prop · H4031d21 · 2016-09-20 00:00:00 — 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Politikens prioriteringar 2015–2020 .......................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attrak- tionskraft –2020.................................................................. Utvecklad styrning, sektorssamordning och resultatfokus ..... 1:1 Regionala tillväxtåtgärder..................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020.................................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 1.1 Anslagsbelopp........................................................................................................ Tabell 1.2 Beställningsbemyndiganden.................................................................................. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ............................. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....... Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Skatteutgifter ....................................................................................................... Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner ................................. Tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering.................. Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedel 2015 från anslaget 1:1 Regionala tillväxåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020.................... Tabell 2.9 Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxt- åtgärder fördelat på den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 –2015............... Tabell 2.10 Beslutade regionala projektmedel 2015 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Tabell 2.11 Den totala omfattningen EU-medel för de åtta regionala struktur- fondsprogrammen och Europeiskt territoriellt samarbete perioden 2014–2020 samt beslutade EU-medel t.o.m. ...... Tabell 2.12 Beviljade selektiva regionala företagsstöd 2012–2015..................................... Tabell 2.13 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län ...................................... Tabell 2.14 Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största verksamhetsarterna 2012–2015.................................................................. Tabell 2.15 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2011–2015 ....................... Tabell 2.16 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2015 .............................. Tabell 2.17 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknat antal nya arbetstillfällen genom selektiva regionala företagsstöd 2012–2015......... Tabell 2.18 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län 2012–2015.................. Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder............................................ Tabell 2.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.......... Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ... Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag............................................................ Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:2 Transportbidrag................... Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020.................................................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ................................................... Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 .................................................. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Total finansiering av projektverksamhet –2015 uppdelad på finansiär, avrundade belopp i mnkr och procent ................. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden av avgörande betydelse. Bland aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), (), länsstyrelserna, , , , , , , , , Havs och vattenmyndigheten, , , , , , , , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), och (). Utgångspunkten för statliga myndigheter är att de så långt som möjligt ska erbjuda en likvärdig tillgång till service för alla medborgare och företag. I , , , , , , , och har det regionala utvecklingsansvaret och i är det som är ansvarig. I , , , , och har samverkansorganet motsvarande ansvar. I har det regionala utvecklingsansvaret. Regeringen har i propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176) föreslagit att landstingen i , , och län ska ta över det regionala utvecklingsansvaret . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2015 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att utfallet av transportbidraget blivit lägre på grund av förseningar av utbetalningar samt att strukturfondsprogrammen perioden –2020 inte kommit igång i den takt som avsetts. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir ca lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifterna göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och transportverksamhet är undantagna från nedsättning. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Energiskattesatserna på el följer av 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. I samtliga kommuner i , och , , och kommuner i , i , i , och , , och kommuner i är skattesatsen för el som förbrukas inom dessa sektorer nedsatt. är skatten nedsatt från /kWh till /kWh. Skatteutgiften uppgår därmed till /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Regeringen föreslår i volym 1 (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6) vissa förändringar av energiskatten på elektrisk kraft som påverkar denna skatteutgift. