någon för att han eller hon avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en Straffet för övergrepp i rättssak är fängelse i högst fyra år eller, om brottet är ringa, böter eller fängelse . brottet är grovt döms till fängelse i lägst två och högst . Bestämmelsen anger inte några omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. fattning bör sådana kvalifikationsgrunder införas. övergrepp i rättssak är det angrepp mot samhället som gärningen utgör. Övergrepp i rättssak som inte beivras riskerar att leda till att brott inte kan utredas, att brottslingar inte lagförs och att det uppstår ett slags för grovt kriminella individer. Detta bör, tillsammans med de allvarliga konsekvenser brottet kan få för den enskilda, återspeglas i Som en första kvalifikationsgrund bör det därför anges att det särskilt ska beaktas om det vid ett övergrepp i rättssak har uppkommit eller funnits risk för betydande men för det allmänna eller Vidare bör allvaret hos det våld eller hot som förekommit lyftas fram. Hotet eller våldet måste alltid vägas in i den helhetsbedömning som ska göras vid bedömningen av om ett övergrepp i rättssak är grovt. gäller brottets hotinslag bör de omständigheter som anges som exempel i den nya kvalifikationsgrunden avseende allvarliga hot (avsnitt 7.2) – om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital – kunna vara av betydelse vid den bedömningen. det inte givet att dessa omständigheter i avsaknad av andra försvårande inslag alltid bör medföra att ett övergrepp i rättssak ska bedömas som grovt brott med ett straffminimum om fängelse . brott är grovt ska visserligen bedömas med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet, men de kvalifikationsgrunder som anges i en straffbestämmelse torde likväl i praktiken få stort genomslag vid grad- Att i bestämmelsen om övergrepp i rättssak uttryckligen hänvisa till de nämnda omständigheterna skulle därför riskera att utvidga det grova brottets tillämpningsområde på ett icke avsett vis. tionsgrunden bör därför inte införas i den form som föreslås för vissa Det är dock relevant att ange att gärningen har innefattat hot av allvarligt slag, utan att ange några exempel på sådana hot, eftersom innebörden av begreppet hot av allvarligt slag kan anpassas efter den straffbestämmelse där det förekommer. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns skäl att införa en kvalifikationsgrund som innebär Prop. 2015/16:113 att det särskilt ska beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av Slutligen bör det, som regeringen konstaterar i avsnitt 7.3, införas en kvalifikationsgrund som avser om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Hur de nya kvalifikationsgrunderna är avsedda att tillämpas behandlas i författningskommentaren. 7.5Särskilda brottsbeteckningar för grova och ringa brott Regeringens förslag: Brottbeteckningarna grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov respektive ringa utpressning, grov trolöshet mot huvudman, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman och grovt respektive ringa övergrepp i rättssak införs. Följdändringar görs i och lagen om straff för terroristbrott. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Därutöver föreslår utredningen att brottsbeteckningen ringa människosmuggling ska införas. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har inte några synpunkter på dem. har inte något att invända mot förslagen men framför att det när det gäller brotten utpressning och övergrepp i rättssak möjligen inte är självklart att använda beteckningen ringa för ett brottsligt förfarande som är att anse som mindre allvarligt. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Därutöver föreslås i utkastet att brottsbeteckningen ringa människosmuggling ska införas. Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt utredningens bedömning finns det anledning att i så stor utsträckning som möjligt ge kvalificerade och privilegierade brottstyper egna brottsbeteckningar. Utredningen föreslår därför att separata brottsbeteckningar ska införas för de grova och ringa graderna av de brott som är föremål för utredningens förslag i andra delar. Syftet med förslaget är att tydliggöra vad den tilltalade döms för och att underlätta kommunikation kring brotten. Regeringen instämmer i att brottsbeteckningar som grovt olaga tvång, grov utpressning och liknande bör införas i större utsträckning. Det blir då tydligt när en gärning hör till brottets grova grad och straffskalan för det grova brottet därmed är tillämplig. Benämningar av det aktuella slaget är också enklare att använda än omskrivningar som ”utpressning som är grov”. I många sammanhang används vidare benämningar av typen grov utpressning trots att de inte utgör brottsbeteckningar. Regeringen anser mot denna bakgrund att särskilda brottsbeteckningar bör införas i enlighet med vad utredningen har föreslagit. 2015/16:113 beteckningarna grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov utpressning, grov trolöshet mot huvudman, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman och grovt övergrepp i rättssak införas. Det kan nämnas att det av liknande skäl infördes en egen beteckning för den nya synnerligen grova graden av vapenbrottet, synnerligen grovt vapenbrott (prop. 2013/14:226 s. 37). Förslagen föranleder följdändringar i och lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. De ovan nämnda skälen för att införa särskilda brottsbeteckningar gör sig enligt regeringens uppfattning gällande även i fråga om den ringa graden av brott. När det gäller tveksamhet till att använda benämningen ringa om vissa brott, konstaterar regeringen att ordet ringa redan förekommer i de straffbestämmelser som berörs av utredningens förslag. Lagstiftaren har således ansett att de mindre allvarliga fallen av utpressning och övergrepp i rättssak bör benämnas just som ringa, och regeringen ser mot den bakgrunden inte något hinder mot att använda ordet i brottsbeteckningen för dessa brottstyper. Sammanfattningsvis anser regeringen att beteckningarna ringa utpressning och ringa övergrepp i rättssak bör införas.