prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Återbetalningsförfarandet innebär att staten får in energiskatten på elektrisk kraft enligt normalnivån och återbetalar skillnaden ned till den lägre skattenivån i samband med återbetalningsförfarandet. erhåller företagen den lägre skattesatsen i regel redan på fakturan. Därmed uppstår en uppbörds- förskjutning för de energiskattebetalningar som omfattas av återbetalningsförfarandet. Upp- bördsförändringarna innebär att statens upplåningsbehov minskar, vilket leder till att statens räntekostnader minskar. Den offentligfinansiella bruttoeffekten till följd av uppbördsförändringen beräknas uppgå till ca . Nettoeffekten bedöms uppgå till ca . Förslaget om att vissa företag i datacenter- branschen ska beskattas med den lägre skatte- satsen förväntas leda till minskade skatteintäkter. För de datacenter- företag som omfattas av förslaget bedöms skattesatsen 2017 sänkas med 29,0 respektive , beroende på var datacentret är beläget, och skattesänkningen bedöms träffa en årlig elanvändning om 654 respektive . Regeländringen beräknas därmed medföra minskade skatte- intäkter brutto med ca per P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Energiskatten har traditionellt betraktats som en, i första hand, fiskal skatt, dvs. Förslaget om att begränsa skattened- primärt syftar till att generera skatteintäkter på sättningen för vissa kommuner i norra ett kostnadseffektivt sätt (se t.ex. prop. 2009/10:41). hushåll och tjänsteföretag leda till att effekt i slutkundsledet som energiskatten på elektrisk kraft ger upphov till förväntas påverka hur elanvändningen utvecklas. effekten bedöms uppgå till ca energiskatt på elektrisk kraft signalerar, allt annat lika, en ökad knapphet på elektricitet. Den elanvändning som sker i industriell finns det genom skattens resursstyrande verksamhet i vissa kommuner i norra , egenskaper en koppling till målsättningarna för men som inte kan hänföras till tillverknings- processen, föreslås framgent beskattas enligt skatten kan även på motsvarande sätt anses bidra normalnivån, dvs. det innebär en skattehöjning till att slutkunderna blir mer aktiva på för den del av elanvändningen som sker utanför Att förändrade elkostnader, tillverkningsprocessen i industriföretag i norra genom skattens prissignaler, skapar incitament för elanvändarna att t.ex. anpassa sin användning till och träffa en årlig av elektricitet, innebär dock inte att energi- elanvändning som motsvarar . skatten på elektrisk kraft är att betrakta som en Förslaget beräknas därmed leda till ökade skatteintäkter brutto med ca Att skatter kan vara prispåverkande är inte Nettointäkten, dvs. unikt för just energiskatten på elektrisk kraft, hänsyn tas till att energiskatten är avdragsgill andra punktskatter som överförs till eller tas ut i bolagsskatten, bedöms uppgå slutkundsledet är också, indirekt eller direkt, prispåverkande och leder till förändrade Sammantaget beräknas de föreslagna regel- Exempelvis signalerar en högre ändringarna ge ökade skatteintäkter brutto med koldioxidskatt på fossila bränslen, förutom att kostnaden för att släppa ut koldioxid ökat, även Nettoeffekten av regeländringarna bedöms totalt en ökad knapphet för fossila bränslen och bidrar uppgå till ca och den därmed till att skapa incitament för användarna varaktiga effekten till per att anpassa sin användning av dessa bränslen. Priseffekter kan också uppstå när andra Den föreslagna överflytten av skattskyldig- ekonomiska styrmedel används. heten för energiskatt på elektrisk kraft från påverkar såväl EU:s system för handel med utsläppsrätter (handelssystemet) som el- 2018 förväntas inte förändra det samlade uttaget certifikatsystemet indirekt elprisernas nivå. Regeländringen bedöms därför vara Om energiskatten på elektrisk kraft skulle vara att betrakta som en renodlad miljöskatt skulle det innebära att elanvändning skulle vara att anse som något icke önskvärt ur samhällets I normalfallet är det inte elanvänd- ningen i sig som ger upphov till eventuell Syftet med energiskatten på el miljöpåverkan, utan det är i regel produktionen efterfrågar i sitt remissvar att av elektricitet som kan medföra negativa externa den miljörelaterade styrningen genom energi- Om syftet med en beskattning av skatten på elektrisk kraft tydliggörs i förhållande elektrisk kraft vore att styra bort den oönskade till de fiskala målsättningarna. miljöpåverkan som elproduktionen kan ge detta önskemål, och med hänsyn tagen även till upphov till borde eventuella miljöskatter, och vad vissa andra remissinstanser har anfört, anser liknande styrmedel, i första hand riktas mot den regeringen att det är angeläget att i detta typ av elproduktion eller, mer specifikt, mot de sammanhang förtydliga syftet med en punkt- bränslen som ger upphov