prop · H40310 · 2016-11-21 00:00:00 — Även den ekonomiska politiken präglas av en feministisk grundsyn eftersom den är avgörande för kvinnors och mäns livsvillkor. Regeringen har vidare formulerat jämställdhetsmål för olika utgiftsområden. I detta avsnitt redogör regeringen för ett antal insatser och prioriteringar inom samhällsområden som är centrala för jämställdhetspolitikens genomförande. Insatserna utgör en viktig del i arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, däribland FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (den s.k. Istanbulkonventionen). Regeringen arbetar med ett jämställdhetsperspektiv i budgetpolitiken. Det innebär att samhällets resurser ska komma hela befolkningen till del. Transfereringar är viktiga för disponibla inkomster och därmed för människors ekonomiska standard. De spelar en relativt större roll för kvinnor än för män. Regeringen avser att genomlysa betydelsen av skattesystemets utveckling ur ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet ska vara avslutat . Fler pojkar än flickor saknar behörighet till gymnasieskolan och fler män än kvinnor fullföljer inte sin gymnasieutbildning. Ojämställdheten, som i skolan drabbar pojkar i form av generellt sämre studieresultat och flickor i form av stress måste brytas. Regeringen har avsatt betydande medel till skolan. Genom välfärdsmiljarderna skapas ännu bättre förutsättningar för att nå en jämlik kunskapsskola. Lika möjligheter och villkor för flickor och pojkar, kvinnor och män, är av stor betydelse för en jämlik skola. Regeringens mål är att kvinnors sysselsättningsgrad ska vara lika hög som mäns och att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ska utjämnas. Kvinnors lägre disponibla inkomster kan till stor del förklaras av den könssegregerade arbetsmarknaden samt att kvinnor i större utsträckning arbetar deltid och har mer frånvaro än män på grund av ohälsa och föräldraledighet. Kvinnor utför en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och arbetar oftare deltid för att ta hand om anhöriga. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för heltidsarbete och öka arbetskrafts- deltagandet bland kvinnor. Allt för ofta organiseras kvinnors arbete så att heltid inte erbjuds. Ingen ska heller behöva gå ned i arbetstid för att välfärden inte håller tillräckligt hög kvalitet. Många i de kvinno- dominerade sektorerna uppger att arbetsförhållandena gör att de inte orkar arbeta mer än deltid. Ökade resurser till kommunsektorn skapar, tillsammans med regeringens tidigare satsningar, bättre förutsättningar för kvinnor att förvärvsarbeta mer och bidra till bättre arbetsmiljö. Ohälsan och sjukfrånvaron ska minska. Kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män. Regeringen har som målsättning att skillna- derna i kvinnor och mäns sjukfrånvaro ska minska. Flera av regeringens satsningar främjar bättre arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer. Regeringen har även en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om landstingens arbete att utveckla jämställdhets- Skr. 2016/17:10 perspektivet i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Mäns våld mot kvinnor är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdhet. För att stärka arbetet med att förebygga mäns våld mot kvinnor planerar regeringen en mängd åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har regeringen föreslagit att ska avsättas –2020 för åtgärder kopplade till en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (se kap 5), utöver satsningen om för att stödja lokala kvinnojourer 2015–2019. Redovisningen nedan är strukturerad utifrån regeringens jämställdhets- politiska delmål. Insatser utifrån delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra hålls samman med regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och presenteras i kapitel 5. I avsnitt 6.6 samlas delmålsövergripande insatser, bl.a. de som genom- förs inom ramen för det internationella samarbetet och den utökade satsningen på jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM). Redovisningen är ingen uttömmande inventering av pågående och planerade åtgärder. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att utveckla den feministiska politiken under hela mandatperioden. 