prop · H40351 · 2016-12-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2016/17:51 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten inom socialförsäkringen – kontrollverksamhet (RiR 2016:11). har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar –2015. Granskningen omfattar förmånerna assistansersättning, bostadsbidrag, sjukersättning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, vilka står för hälften av myndighetens försäkringsutgifter. Urvalet bedöms enligt ge en god bild av hur regeringens och övergripande arbete med att motverka felaktiga utbetalningar bedrivits. huvudsakliga slutsats är att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har varit nedprioriterat . Det grundar Riksrevisonen på att det inte genomförts någon ny skattning av de totala kostnaderna för felaktiga utbetalningar, att handläggare upplever att snabbhet prioriterats framför att göra rätt, samt att varken regeringen eller efterfrågat eller utvärderat i vilken mån insatserna minskar de felaktiga utbetalningarna. Regeringen anser att det är viktigt att arbete med felaktiga utbetalningar prioriteras och bedrivs på ett effektivt sätt, för att värna statens resurser och upprätthålla förtroendet och legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Regeringen delar uppfattning att arbete med att motverka felaktiga utbetalningar kan följas upp ytterligare, men anser att det saknas belägg för att konstatera att arbetet har prioriterats ner. Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund till granskningen ................................................ rekommendationer till regeringen ............ Regeringens bedömning av iakttagelser och Regeringens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Ärendet och dess beredning har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar . och har också ingått i granskningen. överlämnades av till regeringen . visade undersökningar att kontrollerna av socialförsäkringssystemet var eftersatta och att styrningen var bristfällig. Regeringen beslutade därför om ett åtgärdspaket för att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystemen. Ett led i åtgärdspaketet var att tillsätta en delegation som skulle arbeta mot felaktiga utbetalningar och som bland annat skulle föreslå mål för att minska fusk och felaktigheter. Efter delegationens slutbetänkande gav regeringen ett treårigt samverkansuppdrag till elva myndigheter att fortsätta arbetet mot felaktiga utbetalningar. har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar då myndigheterna lämnade sin sista rapport inom ramen för samverkansuppdraget. övergripande slutsats är att och regeringens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar har varit nedprioriterat sedan samverkansuppdraget avslutades . Regeringen förefaller, enligt , ha prioriterat andra områden såsom förtroende framför felaktiga utbetalningar. fick däremot indikationer på att arbetet med felaktiga utbetalningar hade prioriterats upp. För att motverka felaktiga utbetalningar är en viktig utgångspunkt enligt att det finns kunskap om omfattningen av det totala beloppet. Detta behövs för att det ska vara möjligt att prioritera arbetet med felaktiga utbetalningar inom olika förmåner och för att kunna göra analyser av om arbetet gett effekt. Regeringen eller har inte genomfört någon skattning av de totala kostnaderna för de felaktiga utbetalningarna . Utan en övergripande uppskattning av det totala beloppet anser att det inte går att göra en bedömning av regeringens eller arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. drar trots det slutsatser om regeringens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. konstaterar att regeringen inte efterfrågat eller utvärde- rat i vilken mån insatser faktiskt minskat de felaktiga 2016/17:51 utbetalningarna. Det har inte heller tagits fram beräkningar av kostnadseffektivitet vad gäller felaktiga utbetalningar och de kontrollinsatser som genomförs, vilket enligt ytterligare försvårar möjligheten att utvärdera arbetet. Vidare anser att variationerna i kraven på myndighetssamverkan i de olika myndigheternas instruktioner försvårar arbetet med att minska de felaktiga utbetalningarna. Ett exempel på detta är att det i och Centrala instruktioner saknas skrivningar om att samverka med andra myndigheter i syfte att motverka felaktiga utbetalningar, medan en sådan skrivning finns i instruktion. Det finns även begränsningar i möjligheterna till elektroniskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter som till exempel . lämnar regelförenklingsförslag till regeringen som bland annat handlar om åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar. Av de 80 förslag som lämnats har regeringen behandlat eller genomfört 15. Enligt riskerar den låga genomförandegraden att innebära att mycket arbete görs i onödan. konstaterar emellertid att regeringen genomfört en mängd åtgärder som syftar till att motverka felaktiga utbetalningar . Det avspeglar sig bland annat i en skärpt skrivning om arbetet mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i myndighetens instruktion (2010), att regeringen lämnar uppdrag i regleringsbrev gällande felaktiga utbetalningar och att regeringen – 2015 har lämnat särskilda uppdrag avseende felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen. Regeringen har även tillfört extra anslag i syfte att bl.a. förstärka handläggningen och kontrollen av assistansersättningen. I samband med att frånvarointyget från skola och förskola skulle tas bort 2013 fick i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att förhindra fel och missbruk inom tillfällig föräldrapenning. Även Inspektionen för socialförsäkringen fick i uppdrag att följa arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar inom tillfällig föräldrapenning. Vad gäller återkrav och fordringsverksamheten har regeringen lämnat uppdrag i regleringsbrev , vilket bl.a. handlade om att orsaker till fordringsstockens kraftiga tillväxt skulle analyseras och förslag till åtgärder skulle lämnas. I regleringsbrevet fick i uppdrag att genomföra en kartläggning av överskuldsättning till följd av återkrav och återbetalningar av bostadsbidrag och underhållsstöd. 2.3Riksrevisionens rekommendationer till regeringen har lämnat nedanstående rekommendation till regeringen. – Se till att regelbundet mäter storleken på de fel- Skr. 2016/17:51 aktiga utbetalningarna. Av instruktion framgår att ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidrags- Vidare framgår att myndigheten ska samverka med berörda aktörer i syfte att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet och därvid sär- skilt verka för att felaktiga utbetalningar inte görs. Mot bakgrund av att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar är en viktig uppgift för anser regeringen att det är av stort värde att Riks- revisionen granskar detta område. samlade slutsats är att och rege- ringens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar har varit nedprio- riterat sedan samverkansuppdraget avslutades . sionen har istället uppgiften att stärka förtroendet för varit prioriterat varefter har fått indika- tioner på att arbetet med felaktiga utbetalningar har prioriterats upp. Regeringen delar inte fullt ut bedömning att Försäk- ringskassans och regeringens arbete med att motverka felaktiga utbetal- ningar har varit nedprioriterat . Det framgår inte av Riksrevi- sionens granskning vad som har förändrats jämfört och som har inneburit att arbetet har eller kan anses ha prioriterats ner. redogör inte heller för hur de har kommit fram till denna Regeringen delar uppfattning om att frågan om ett ökat förtroende för och socialförsäkringen priori- terades upp –2014, men anser att det inte finns be- lägg för att arbetet med felaktiga utbetalningar prioriterats ned efter Efter det att samverkansuppdraget avslutades har rege- ringen, som nämnts i avsnitt 2.2, vidtagit en rad åtgärder för att motverka Regeringen har bl.a. lämnat årliga uppdrag om felaktiga utbetalningar i regleringsbrev. oden –2015 gavs riktade uppdrag och särskilda mål sattes inom assistansersättningen vilka bl.a. handlade om att effektivisera kontrollen, öka kvaliteten och säkerhet i besluten. myndigheten har haft den instruktionsreglerade uppgiften att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att konstaterar också att regeringen vidtagit en mängd åtgärder . som övergripande slutsats är att felaktiga utbetalningar inte har prioriterats av regeringen och konstaterar att det inte är möjligt att göra en bedömning regeringens eller arbete med att motverka fel- aktiga utbetalningar utan en övergripande uppskattning av omfattningen på de felaktiga utbetalningarna. Regeringen instämmer i Riksrevisonens iakttagelse om att någon övergripande uppskattning inte har genomförts och delar uppfattningen att det finns fördelar med att känna till omfattningen av felaktiga utbetalningar. ringen att det går att bedöma respektive