prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — Vidare behöver den statliga tillsynen över kommunernas verksamhet utvecklas och förtydligas för att säkerställa ett likvärdigt och tillfredställande skydd mot olyckor, med hänsyn till lokala förhållanden. Strategi för ökad informations- och cybersäkerhet Det förändrade omvärldsläget gör att samhällets behov av informations- och cybersäkerhet har Digitaliseringen i samhället har bl.a. inneburit nya former av kommunikation, datahantering och datalagring, vilket medfört nya risker och sårbarheter. För att den digitala utvecklingen ska kunna fortsätta på ett säkert sätt behöver alla aktörer, såväl privata som offentliga, mer aktivt arbeta med informations- och cybersäkerhet. Regeringen avser därför att utarbeta en nationell strategi som omhändertar olika perspektiv för att kunna identifiera och möta utmaningar mot samhällets informations- och cybersäkerhet. Det är också av central betydelse att genomföra EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem (NIS-direktivet). Direktivet innebär bl.a. högre krav på enskilda aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet och som är beroende av informationssystem. Direktivet innehåller också skyldigheter för varje medlemsstat att anta en nationell strategi för ökad säkerhet i nätverk och informationssystem. Satsning på förebyggande arbete mot naturolyckor En av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett förändrat klimat. En följd av klimatförändringen är en ökad frekvens av extremväder som t.ex. skyfall, vilket i sin tur bidrar till en ökad risk för naturolyckor. Den pågående klimatförändringen innebär därför att olika typer av anpassningsåtgärder blir allt viktigare. Alla aktörer måste vidta förebyggande åtgärder inom sina ansvarsområden för att förhindra eller minska konsekvenserna av naturolyckor. Anpassningsåtgärder bör vidtas tidigt för att undvika att kostnaden blir större . Regeringen bedriver en aktiv och långsiktig klimat- och miljöpolitik som stärker krisberedskapen. För att möjliggöra att fler åtgärder vidtas genomför regeringen en omfattande satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för genomförandet av förebyggande åtgärder. Satsningen skulle ursprungligen ha genomförts under åren 2016- 2019. Regeringen anser i sammanhanget att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Utvecklat Nato-samarbete stärker krisberedskapen I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (2014/15:109) stärker ett utvecklat Nato-samarbete krisberedskapen. För svenskt vidkommande innebär samarbetet en god möjlighet att utveckla såväl den svenska krisberedskapen som vårt totalförsvar. Regeringen konstaterar att det är viktigt att samarbetet är konkret och eftersträvar tydliga resultat. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått uppgiften att samordna arbetet mellan berörda myndigheter. Ökad förmåga att hantera olyckor och kriser Även om ett grundläggande arbete genomförs för att förebygga olyckor och kriser uppstår det alltjämt oväntade händelser som kräver skyndsamma insatser. En bättre samordnad alarmeringstjänst Samhällets alarmeringstjänst är ett offentligt åtagande som i alla lägen måste fungera på ett säkert och effektivt sätt. Det är därför av stor vikt att SOS Alarm som central aktör, i enlighet med alarmeringsavtalet mellan staten och bolaget, kan uppfylla fastställda effektivitets- och kvalitetskrav i sin verksamhet. Det är angeläget att säkerställa att SOS Alarm har tillräckligt goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet i enlighet med dessa krav. Därför tillförs anslaget för SOS Alarms verksamhet ytterligare medel . Regeringen anser att samhällets alarmeringstjänst behöver bli bättre samordnad så att hjälpinsatserna vid nödsituationer blir effektivare. Dagens system har en del brister, bl.a. är samordningen på området frivillig och bygger på samförståndslösningar. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om kommittédirektiven En samordnad alarmeringstjänst (dir. 2015:113). Utredaren ska analysera hur alarmeringstjänsten kan samordnas på ett bättre sätt. Utredaren ska även analysera vilken organisationsform som ska förordas för den nationella alarmeringsfunktionen. Uppdraget ska redovisas . Utredning av den kommunala räddningstjänsten Vid omfattande räddningsinsatser behöver kommunerna och övriga hjälporgan samverka med varandra i större utsträckning än , för att möjliggöra effektiva och samordnande P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Dessutom finns det skäl att överväga hur räddningsledningen vid omfattande räddningsinsatser kan förbättras. Mot denna bakgrund och med anledning av tillkännagivande rörande räddningstjänstens deltidsbrandkår (2015/16:FöU7, rskr. 2015/16:173) avser regeringen att besluta om kommittédirektiv till en särskild utredare om att i vissa avseenden se över den kommunala räddningstjänsten. Utredningen planeras ha ett särskilt fokus på deltidsanställda brandmän. Internationella insatser för att hantera kriser och katastrofer Regeringen betonar vikten av ett aktivt internationellt samarbete inom krisberedskapsområdet. bör delta i det förebyggande arbetet och vid hantering av kriser och katastrofer som sker inom eller utanför EU:s gränser, t.ex. inom ramen för EU:s civilskyddssamarbete. Erfarenheterna från ebolautbrottet i 2014-2015 har visat på behoven att vidta åtgärder för att stärka förmågan att hantera hälsohot. Vissa åtgärder har redan genomförts av bl.a. EU och FN. Regeringen har uppdragit åt MSB, och att se över möjligheterna att skapa en permanent svensk insatsförmåga inom detta område. Det starka svenska engagemanget i frågor som rör gränskontroll och räddningsinsatser, såväl nationellt som internationellt är prioriterat. Regeringen anser att ska fortsätta sin samverkan med och den nyinrättade byrån för europeisk gräns- och kustbevakning (tidigare Frontex) inom detta område. uppgifter utvecklas och förnyas är statens samordnande maritima resurs som värnar liv, miljö och säkerhet till sjöss. ska därför inom sitt ansvarsområde vidareutveckla verksamheten och samarbetet med , och andra berörda myndigheter för att bekämpa brott till sjöss, organiserad brottslighet och terrorism. Det finns samordningsfördelar och effektivitetsvinster med en sådan utveckling. Samma bedömning görs i fråga om myndighetens övervaknings-, kontroll- och tillsynsverksamhet. Regeringen avser därför att utöka möjligheter att kunna leda egna brottsutredningar. Möjligheten att bekämpa brott till havs och upprätthållande av allmän ordning och säkerhet kan därmed öka. tillförs ökade anslag och regeringen avser att återkomma med de nödvändiga lagändringar som krävs för att uppnå detta. Uppdrag om en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet och hälsa Aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar har i sin verksamhet ett ökat behov av mobila bredbandslösningar. Den säkerhetspolitiska utvecklingen gör det dessutom allt mer angeläget att aktörerna kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. Utöver