6.1En jämn fördelning av makt och inflytande I avsnittet nedan presenteras exempel på regeringens insatser avseende delmålet en jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet inom samhällets alla sektorer. Makten i samhället är inte jämnt fördelad mellan kvinnor och män, varken kvantitativt eller kvalitativt. Det vilar ett stort ansvar på de politiska partierna, staten, kommuner och landsting samt näringslivet att arbeta aktivt för att åstadkomma en snabbare förändringstakt mot en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Även det civila samhället har en viktig roll. Regeringen anser att det är angeläget att åstadkomma en jämnare könsfördelning i styrelser och på andra ledande befattningar inom sam- hällets alla sektorer. Staten har genom att ta sitt ägaransvar åstadkommit en jämn köns- fördelning i de statligt helägda bolagens styrelser, något som även andra ägare, liksom förtroendevalda i kommuner och landsting, bör kunna åstadkomma. I statliga myndigheters styrelser och insynsråd har andelen kvinnor bland ledamöter totalt sett utvecklats positivt. Könsfördelningen i styrelser, insynsråd, nämnder och stiftelser där regeringen utser samtliga eller en del av ledamöterna uppgick per kvinnor och män. var andelen ordförande som var kvinnor och andelen män . Skillnaderna mellan dem som deltar i demokratins processer, t.ex. genom val och i politiska partier och föreningsliv, och dem som inte deltar ökar och sammanfaller i stor utsträckning med andra sociala och 2016/17:10 ekonomiska klyftor i samhället. Ojämställda mönster finns även här och mot denna bakgrund ser regeringen ett behov av att förbättra förutsättningarna för ett brett demokratiskt och jämställt deltagande och beslutsfattande på alla nivåer i samhället och i civilsamhället. Makten över kunskap och forskning formar förutsättningarna för beslutsfattandet i samhället och därför är fördelningen av makt och inflytande på ledande befattningar i högskolan också ett viktigt område. Regeringens arbete mot diskriminering och med demokratifrågor är centralt när det gäller att uppfylla målet om en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män, men arbetet för att uppnå målet måste genomsyra alla områden. Demokratiutredning överlämnade betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5). Utredningens förslag syftar till att stärka individens möjligheter till inflytande och att bredda det demokratiska deltagandet, vilket sammantaget är positivt både för utvecklingen mot jämställdhet och mot jämlikhet. Regeringen avser att efter sedvanlig beredning ta ställning till utredningens förslag. En viktig aspekt vid bedömningen av förslagen är om de antas kunna bidra till uppfyllande av delmålet om en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att stärka unga kvinnors och unga mäns möjligheter till inflytande i de demokratiska processerna. Uppdraget ska slutredovisas . MUCF har också i uppdrag att kartlägga, beskriva och sprida goda exempel på hur det unga civilsamhället skapar mötesplatser och nätverk mellan unga nyanlända kvinnor och män och andra unga kvinnor och män, samt hur sådan verksamhet kan finansieras. Fritiden spelar en stor roll för unga och är en viktig arena för att unga ska kunna utvecklas och ha inflytande över sitt eget liv. Fritidsaktiviteter kan exempelvis ge unga kunskaper om och uppmuntra dem att delta i det demokratiska samhället. Det är viktigt att fritidsverksamheter för unga utformas så att pojkar och flickor har samma förutsättningar att delta utifrån sina egna behov och intressen. MUCF har genomfört en kartläggning av den öppna fritidsverksamheten i . Kartläg- gningen, som genomfördes ur ett jämställdhetsperspektiv och särskilt belyste situationen för unga nyanlända kvinnor och män och unga kvinnor och män med funktionsnedsättning, avsåg att ge en nationell bild av den öppna fritidsverksamheten och faktorer som påverkar möjligheterna för unga att delta i öppen fritidsverksamhet. Delaktighet och inflytande är centrala frågor även för barn, inte minst utifrån barnets rättigheter. har haft i uppdrag att inhämta flickors och pojkars egna erfarenheter av ojämställdhet. Erfarenheterna och kunskaper från uppdraget ska spridas till relevanta aktörer inom myndighetens verksamhetsområde. Stärkta insatser mot rasism samt hot och hat Sexism och rasism samspelar och överlappar varandra i stor utsträckning. Därför är det viktigt att arbeta integrerat och sammanhållet utifrån dessa och andra maktordningar. Regeringen avser att 2016 anta en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som ska utgöra grunden för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Den nationella planens övergripande mål är ett samlat, effektivt och strategiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Planen utgör en kraftsamling av arbetet mot rasism och hatbrott inom särskilt viktiga fokusområden för att uppnå målet. Kvinnor som deltar i det offentliga samtalet utsätts i högre grad än män för hot