till miljöeffekterna i skatt som belastar användningen av elektricitet. En sådan utformning av de ekonomiska P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 styrmedlen är även i linje med principen om att förorenaren betalar. Det är också så de ekonomiska styrmedel som syftar till att korrigera för de negativa externa effekter som uppstår i samband med produktionen av elektricitet i regel har implementerats. När det exempelvis gäller utsläpp av växthusgaser från användningen av fossila bränslen i elproduktionsanläggningar ingår dessa i den handlande sektorn i handelssystemet och utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar som producerar energi omfattas av kväveoxidavgiften. En viktig skillnad mellan energiskatten på elektrisk kraft och energiskatterna på bränslen är följaktligen att energiskatten på elektrisk kraft utgår på elanvändningen och inte på de bränslen som används för elproduktion. Till skillnad mot de energiskatter som tas ut på bränslen, t.ex. på drivmedel, innebär det att för energiskatten på elektrisk kraft saknas, i princip, motsvarande direkta koppling till målsättningarna för en ökad andel energi från förnybara energikällor och koldioxidutsläpp. Därmed anser regeringen att energiskatten på elektrisk kraft främst är att betrakta som en fiskal skatt, även om den resursstyrande effekt som skatten ger upphov till innebär att den kan kopplas till i första hand målsättningarna för en effektivare energianvändning. Med dessa utgångspunkter kvarstår också logiken i att det är just användningen av elektricitet som beskattas, även om all elproduktion har miljöpå- verkan, som t.ex. anför i sina remissvar. Elproduktionens negativa externa effekter omhändertas, i allt väsentligt, genom användningen av andra ekonomiska styrmedel. Målsättningarna för effektivare energianvändning Enligt artikel 7.1 i och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, ska medlemsstaterna ha uppnått en viss ackumulerad energibesparing i slutanvändar- ledet. Energiskatt på elektrisk kraft är ett av de styrmedel som nämns i handlingsplan för att genomföra direktivets artikel 7. De energibesparingar som kan tillgodoräknas är besparingar som uppkommer till följd av den prisskillnad som uppstår i de fall svenska skattenivåer är högre än EU:s minimiskatte- nivåer för energiskatt, inklusive mervärdesskatt. Därutöver finns ett av fastställt nationellt energiintensitetsmål till 2020. Regeringens bedömning är att målsättningarna för en effektivare energianvändning kommer att nås (jämför skr. 2015/16:87). De här föreslagna förändringarna av energiskatten på elektrisk kraft förväntas inte påverka denna bedömning. Även om en punktskatt på elanvändningen kan anses reducera användningen av elektricitet, är nettoeffekten på den totala energi- användningen mer osäker. Dels påverkas relativ- priserna på energi, vilket kan leda till substitution mellan användning av elektricitet och användning av andra energiformer. Dels skapas incitament till att vidta elbesparande åtgärder, t.ex. investeringar i värmepumpar eller i andra tekniska lösningar, inklusive sådana som baseras på förnybara energikällor. Energiskatten på elektrisk kraft har vidare inte explicit utformats för att styra mot en viss nivå av elanvändning i samhället. Det gäller inte heller för de olika nedsättningarna från normalnivån. Dessa motiveras i regel av att andra hänsyn har tagits, exempelvis påverkan på vissa typer av företags internationella konkurrenskraft. De sammantagna effekterna på energianvändningen av en förändrad energiskatt på elektrisk kraft är följaktligen komplexa. Det är därför de direkta och statiska effekter som förändringar av skattens nivå kan förväntas medföra som diskuteras här. Någon kvantitativ analys av hur förslagen påverkar elanvändningen har inte genomförts. Därmed belyses i första hand hur förslagen förväntas påverka på elanvändningen och deras potentiella påverkan på målsättningarna för en effektivare energianvändning. Förslagen innebär att större datorhallar kommer att få en lägre energiskatt på elektrisk kraft, att hushåll och tjänsteföretag i vissa kommuner i norra en något högre skattesats, att företag med industriell verksamhet i dessa kommuner kommer att beskattas enligt normalnivån för den förbrukning som sker utanför tillverknings- processen, samt att de industriföretag som ansöker om återbetalning får en högre genomsnittlig energiskatt på elektrisk kraft. Något förenklat gör en högre energiskatt på elektrisk kraft det dyrare att konsumera elektricitet och elanvändningen kan därför förväntas minska och vice versa, en sänkning av skatten kan förväntas leda till en ökad elanvändning. Det innebär att en högre energi- skatt på elektrisk kraft ger ökade incitament till energieffektivisering, medan ett lägre skatteuttag