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas utan villkor till ett regionalt utvecklingsbolag enligt 16 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1, utg. omr. 19, bet 2007/08: NU2, rskr. 2007/08:99). Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. –Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Dess mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. 2020-strategin är vägledande för sammanhållningspolitiken –2020. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: –Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. –Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. –Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Sammanhållningspolitikens insatser bidrar till målet för politikområdet. 2.4.2Politikens prioriteringar 2015– 2020 fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (dnr N2015/05297/RT). Strategin och dess insatser ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin ska också bidra till att uppnå regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. I tabell 2.5 framgår politikområden med resurser av betydelse för prioriteringarna. Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för prioriteringarna Resurser av betydelse för prioriteringarna Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energi- politik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande samt jämställdhetspolitik. Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, transportpolitik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhällsorganisation, förvaltningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik, energipolitik, kulturpolitik och jämställdhetspolitik. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet för kommuner och landsting är viktigt för att en likvärdig offentlig service ska kunna erbjudas i landets olika Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, arbetsmarknadspolitik, transportpolitik, integrationspolitik och jämställdhets- Resurser av betydelse finns inom flertalet av ovan nämnda politikområden. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, bl.a. skiljer sig regionerna åt med avseende på tätorts-, befolknings-, utbildnings-, närings- och företagsstruktur, naturresurser samt infrastruktur. Det gör att exempelvis internationella och nationella konjunkturförändringar påverkar regioner på olika sätt. Klimatförändringarna kommer också påverka regioner och branscher på olika sätt. Dessutom har regioner olika förmåga att nyttja sina regionala förutsättningar i form av bl.a. innovations- och förnyelseförmåga. Den regionala tillväxtpolitikens effekter är ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. För att följa upp politiken finns det dels indikatorer för att följa utvecklingen i regioner, dels indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet och dess medfinansiering. I detta avsnitt redovisas indikatorer för att följa utvecklingen i regioner fördelat på prioritering i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Eftersom den regionala tillväxtpolitikens prioriteringar innefattar insatser inom ett stort antal politikområden har även indikatorerna en stor bredd. Det finns tre huvudindikatorer och ett antal delindikatorer som relaterar till prioriteringar i den nationella strategin och målet för politikområdet.1 I tabell 2.6 redovisas dessa indikatorer som syftar till att belysa långsiktiga strukturella och dynamiska förändringar fördelat på prioriteringarna för politikområdet. Kortsiktiga regionalekonomiska förändringar avspeglas genom måtten modellbaserad lönesumma och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För prioriteringen Internationellt samarbete, anges inga regionala indikatorer då området är mycket komplext och därmed inte kan beskrivas på ett rättvist sätt. Huvudindikatorerna är valda utifrån att de på ett övergripande sätt visar den regionala utvecklingen för den nationella strategins prioriteringar. Daglönesumman per sysselsatta i företagssektorn avspeglar till stor del näringslivets samlade arbetsproduktivitet inom prioritering innovation och företagande. Attraktivitet och tillgänglighet kan på ett övergripande plan belysas genom människors inrikes flyttströmmar och boendepreferenser, medan kompetensförsörjning beskrivs genom indikatorn förvärvsintensitet 20–för såväl män som kvinnor. Huvudindikatorerna kompletteras också med delindikatorer som ger en bredare belysning av den nationella strategins prioriteringar. Exempelvis används indikatorer som jobbytare per sysselsatt och andel företagsledare inom prioritering innovation och företagande, pendlingsavstånd och tillgång till bredband inom prioritering attraktiva miljöer och tillgänglighet, samt antal utbildningsår och matchning på arbetsmarknaden inom prioritering kompetensförsörjning. För en resultatredovisning i detta avsnitt hänvisas till redovisningen i motsvarande avsnitt i budgetpropositionen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som i huvudsak är giltig även för årets redovisning eftersom endast mindre förändringar skett. Utvecklingstrender som är värda att notera är att antalet öppet arbetslösa minskat signifikant i och i , medan de ökat i och i mellan och . För en mer utförlig beskrivning och analys av utvecklingen i FA-regioner, se Tillväxtanalys rapport tillväxt 2015 trender och analyser om hållbar regional tillväxt och attraktionskraft som redovisades till () . 