och hat av sexistisk karaktär, vilket är ett demokratiskt problem och ett hot mot jämställdheten. Regeringen avser att besluta om en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Med handlingsplanen inleds ett systematiskt arbete för att förebygga utsatthet för hot och hat i det offentliga rummet och hos centrala aktörer som deltar i det offentliga samtalet som förtroendevalda, journalister och kulturskapare. Krav på arbetsgivare att främja en jämn könsfördelning på ledande positioner Regeringen anser att det är av stor vikt att jämställdhet på arbets- marknaden främjas och att diskriminering i arbetslivet motverkas. I propositionen Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter (prop. 2015/16:135) som överlämnades till föreslår regeringen bl.a. att arbetsgivare, genom utbildning, annan kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder ska främja en jämn könsfördelning i skilda typer av arbeten, inom olika kategorier av arbetstagare och på ledande positioner. Förslaget innebär ett förtydligande av det ansvar som arbetsgivare har för att främja en jämn könsfördelning i skilda typer av arbeten och inom olika kategorier av arbetstagare på så sätt att det uttryckligen av lagtexten framgår att de främjande åtgärderna även ska innefatta ledande positioner i verksamheten. beslutade om propositionen (bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Förslagen träder i kraft . För att uppnå ett jämlikt samhälle måste begränsande normer utmanas. Snäva könsnormer och brist på jämställdhet begränsar människors fria livsval. För att nå målet för regeringens politik mot diskriminering, ett samhälle fritt från diskriminering, krävs arbete genom en rad olika åtgärder och att förutsättningar ges för att arbetet kan bedrivas effektivt. Detta gäller såväl könsdiskriminering som andra former av diskriminering. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras, Bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10). Syftet med utredningen är att ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Jämn könsfördelning och mångfald i bolagsstyrelser En jämn könsfördelning på maktpositioner är i grunden en rättvisefråga, men också en fråga om att ta till vara kvinnors och mäns kompetens och potential, vilket bidrar till ekonomisk utveckling. Därför behöver andelen kvinnor på ledande positioner inom näringslivet öka. Regeringen har angett att andelen kvinnor bland styrelseledamöterna i börsbolagen borde uppgå till och andelen män högst 2016. Sedan dessa har hållits kan det konstateras att andelen kvinnor och män uppgår till knappt 32 respektive bland de ledamöter som väljs av bolagsstämman. Mot den bakgrunden har ett lagförslag om könsfördelningen i bolagsstyrelser remitterats (Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser, Ds 2016:32). Avsikten är att ett ikraftträdande av en sådan lag ska kunna äga rum . I syfte att öka mångfalden i företagens ledningsorgan antogs ett EU-direktiv om rapportering av mångfaldspolicy. Enligt direktivet ska stora noterade företag beskriva den mångfaldspolicy som företaget tillämpar för styrelsen när det gäller aspekter som t.ex. ålder, kön, utbildning och yrkesbakgrund. Om företaget inte tillämpar någon policy, ska skälen för det anges. Den nya lagstiftningen föreslås börja tillämpas för det räkenskapsår som inleds närmast efter . En jämn könsfördelning bland professorer I den svenska högskolan ska kvinnor och män kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär. En jämställd högskola främjar utbildningens och forskningens kvalitet. har fastställt att det ska finnas mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer på lärosätena (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). Regeringen har , med uppehåll 2009–2011, angett sådana mål. Trots det är fortfarande tre av fyra professorer män. Regeringen anser att denna fördelning speglar en ojämställd högskola och att ambitionsnivån behöver höjas inför målperioden –2019. De nya rekryteringsmålen avseende andelen nyrekryterade professorer som är kvinnor kommer att innebära en genomsnittlig ökning om per lärosäte för kommande målperiod. Regeringens nationella målbild är vidare att lika många kvinnor som män ska finnas bland de nyrekryterade professorerna 2030. pågår ett beredningsarbete inför en ny funktionshinderspolitik 2017. Avsikten är bl.a. att jämställdhet ska bli en tydligare del av politiken. Beredningen sker med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som grund och med utgångspunkt i förslag från Myndigheten för delaktighet (MFD) om bl.a. inriktning, genomförande och uppföljning. MFD:s fördjupade