leder till minskade incitament till att effektivisera energianvändningen. Baserat på detta resone- mang beror således de direkta konsekvenserna av de föreslagna regeländringarna på om elanvändningen ökar eller minskar till följd av de ändrade reglerna. Regeringens bedömning är att förslagen sammantaget innebär att en större andel av elanvändningen kommer att påverkas av en högre genomsnittlig energiskatt på elektrisk kraft än av en lägre. Förslagen innebär att elkostnaderna för datorhallar minskar med ca , medan elkostnaderna för de elanvändare som föreslås få en högre genomsnittlig skatt ökar med ca . Därmed kan användningen av elektricitet sammantaget förväntas minska till följd av de föreslagna förändringarna av beskattningen av elektrisk kraft. Med hänsyn tagen till att storleken på skatteförändringarna är begränsade är bedömningen att även påverkan på elanvändningen på kort sikt är begränsad. Påverkan på användningen av elektricitet kan dock vara högre på . Det innebär att förslagen kan förväntas styra mot en ökad elbesparing i slutanvändarledet. Vad gäller det nationella energiintensitets- målet kan de förändringar av relativpriserna som de föreslagna skattehöjningarna medför, såsom bl.a. och påpekar, leda till att företag och hushåll väljer att använda andra bränslen. Om substitutionen till andra energiformer innebär en mindre effektiv energianvändning riskerar detta påverka energi- intensiteten negativt. En allmänt sänkt beskattning av energiintensiva företag i datacenterbranschen kan också leda till en ökad total energiintensitet. Som påpekats ovan är de dynamiska aspekterna av en förändrad beskatt- ning av elektrisk kraft komplexa, t.ex. påverkar elproduktionens sammansättning den nationella energiintensiteten. Regeringen har även överlag ökat beskattningen av fossila bränslen, varför incitamenten att substituera bort från dessa bränslen redan har förstärkts. De i storlek mer betydande föreslagna ändringarna av energi- skatten på elektrisk kraft omfattar även mindre, väl avgränsade, andelar av elanvändningen. Sammantaget bedömer regeringen därför att förslagens effekter på utvecklingen av den nationella energiintensiteten är begränsade. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 I viss utsträckning kan även andra miljö- relaterade målsättningar, än de som har att göra med en effektivare användning av energi, indirekt påverkas av föreslagna regeländringar. I de fall elektricitet används i processer där det finns andra miljögoda alternativ kan t.ex. indirekta effekter uppstå som ett resultat av att förslagen leder till relativprisförändringar för företagens och hushållens elanvändning. Dylika indirekta effekter är dock både svåra att explicit styra mot och att bedöma. Med hänsyn tagen till den svenska elproduktionens struktur, att energiskatten på elektrisk kraft belastar användningen av elektricitet och inte de bränslen som används för elproduktion, att storleken på de föreslagna förändringarna av skattesatserna är relativt begränsade, samt att utformningen av skatten, i huvudsak, bibehålls bedömer regeringen att förslagen inte ger upphov till betydande effekter på andra miljörelaterade målsättningar, inklusive på klimatmålen. Vad gäller klimatmålen är det viktigt att hålla i åtanke att elproduktionen sker inom den handlande sektorn i handelssystemet. Minskade utsläpp av växthusgaser som följer av en lägre elproduktion i leder därför inte till utsläppsminskningar som påverkar uppfyllnaden av det nationella etappmålet till 2020. En minskad produktion av elektricitet i påverkar väsentligt inte heller den handlande sektorns totala utsläpp eftersom dessa utsläppsrätter då, till största delen kommer att frigöras för användning någon annanstans inom handelssystemet. Strukturen för den svenska produktionen av elektricitet innebär vidare att den redan ger upphov till relativt begränsade utsläpp av växthusgaser. Till exempel svarade produktionen av elektricitet och fjärrvärme tillsammans för av de nationella utsläppen av växthusgaser och trenden är att utsläppen minskar . anser att den elektricitet som används för fläktar och kyla i datacenter inte ska ha nedsatt energiskatt, eftersom det gynnar eldriven kyla jämfört med t.ex. frikyla och fjärrkyla. menar att andra sätt att producera kyla såväl kan ha mindre miljöpåverkan som vara mer resurseffektiv. Inledningsvis kan konstateras att el- produktionens utsläpp av växthusgaser omfattas av handelssystemet. Det finns, som nämnts ovan, därutöver andra styrmedel som P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 internaliserar el- och fjärrvärmeproduktionens negativa externa effekter. Det är därmed oklart vilken ytterligare miljöpåverkan det är som avses. Även om den effektgräns som föreslås gälla bortser från den elektricitet som