regeringens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar utan en sådan skattning. Regeringen bedömer att bedriver ett aktivt arbete med att motverka felaktiga utbetalningar genom att t.ex. utveckla riskbaserade kontroller samt säkerställa kontrollmoment i handläggningen. revisionen påpekar även i sin granskning att genomför många insatser för att minska felaktiga utbetalningar. exempel om att motverka brottslighet inom assistansersättningen, att automatisera förmåner och att utveckla metoder för riskprofilering i syfte att kunna göra mer effektiva insatser. Vad gäller regeringens arbete lämnas, som tidigare nämnts, löpande regeringsuppdrag om att myndigheten ska säkerställa korrekta utbetal- Extra medel har även tillförts i syfte att motverka ett överutnytt- jande av assistansersättning. Regeringen har inte efterfrågat beräkningar av kostnadseffektiviteten för de kontrollinsatser som genomförs och anser att det skulle finnas fördelar med att ha kännedom om vad kontrollverksamheten kostar. är däremot komplicerat att göra en bedömning av effektiviteten i kon- trollerna och även kostnaden för dessa eftersom en stor del av kontroll- erna är inbyggda i och utgör en del av handläggningen. däremot kontrollverksamheten och dess resultat. exempel att antalet kontrollutredningar har minskat som antalet kontrollutredningar som leder till att en åtgärd vidtas har ökat. indikerar att kontrollerna har blivit mer effektiva, en iakttagelse som Ett utökat informationsutbyte myndigheter emellan underlättar myn- digheters samverkan för att motverka felaktiga utbetalningar. ningarna för ett informationsutbyte har gradvis förbättrats under 2000- talet (prop. 2000/01:129 och 2007/08:160). granskning av informationsutbyte mellan myndigheter visar att myndig- heterna arbetat med att utveckla elektroniska informationsutbyten, men att det finns ytterligare elektroniska utbyten att genomföra (RiR 2010:18, Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssy- Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat ska följa upp och utvärdera informationsutbytet mellan brottsutsatta eller på annat sätt berörda myndigheter och vid behov föreslå förändringar. även se över de system och rutiner för uppföljning och kontroll som finns hos brottsutsatta myndigheter och bedöma om dessa är ändamålsenliga och väl avvägda (Organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden dir.2015:96). Regeringen anser att myndighetssamverkan är centralt för att bedriva ett gott arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. regeringen inte upplevt att variationer i kraven på myndighetssamverkan i olika myndigheters instruktioner har försvårat arbetet såsom Riksrevi- samverkar regelbundet med andra myndigheter och aktörer genom att delta i olika samverkansforum som bl.a. handlar om att samverka kring felaktiga utbetalningar, organiserad Skr. 2016/17:51 brottslighet, brottsbekämpning och bedrägerier, detta oberoende av olika krav på myndighetssamverkan. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Som framgår i avsnitt 3, delar inte regeringen bedömning att arbetet med felaktiga utbetalningar skulle ha varit nedprioriterat –2015. Av den anledningen ser inte regeringen skäl till att vidta särskilda åtgärder med anledning av iakttagelser. Däremot har ett antal åtgärder vidtagits för ett fortsatt upprätthållande av det viktiga arbetet att förhindra felaktiga utbetalningar. Nedan följer några exempel på de mest centrala. Att bekämpa överutnyttjande eller övrigt felaktigt nyttjande av välfärdssystemen är en prioriterad fråga för regeringen. I regeringsförklaringen aviserade statsministern att en delegation mot överutnyttjande och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen skulle tillsättas. Regeringen beslutade om en sådan delegation (dir. 2016:60). Delegationen har ett brett uppdrag och kommer att hantera flera av de områden som också påtalar bör förbättras. Huvudsakligen ska delegationen utgöra ett samlat organ till regeringen och lämna förslag på mål och resultatindikatorer i syfte att möjliggöra en samlad uppföljning för regeringen av de insatser som genomförs av olika myndigheter och resultaten av dessa. Delegationen ska främja att myndigheter samverkar och samordnar sin verksamhet när det gäller att motverka överutnyttjande och felaktiga utbetalningar. En omfattningsstudie avseende felaktiga utbetalningar ska också genomföras. En särskild utredare fick i uppdrag utvärdera tillämpningen av