detta är det även angeläget med en bättre mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av . Så långt som möjligt bör lösningar på detta område förena de relevanta intressena. () har därför beslutat om en utredning som ges i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Utredningen innefattar frågor om frekvensutrymme i 700 MHz-bandet, i andra frekvensband eller på andra sätt. Uppdraget ska slutredovisas . Utveckling av krisberedskapens principer Grunden för krisberedskapen är ansvarsprincipen, dvs. den som har ett ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har även motsvarande ansvar under krissituationer. I ansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att kunna förebygga, motstå, hantera, återställa och lära från olyckor och kriser. Utgångspunkten är att alla aktörer i samhället gemensamt och inom sina respektive områden tar ansvar för och utvecklar krisberedskapsarbetet. Samverkan och handling är viktiga komponenter i ansvarsprincipen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har utifrån erfarenheterna av skogsbranden i framfört att styrningen mot samverkan och handling behöver förtydligas. Regeringen delar denna uppfattning och betonar vikten av att de aktörer som berörs av en kris samverkar med varandra för att säkerställa en god samordning och ett effektivt resursutnyttjande. Aktörerna ska även agera proaktivt och vara beredda att vidta nödvändiga åtgärder även i osäkra situationer där informationsbrist råder. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 122 338 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 122 337 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 122 339 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att den som vållat skada förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. Regeringen har för avsikt att föreslå en utökning av rättsliga befogenheter. Förslaget medför ökade utgifter för . För att finansiera utgiftsökningen ökas anslaget 2017 med . ökas anslaget med . Anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 4.4.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018-2020. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser fleråriga beslut om bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.11 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Erhållet/föreslaget bemyndigande För att möjligöra fler förebyggande åtgärder mot naturolyckor, som förväntas öka i ett förändrat klimat, ökas anslaget med för åren 2017–2020. Satsningen aviserades i Budgetpropositionen och skulle ursprungligen ha genomförts 2016–2019. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.4.32:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren eftersom det varken går att förutsäga antalet eller omfattningen av olyckor som kräver räddningsinsatser samt konsekvenserna av dessa. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:4 Krisberedskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 121 925 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 121 950 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 121 950 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018-2020. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena vilka framgår av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar. För att möjliggöra fler projekt som innebär åtaganden som sträcker sig ser regeringen ett fortsatt behov av ett högre beställningsbemyndigande. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.16 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande Principerna som angavs i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 UO6), om hur medel från anslag 2:4 Krisberedskap ska användas, gäller även fortsättningsvis. I syfte att finansiera långtidslagring av antivirala läkemedel i och beredskapslager, görs en permanent överföring om till det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Denna permanenta finansiering ersätter tidigare beslutad tillfällig finansiering om 2017–2018. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:4 Krisberedskap . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Krisberedskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluder ar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 4.4.52:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. För att skapa förutsättningar för förbättrade svarstider och fortsatt utveckling av verksamheten vid , föreslår regeringen att anslaget ökas engångsvis med 2017 utöver de som aviserades i Budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.4.62:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 4.20 Anslagsutveckling 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 062 508 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 062 508 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 062 507 tkr prisnivå. situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. betalades pengar ut till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i skadeståndsersättning, utifrån rättsprocessen som följde med anledning av oljeutsläppet utanför 2011. Enligt lag om transport av farligt gods (2006:263) får avgifter tas ut för prov och intyg. Intäkter som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får disponera avser intyg för förare och säkerhetsrådgivare vad gäller transport av farligt gods på väg. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang den avgiftsbelagda verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bedriva. Myndigheten får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Myndigheten får åta sig att mot avgift utveckla och förvalta tekniskt stöd åt andra myndigheter samt åt kommuner och landsting. Vidare ska myndigheten utföra uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang bl.a. tjänsteexport. Myndigheten får disponera intäkterna. Myndigheten får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får Myndigheten, om verksamheten har anknytning till dess uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt tjänster kopplade till konferenser och internat. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 för beredskapsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs för att stärka krisberedskapen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringens förslag: Investeringsplanen för krisberedskap –2020 godkänns som riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps investeringar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.23 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . 2020 beräknas anslaget till 1 081 538 000 Tabell 4.24 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 4.25 Anslagsutveckling 2:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 393 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 393 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 394 tkr prisnivå. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för deras verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:8 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.26 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.