analys av skillnader mellan flickor och pojkar samt kvinnor och män med funktionsnedsättning när det gäller delaktighet i samhällslivet, jämlikhet i levnadsvillkor och tillgång till olika stödinsatser utgör ett viktigt underlag i arbetet. Nationella mål för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället ska utformas Skr. 2016/17:10 så att flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor. demokratin mot våldsbejakande extremism Ideologiskt motiverat våld som individer och grupper riktar mot samhällets institutioner, dess representanter eller mot enskilda individer är ett hot mot det demokratiska samhället och mot principen om alla människors lika värde och rättigheter. Våldet som dessa grupper står för utmanar den sociala sammanhållningen i ett samhälle. Att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har hög prioritet. Regeringen har en nationell samordnare vars uppdrag bl.a. syftar till att stödja kommuner att utveckla sitt förebyggande arbete. Flera myndigheter har också pågående uppdrag att utveckla insatser och kunskapshöjande åtgärder, t.ex. för olika personalgrupper. I regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144) understryker regeringen vikten av att insatserna har ett genusperspektiv. De våldsbejakande extremistiska grupperna utgörs huvudsakligen av pojkar och män. Stereotypa normer som kopplar samman maskulinitet och våld spelar en roll i samtliga våldsbejakande extremistmiljöer i : högerextremism, vänsterextremism och islamistisk extremism. De som är aktiva inom högerextremism och islamistisk extremism kan av ideologiska skäl motsätta sig jämställdhet och flickors och kvinnors rättigheter. Forskning lyfter fram grupptillhörighetens betydelse för maskulinitetskonstruktioner och våld. Lojaliteten till en grupp kan kräva våldsamt agerande och att använda våld mot någon inför en grupp kan bl.a. syfta till att uppnå maskulin status. Pojkar och unga män tycks vidare, enligt denna forskning, i gruppsammanhang konstruera maskulinitet med mer aggressiva och sexistiska inslag än då de agerar på egen hand. Gruppen, som arena för destruktiva maskulinitetskonstruk- tioner, är följaktligen viktig att identifiera inom det våldsförebyggande arbetet. Det är också viktigt att uppmärksamma att flickor och kvinnor också finns inom dessa grupperingar. De kan vara aktiva vålds- förespråkare och t.ex. sprida våldsbejakande budskap och propaganda. När det gäller terroristorganisationen är sexuellt våld mot flickor och kvinnor en del i organisationens strategiska syfte att skada de grupper som inte delar terroristorganisationens värderingar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har ett särskilt uppdrag att utveckla genusperspektivet i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I detta avsnitt redovisas exempel på regeringens insatser avseende delmålet ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Regeringen prioriterar arbetet för jämställda 2016/17:10 löner, inkomster och arbetsvillkor eftersom det är nödvändiga delar av arbetet för att nå ekonomisk jämställdhet. Det finns stora utmaningar på området. Skillnaderna mellan kvinnor och män är tydliga bl.a. när det gäller löner och inkomster, deltidsarbete, osäkra anställningar, karriärmöjligheter och sjukskrivningar. En särskild utmaning är de stora skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda och inrikes födda kvinnor. Nyanlända kvinnor är också generellt underrepresenterade i arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Ett grundläggande problem ligger i den könsuppdelade arbetsmarknaden och att arbeten som i huvudsak innehas av kvinnor värderas lägre än arbeten som huvudsakligen innehas av män. Jämställdhet är i grunden en demokrati- och rättvisefråga, men jämställdhet gynnar också ekonomisk tillväxt och utveckling. Regeringen prioriterar insatser som bidrar till att öka kvinnors sysselsättningsgrad. För att fler ska vilja och orka arbeta heltid behöver också arbetsvillkoren och arbetsförhållanden vara sådana att det är möjligt att arbeta heltid utan att bli sjuk. satsningar görs därför på välfärdssektorn, inom vård, skola och omsorg. Välfärdssatsningar gynnar jämställdhet eftersom många kvinnor arbetar i inom denna sektor. Satsningarna ska bidra till bättre arbetsvillkor, löner och bättre kvalitet i välfärdstjänsterna. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg, där bl.a. omsorg om barn erbjuds kvällar, nätter och främjar kvinnors möjligheter till arbete och försörjning. har antalet arbetsskador och arbetssjukdomar ökat, likaså sjukfrånvaron. En del av bakgrunden till detta är nedrustningen av arbetsmiljöpolitiken. Stora insatser behövs för att vända utvecklingen och bidra till ett modernt och jämställt arbetsliv. Insatser behövs också på fler områden. Arbetsmarknads- och arbetsmiljöpolitiken, är centrala, men även insatser mot diskriminering samt pensionsfrågorna är viktiga för att kunna nå delmålet om ekonomisk jämställdhet. Arbetsmarknadens parter har också ett stort ansvar och betydande möjligheter att sluta avtal som innebär att arbetsvillkor och löner utvecklas i jämställd riktning. Att lönebildningen utformas bäst i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter är en bärande del i den svenska modellen. Det finns dock även andra faktorer som påverkar förutsättningarna för att kvinnor och mäns löneinkomster ska bli mer jämställda utöver själva avtalsrörelserna. Då regeringen anser att utvecklingen mot jämställda löner går för långsamt avser regeringen att sammanställa och presentera en handlingsplan för jämställda löner. Regeringens arbetsmiljöpolitik ska bidra till en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet. Ett delområde som regeringen har tillmätt särskild betydelse är den psykosociala arbetsmiljön, särskilt i de kvinnodominerade sektorerna, eftersom organisatoriska eller sociala faktorer är den vanligaste orsaken till arbetssjukdom hos kvinnor. har beslutat om nya föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön som trätt i kraft . Inom ramen för regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har också fått ett antal uppdrag. Myndigheten ska bl.a. analysera dödsolyckor ur ett jämställdhets- perspektiv, ge vägledning om arbetsmiljöutmaningar för gränslöst arbetsliv, utöka tillsyn av arbetstid och arbetstidsrelaterad arbetsmiljö- problematik, göra en tillsynssatsning av äldreomsorgen, kartlägga arbetsmiljöförhållanden i hushållsnära tjänster samt stödja uppdrags- forskning med relevans för tillsynsverksamheten 2016–2018 med tonvikt på arbetsmiljö och arbetsmiljörelaterad ohälsa i ett jämställdhets- perspektiv. Arbetsförmedlingen ska enligt en ändring i myndighetens instruktion 2015 utforma sin verksamhet så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har även fått ett nytt uppdrag att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. genomförde regeringen en hearing utifrån JA-delegationens betänkande Hela lönen, – utmaningar för ett jämställt arbetliv (SOU 2015:50). Hearingen, som ersatte en remittering av betänkandet, syftade till att inhämta kunskap om de åtgärder som parterna har vidtagit och parternas syn på regeringens åtgärder och det fortsatta arbetet på området. Återinförande av årliga lönekartläggningar Trots att kvinnors ställning på arbetsmarknaden har stärkts och deras förutsättningar för ekonomisk självständighet har ökat, finns det fortfarande ett lönegap som enligt regeringen är ett tydligt uttryck för kvinnors och mäns olika möjligheter i arbetslivet. Dessa löneskillnader får dessutom konsekvenser för kvinnors inkomster över hela livscykeln, från tiden som yrkesarbetande till pensionen. Det finns därför enligt regeringen alltjämt ett behov av ett aktivt arbete för att komma till rätta med löneskillnaderna. Att kunna identifiera och korrigera osakliga löneskillnader är en viktig del i ett framgångsrikt jämställdhetsarbete. I detta arbete fyller lönekartläggningen en viktig funktion. I regeringens proposition Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter (prop. 2015/16:135) föreslås bl.a. att lönekartläggningar ska genomföras i stället för vart tredje samt att arbetsgivare med minst 10 anställda skriftligen ska dokumentera arbetet med lönekartläggning. Syftet med förslagen är att motarbeta osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män samt bidra till att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. beslutade om propositionen (bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Ändringarna träder i kraft . Samarbete om jämställda pensioner De sex partier som står bakom pensionsöverenskommelsen samarbetar i projektet pensioner. Projektet ska i ett första steg brett analysera de skillnader i pension som finns mellan kvinnor och män och inbegriper då även områden utanför pensionssystemet i den mån 2016/17:10 det är sådant som driver på pensionsgapet. Projektet är indelat i åtta delområden: –Det faktiska pensionsgapet och vad som driver det. –Analys av möjligheterna för att ytterligare dela pensionsrätt. –Deltidens betydelse för pensionsgapet. –Pensionsrätt för barnår och studier ur ett jämställdhetsperspektiv. –Överföring av premiepensionsrätt mellan makar och hur den minskar eller skulle kunna minska pensionsgapet.