används för kyla och fläktar, kommer den elektricitet som används för kylning i större datacenter att omfattas av den lägre skattenivån. En indirekt effekt av förslaget är därmed att relativpriserna för produktion av kyla i större datacenter, såsom m.fl. påpekar, kommer att förändras till fördel för elektrisk kraft. är det just den elektricitet som används i de verksamheter som bedrivs av större datacenter som förslaget avser träffa, inte den elektricitet som används av företag som bedriver annan verksamhet. På motsvarande sätt är skattenivån lägre för den elektricitet som används i tillverkningsprocessen i industrin, det gäller även för elektricitet som används för att producera kyla, om kylan kan hänföras tillverknings- processen. Regeringen anser dock att konkurrenssnedvridningar i möjligaste mån bör undvikas när t.ex. produktion av värme och kyla sker för att tillgodose samma ändamål och avser därför se över skillnaderna i beskattning (se avsnitt 6.13.9). Med anledning av de förslag som framförs av bl.a. Oberoende elhandlare och Solel- kommissionen bör noteras att motiven för att styra mot en högre andel elproduktion från vissa förnybara energikällor genom t.ex. specifika nedsättningar av energiskatten på elektrisk kraft framstår som svaga. Energiskatten på elektrisk kraft utgår på användningen av elektricitet och styr därmed till sin natur inte bort från eller till en viss typ av elproduktion som utsläpp av koldioxid från elproduktion ingår i den handlande sektorn. Befintliga nedsättningar från normalnivån definieras också normalt utifrån olika användningsområden, snarare än utifrån elektricitetens ursprung. En nedsättning av energiskatten för att gynna vissa typer av elproduktion skulle därför vara att likställa med ett renodlat driftstöd och att betrakta som en avsteg från principen om att förorenaren ska betala. Det finns även ett flertal styrmedel som syftar till att stimulera till en ökad andel elektricitet från förnybara energikällor, det gäller även specifikt för småskaliga anläggningar. Exempelvis finns det ett investeringsstöd för solcellsanläggningar samt en skattereduktion för mikroproduktion av elektricitet från förnybara Elproduktion från små anlägg- ningar som producerar förnybar elektricitet är också fr.o.m. , under vissa förutsättningar, av administrativa skäl, undan- tagna från skatteplikt för energiskatt på elektrisk kraft (prop. 2015/16:1). Till exempel är den elektricitet som produceras i en solcells- anläggning med en toppeffekt som är mindre än undantagen från skatteplikt om ägaren inte förfogar över annan elproduktion och elektriciteten inte transporteras via elnätet. Därutöver finns även elcertifikatsystemet som genom sin utformning säkerställer att målsätt- ningarna för utbyggnaden av ny elproduktion från förnybara energikällor kommer att nås. Regeringen får dock skäl att återkomma i frågan eftersom en utredare ser över förutsättningarna för att skattemässigt stimulera solenergi, i synnerhet elektricitet producerad med solceller (jämför prop. 2015/16:100, s. 52). Förslaget om att skattskyldigheten för energiskatten på elektrisk kraft överförs till elnätsbolagen innebär bl.a. att den som säljer elektricitet för laddning av elbilar inte blir skatt- skyldig såsom elleverantör. Därmed bedömer regeringen att förslaget understödjer ambitionen om en fossiloberoende fordonsflotta. Förslagen bedöms inte medföra betydande sociala eller fördelningsmässiga konsekvenser, t.ex. vad avser jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen påverkar flera sektorer och även hushåll. i datacenterbranschen föreslås få lägre skatt medan hushåll och företag i vissa kommuner i norra föreslås få något högre skatt. i tillverknings- industrin föreslås få en högre skatt i och med att ett återbetalningsförfarande införs och industri- företagens elanvändning utanför tillverknings- processen i norra föreslås beskattas enligt normalnivån. De direkta effekterna är högre elkostnader för de hushåll och företag som föreslås få en högre energiskatt på elektrisk kraft och lägre kostnader för de företag som föreslås få en lägre skatt. Eftersom energiskatten på elektrisk kraft för företag tas ut på företagsnivå, till skillnad från skatten på hushåll som tas ut på individnivå, går det inte att direkt se effekterna av en reform på mäns och kvinnors ekonomiska situation. går dock att belysa effekterna i termer av vem som äger företagen och tar del av de effekter som förändrade skatter innebär. Ägandet av företag är i stor utsträckning indirekt, via t.ex. privata och offentliga aktörer inom pensionssystemet. Mäns inkomster är generellt högre och därmed kan de förväntas ha en större andel av det indirekta ägandet. Män har också en större andel av det direkta ägandet i mindre icke börsnoterade företag. Därmed kan