1 Utvecklingen beskrivs för 60 FA-regioner, dvs. funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner med arbetspendling över kommungräns som utgångspunkt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner Långsiktig prioritering utifrån den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktivitet 2015–2020 Arbetsproduktivitet (daglönesumma per – Jobbytare per sysselsatt inom privat sysselsatt i privat företagssektor, kvinnor – Andel operativa företagsledare per befolkning 20–(kvinnor och män) Attraktiva miljöer och tillgänglighet Inflyttningsnetto per 1 000 invånare – Tillgänglighet till drivmedelsstationer – Andel befolkning med tillgång till bredband – Genomsnittligt pendlingsavstånd uttryckt som avstånd mellan bostadsställe och – Tillgänglighet till dagligvaruhandel och skolor Förvärvsintensitet 20–(kvinnor och – Demografisk generationsväxling som kvot mellan antalet 20–29-åringar och 55–64- – Genomsnittligt antal utbildningsår i befolkningen 20–64 år – Matchning som kvot av vakanser och 1Med CO2e-utsläpp avses CO2-ekvivalenter. Det är ett mått på utsläpp av växthusgaser som tar hänsyn till att olika sådana gaser har olika förmåga att bidra till växthuseffekten och global uppvärmning. När man uttrycker utsläppen av en viss växthusgas i koldioxidekvivalenter anger man hur mycket koldioxid som skulle behöva släppas ut för att ge samma verkan på klimatet. 2Internationellt samarbete är en prioritering i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, men tillförlitliga regionala indikatorer saknas. Källa: Tillväxtanalys. Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Som näringsutskottet erinrade i sitt betänkande Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (bet. 2015/16:NU2) redovisas här bl.a. motiv till val av vissa centrala indikatorer. Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet och dess medfinansiering framgår av tabell 2.7. Indikatorerna som redovisas i tabellen avser förväntade resultat av insatserna. Indikatorerna används för att följa upp resultatet av insatserna och uppföljning gentemot målet för politikområdet. För de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2013 och perioden –2020 har ett antal centrala indikatorer valts ut enligt tabellen. Dessa indikatorer följs, där det är relevant, upp i samtliga regionalfondsprogram inom målet investering för tillväxt och syssel- sättning och kan därmed aggregeras på nationell nivå. Förutom dessa indikatorer finns programspecifika aktivitets- och resultatindikatorer som följs upp i enlighet med de godkända programmen. I förordningen avseende regionalfonden finns gemensamma utfallsindikatorer (s.k. aktivitetsindikatorer) med gemensamma beteckningar för alla berörda regioner inom EU. I de svenska programmen används i så stor utsträckning som möjligt dessa. De gemensamma utfallsindikatorerna ska användas för att jämföra och lägga samman utfall både på nationell nivå, men också på EU-nivå. En redovisning av indikatorerna avseende regionalfondsprogrammen perioden –2013 redovisas inte i denna budgetproposition utan avses redovisas i budgetpropositionen då programmens slutrapporter finns tillgängliga. Regionalfondsprogrammen perioden –startade men det finns ännu inga resultat att redovisa. Tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering De åtta regionala struktur- – Nya arbetstillfällen uppdelat på – Nya företag uppdelat på kvinnor projekt inom ramen för de åtta – Sysselssättningsökning i företag perioden –20201, 2 som får stöd uppdelat på kvinnor – som får stöd ledda av kvinnor respektive män ramen för de nio 1Inkluderar även de territoriella samarbetsprogrammen. 2Dessa indikatorer avses redovisas fr.o.m. budgetpropositionen . För en anpassning till kommissionens förändrade statsstödsregelverk beslutade regeringen om nya stödordningar för de regionala företagsstöden. Resultatindikatorerna avseende regionala företagsstöd är under utveckling och avses redovisas i budgetpropositionen . I den årliga uppföljningen och resultatanalysen är möjligheterna begränsade att mäta och avgränsa effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet mot målet för politikområdet sett i relation till påverkan från andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer. Resultatredovisningen bygger till stor del på uppföljningar och utvärderingar från Tillväxtanalys och . Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är vägledande och styrande för arbetet med hållbar regional tillväxt och utveckling. Insatserna inom de fyra prioriteringarna som presenteras i strategin ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. I detta avsnitt redovisas resultat från relevanta uppföljningar och utvärderingar. Dessutom redovisas de uppdrag respektive erbjudanden regeringen har lämnat i syfte att dels 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ska få information om regeringens arbete, dels kunna sätta redovisade resultat i ett sammanhang. Strategier för hållbar regional tillväxt Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ansvarar för att strategiskt leda och utveckla det regionala arbetet för hållbar tillväxt och utveckling i respektive län. Detta innefattar bl.a. att ta fram och samordna genomförandet av en regional utvecklingsstrategi. Enligt små stegens förändring, som redovisades till () , har de flesta län framtagna regionala utvecklingsstrategier och arbetet fortsätter i en genomförandefas. Utvecklingen mot ett mer systemorienterat tillväxtarbete fortsätter där långsiktigt strukturbyggande står i fokus. Detta innebär t.ex. att projekten som bedrivs blivit större och att allt fler långsiktiga nätverk för samverkan lokalt, regionalt, nationellt och internationellt utvecklas. En tydlig utveckling års arbete är också att integrationsfrågorna fått ökat fokus där allt fler insatser sker bl.a. kopplat till kompetensförsörjningsområdet. Det finns tre övergripande mål för för : att rädda havsmiljön, att sammanlänka regionen och att öka välståndet (se skr. 2013/14:29).