bidragsbrottslagen och de effekter som lagen har fått (Dir. 2016:61). Syftet med utvärderingen är att följa upp och undersöka hur bestämmelserna har fungerat i praktiken och om intentionerna med reformen har uppnåtts. Utredaren ska vidare utvärdera lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. Bidragande i arbete med att säkerställa korrekta utbetalningar är regeringens kommande proposition med förslag om att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå ska lämnas löpande till i stället för en gång (se lagrådsremiss Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen som beslutades ). Genom detta förslag, som regeringen avser att lämna under innevarande år, kommer att få tillgång till betydligt mer aktuella inkomstuppgifter per individ. Det innebär att myndighetens förutsättningar att göra rimlighetskontroller förbättras. Det kan i förlängningen innebära att myndigheten redan i samband med beräkning och beslut kan fastställa rätt belopp för till exempel bostadsbidrag och därmed kommer att kunna undvika vissa ärenden om återkrav av felaktigt utbetald ersättning. 2016/17:51 gjorda utbetalningar kan förbättras eftersom felaktiga utbetalningar som beror på felaktiga inkomstuppgifter bör bli enklare att upptäcka. Dessa underlag kommer att utgöra en viktig grund i regeringens fortsatta arbete med att utveckla styrningen av och andra myndigheters arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-404-9 rir 2016:11 foto: nixon cáceres tryck: interntryckeri, 2016 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N D A T U M : 2 0 1 6 - 0 6 - 0 8 D N R : 3 1 - 2 0 1 4 - 1 1 7 8 R I R 2 0 1 6 : 1 1 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevisionen: Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen har granskat felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser och . Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. vill tacka referenspersonerna samt seminariedeltagare vid analysenheten vid och medarbetare vid för synpunkter. står dock helt för de slutsatser som dras i rapporten. Utöver den tryckta versionen av granskningsrapporten omfattar detta beslut bilagor 1–5 i elektronisk form, vilka framgår av innehållsförteckningen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Studier av omfattningen av felaktiga utbetalningar arbete med felaktiga utbetalningar Intäkter och kostnader för kontrollinsatser Förändringar av utformningen av förmånerna Hur har regeringens styrning förändrats ? Till rapporten finns fem bilagor att ladda ned från . Dessa kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. Förslag lämnade av FUT-delegationen Förslag på regelförenklingar lämnade av Förslag lämnade av samverkansuppdraget Förändring av regelverk för olika förmåner R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Socialförsäkringssystemet1 omfattade av BNP. För att ett system med den omfattningen ska vara långsiktigt hållbart krävs att ändamålet uppfattas som angeläget av medborgarna, att det administreras väl och är så fritt som möjligt från missbruk. Det behöver också vara ekonomiskt stabilt eftersom stora svängningar påverkar andra områden i statsbudgeten. När detta fungerar uppfattas systemet som legitimt och får medborgarnas förtroende. visade ett flertal undersökningar att kontrollerna av socialförsäkringssystemet var eftersatta och att styrningen var bristfällig. Mot bland annat den bakgrunden beslutade regeringen om ett åtgärdspaket för att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystemen. Ett led i åtgärdspaketet var att tillsätta en delegation som skulle arbeta mot felaktiga utbetalningar, den så kallade FUT-delegat- ionen. Den skulle bland annat föreslå mål för att minska fusk och felaktigheter. Efter delegationens slutbetänkande gav regeringen ett treårigt samverkansuppdrag till elva myndigheter att fortsätta arbetet mot felaktiga utbetalningar. Den sammantagna bilden, från både FUT-delegationen och samverkansuppdraget, var att upp mot betalades ut felaktigt från socialförsäkringssystemet som helhet. Enligt de skattningar som gjordes betalades det ut för lite, resten utgjordes av ersättningar där den försäkrade fått för mycket utbetalt. Totalt lämnades cirka 35 förslag för det fortsatta arbetet. Några förslag som lämnades var att rapportering av lön skulle ske och att en myndighet bör ges ansvar för att samordna statistikinhämtning och ansvara för indikatorer. bedömning är att fyra av FUT–delegationens och fem av samverkansuppdragets förslag är aktuella för denna granskning. Av dessa nio förslag har tre genomförts. Det handlade om att skärpa det övergripande målet för arbetet mot felaktiga utbetalningar, att inrätta en tidsbegränsad beredning mot felaktiga utbetalningar och att systemövergripande risker bör hanteras av myndigheters interna styr– och kontrollarbete enligt föreskrifter och allmänna råd. De förslag som inte genomfördes handlade bland annat om månadsrapportering av inkomstuppgifter, att regelbundet genomföra omfattningsstudie och att en myndighet ska samordna statistikinhämtning och ansvara för framtagna indikatorer inom detta område. Granskningens inriktning och omfattning har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar efter samverkansuppdragets sista rapport, det vill 1 Exklusive ålderspensionssystemet. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N säga perioden –2015. Granskningen är inriktad på de förmåner som ansvarar för. De granskade förmånerna står för hälften av försäkringsutgifterna, hälften av de utbetalningar som blir fel och för av det belopp kräver tillbaka . Dessa förmåner är assistansersättning, bostadsbidrag, sjukersättning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Urvalet bedöms ge en god bild av hur regeringens och övergripande arbete med att motverka felaktiga utbetalningar bedrivits. I den senaste studien uppgick de felaktiga utbetalningarna för dessa förmåner till . Övergripande kan konstatera att genomför många insatser och åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar, som till exempel att motverka brottslighet inom assistansersättningen och att automatisera förmåner. utvecklar även metoder med riskprofilering i syfte att kunna göra mer effektiva insatser för att motverka felaktiga utbetalningar. Vidare arbetar med ett flertal förslag som till exempel regelförenklingar och att underlätta för myndigheter att utbyta information. har fått indikationer på att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har prioriterats upp . Detta ser som positivt och har för avsikt att följa arbetet framöver genom den årliga revisionen. Dock kan även konstatera att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar förefaller ha varit nedprioriterat sedan samverkansuppdraget avslutades . Istället verkar kundnöjdhet och snabbhet i utbetalningar ha prioriterats, . Detta grundar på följande: Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna är okänd För att motverka felaktiga utbetalningar är en viktig utgångspunkt att det finns kunskap om omfattningen. Att känna till omfattningen är viktigt för att kunna prioritera bland de olika förmånerna och för att uppskatta om arbetet med att motverka de felaktiga utbetalningarna har uppnått önskad effekt. Omfattningen kan även ligga till grund för analyser av hur effektiva insatserna har varit. Inom ramen för de felaktiga utbetalningarna ingår delar som inte är mätbara med vanliga statistiska metoder. FUT-delegationen, samverkansuppdraget och har genomfört omfattningsstudier genom att använda en metod som kallas Expert Elicitation. Den går i korthet ut på att experter av olika slag på ett systematiskt sätt gör uppskattningar av felets storlek baserat på sin egen specialistkunskap tillsammans med tillgänglig statistisk. De individuella uppskattningarna vägs sedan samman till en total bedömning. Metoden, som även används internationellt, är inte exakt, men bedömdes av FUT-delegationen, och samverkansuppdraget vara det R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bästa sättet att göra mätningar när det finns stora mörkertal. Både FUT-delegat- ionen och samverkansuppdraget lämnade förslag som innebar att en omfattningsstudie skulle göras regelbundet. Den senaste omfattningsstudien (där Expert Elicitation är en del) genomfördes . Enligt den uppgick de sammantagna felaktiga utbetalningarna till knappt 16 miljarder för socialförsäkringen, varav 8 miljarder kan hänföras till de förmåner som ingår i denna granskning. har varken regeringen eller genomfört eller efterfrågat någon ny undersökning som kan visa storleken på de felaktiga utbetalningarna. rekommenderar därför regeringen att: •tillse att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna. rekommendationer till är att: •genomföra en mätning av de totala felaktiga utbetalningarna och därefter regelbundet göra nya mätningar. •påbörja ett utvecklingsarbete för att minska osäkerheten i mätningarna av storleken på de felaktiga utbetalningarna.