förändringar av energiskatten på elektrisk kraft för företag i större utsträckning förväntas påverka mäns inkomster. Effekterna för hushållen beror på fördel- ningen mellan kvinnor och män. Om en större andel hushåll består av enbart kvinnor kommer kvinnorna att påverkas mer och vice versa. statistik visar att av ensamboende, med eller utan barn, är kvinnor. Det innebär att förslagen kan förväntas påverka hushåll med ensamstående kvinnor i något större utsträckning. Eftersom den föreslagna skattehöjningen för hushåll i norra är liten förväntas dock effekten av den skattehöjningen vara marginell. Samman- taget bedömer regeringen därför att såväl förslagens effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män som de fördelningseffekter som förslagen ger upphov till kommer att vara begränsade. 6.14Kommande skatteförändringar på energiområdet Regeringens bedömning: För att uppfylla ramöverenskommelsen som träffats på energiområdet (”Ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och ”, se regeringens webbplats) bör följande förändringar i energibeskattningen göras: –Skatten på termisk effekt bör fasas ut i två steg genom sänkningar av skattesatsen och . Vid det första tillfället bör skattesatsen sänkas till per megawatt och månad. bör skatten slopas helt. –Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör sänkas i fyra steg till av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 taxeringsvärdet –2020. bör skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet, fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet, fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet och fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet. –För att finansiera dessa skattesänkningar bör normalskattenivån för energiskatten på el höjas i två steg, och den höjningarna preliminärt behöva uppgå till Skälen för regeringens bedömning: Överens- kommelsen medför förändringar på bl.a. skatte- området i form av ändringar i beskattningen av vatten- och kärnkraft, samt av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Överenskommelsen, benämnd ”Ramöverens- kommelse mellan , , de gröna, och ”, finns tillgänglig via regeringens webbplats, och beskrivs i sin helhet i bilagan för utgiftsområde Energi (utg.omr. Enligt ramöverenskommelsen på energi- området ska skatten på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer avvecklas stegvis med start och fastighets- skattesatsen på vattenkraftverk ska stegvis sänkas till av taxeringsvärdet med start . Finansieringen av dessa åtgärder ska ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Från beredningssynpunkt är det önskvärt att såväl remissinstanser som riksdag får möjlighet att ta ställning till de nämnda ändringarna på energiskatteområdet i ett enda sammanhang. Regeringen gör bedömningen att en rimlig tidpunkt för höjning av normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft, med hänsyn till beredningskravet i regeringsformen, är vid P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skatten på termisk effekt utgår i efterhand med ett visst belopp per megawatt installerad effekt och månad. Det innebär att skattesatsen bör ändras så att den gäller för en viss månad och framåt. När det gäller fastighetsskatten för vattenkraftverk sker beskattningen i efterhand och per kalenderår. Det innebär att skattesatsen bör ändras retroaktivt så att den nya skattesatsen gäller fr.o.m. även om ändringen träder i kraft senare, exempelvis . Mot denna bakgrund anser regeringen att det är lämpligt att samtliga skatteändringar sker med ett första ikraftträdande vid ett och samma tillfälle, , och att den första sänkningen avseende fastighetsskatten för vattenkraftverk gäller retroaktivt för hela 2017. Regeringen anser att utfasningen av skatten på termisk effekt bör ske i två steg genom en första sänkning till per megawatt och månad och en andra sänkning i form av ett helt borttagande av skatten. Regeringen anser att fastighetsskatten för vattenkraftverk bör sänkas till av taxeringsvärdet i fyra steg genom sänkningar av skattesatsen –2020. bör skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet. Den första sänkningen bör ske retroaktivt och gälla för hela , men träda i kraft . För att finansiera dessa skattesänkningar bör normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft höjas i två steg, och . Höjningarna bedöms samman- taget preliminärt behöva uppgå till , exklusive mervärdesskatt. Den första höjningen bedöms behöva uppgå till , exklusive mervärdes- skatt. Den andra höjningen bedöms behöva uppgå till , exklusive mervärdesskatt. De tänkta lagstiftningsåt- gärderna bedöms uppfylla förslagen i energi- överenskommelsen. kommer att remittera ett förslag med de angivna ändringarna. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag.