prop · H4031d21 · 2016-09-20 00:00:00 — Genomförandet av strategin åligger , 23 andra statliga myndigheter och samtliga länsstyrelser. Flera regeringsbeslut har fattats med uppdrag till berörda statliga myndigheter om att aktivt bidra till det nationella genomförandet av strategin. Syftet är att tydliggöra myndigheternas roll i genomförandet av strategins mål. Regeringsbesluten omfattar i regel syftena med och förutsättningarna för de statliga myndigheternas medverkan och de finansiella åtagandena, samt krav på samverkan mellan svenska myndigheter och myndigheter i andra länder. Som en del av de nya uppdragen har de statliga myndigheterna till Regerings- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kansliet redovisat vilka delmål i strategin som närmast berör den statliga myndighetens verksamhetsområde och hur de ska arbeta för att nå dessa mål. De har även beskrivit hur närliggande områden som faller under annan statlig myndighets huvudsakliga verksamhetsområde beaktas samt specificerat de delmål där myndigheten bedömer att ett samarbete behöver inledas med annan myndighet och redogöra för hur en sådan samverkan ska ske. Tvärsektoriell styrning, samverkan och dialog Som ett led i en utvecklad styrning och förbättrad uppföljning av den regionala tillväxtpolitiken har regeringen infört ett arbete med kontinuerliga utvecklingsdialoger med aktörer som har regionalt utvecklingsansvar i länen. Dialogerna är en del i det pågående utvecklingsarbetet för förbättrad styrning och uppföljning av medel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 utgör en mötesplats för kontinuerlig dialog och samverkan mellan regeringen och regionala aktörer med uppgifter i det regionala tillväxtarbetet. Dialogen förs såväl på politisk som på tjänstemannanivå. I dialogen involveras även statliga myndigheter och vid behov andra berörda aktörer och organisationer. Syftet är att föra en kontinuerlig dialog om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Dialogen utgår från den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och och behandlades bl.a. följande frågor: utbildnings- och arbetsmarknadsfrågor, regionalt integrationsarbete, digitalisering, landsbygdsfrågor och sammanhållningspolitiken efter 2020. Myndigheternas medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken Statliga myndigheter har ett utpekat ansvar att medverka i det regionala tillväxtarbetet enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Myndigheterna ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Tolv statliga myndigheter och en stiftelse med statlig finansiering har tagit fram långsiktiga strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet, inklusive EU:s sammanhållningspolitik fram till 2020.2 Syftet är att skapa bättre förutsättningar för de statliga myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet. har fortsatt arbetet med att stödja myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet, bl.a. genom att utveckla en arena för kunskapshöjande insatser. De tre horisontella kriterierna, miljö, jämställdhet och integration, är drivkrafter för hållbar tillväxt genom att de sätter fokus på smarta, inkluderande och hållbara lösningar. Att kombinera dessa perspektiv främjar en hållbar regional tillväxt och utveckling. I regleringsbrev respektive villkorsbeslut fick aktörer med regionalt utvecklingsansvar i uppdrag att redovisa hur strategiska miljöfrågor omhändertagits inom det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget redovisades till () . I redovisningen framkommer att aktörerna bl.a. arbetar med att utveckla arbetet med förnybar energi och energieffektivisering, miljödriven näringslivsutveckling, grön upphandling, icke fossila fordonsbränslen, hållbara transporter och hållbart resande, fysisk planering, bioekonomi samt regionala miljömål. De regionala aktörerna har kommit olika långt i arbetet med klimat-, miljö och energifrågorna, där vissa län integrerat frågorna inom samtliga prioriteringar inom den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 medan andra arbetar mer fokuserat inom vissa områden av strategin. 2 Dessutom har tagit fram en strategi för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet. För mer information se även budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Miljödriven näringslivsutveckling och energi Inom de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2020 genomförs det insatser för en koldioxidsnål ekonomi och miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har fått i uppdrag respektive erbjudits i regleringsbrev och villkorsbeslut att redovisa hur arbetet med miljödriven näringslivsutveckling och energi utvecklas. Dessutom har och Tillväxtanalys i regleringsbreven fått i uppdrag att bl.a. stödja de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna i arbetet och analysera de regionala förutsättningarna och potentialen för miljödriven näringslivsutveckling. Regeringen har aviserat en mer ambitiös politik för hållbart företagande. I skrivelsen Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) redovisas regeringens syn på en rad frågor kopplade till ett hållbart företagande, bl.a. miljöhänsyn, jämställdhet och mångfald. Av skrivelsen framgår att regeringen ska bidra till att främja en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher på regional nivå. fick i uppdrag att utveckla och stödja arbetet för jämställd regional tillväxt och ska avsätta 2016–2018 för detta ändamål. Merparten av medlen ska fördelas till aktörer med regionalt utvecklingsansvar och syftet är att bidra till regeringens mål om jämställd regional tillväxt. I regleringsbrev respektive villkorsbeslut fick aktörer med regionalt utvecklingsansvar i uppdrag att redovisa hur arbetet för en jämställd regional tillväxt fortsatt bedrivs och utvecklas inom det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar redovisade uppdraget till () . I redovisningarna framkommer att jämställdhet är en prioriterad fråga på regional nivå. Viktiga områden är bl.a. jämställdhetsintegrering i ledningssystem, utvecklade uppföljningssystem, utbildningar, företagsfrämjande och kompetensförsörjning. Regeringen har även , bl.a. som ett led i att stärka jämställdhetsarbetet, fattat beslut om nya stödförordningar för de regionala 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Dessa syftar bl.a. till att i ökad utsträckning nå kvinnor generellt samt specifikt kvinnor och män med utländsk bakgrund. Integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet Aktörer med regionalt utvecklingsansvar fick i villkorsbeslut respektive regleringsbrev i uppdrag att beskriva hur ett integrations- och mångfaldsperspektiv kan utvecklas och integreras i det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget redovisades till () . Integration och mångfald är fortsatt en högt prioriterad fråga i det regionala tillväxtarbetet. Prioriterade områden är bl.a. förstärkta samarbeten på regional- och lokal nivå för mottagande och integration, komptensförsörjning samt projektinitiativ för snabbare integration. Gemensamma utmaningar är bl.a. integrationsprocessen för nyanlända kvinnor och män, matchning på arbetsmarknaden och socialt utanförskap. Mot bakgrund av flyktingsituationen inom EU uppmanade kommissionen medlemsstaterna att ta till vara möjligheterna till integrationsinsatser inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (). Svenska , och redovisade sina bedömningar i frågan till (), där det bl.a. framgår att det finns verktyg inom de berörda fondprogrammen som – främst – kan bidra till integration, sysselsättning och ökat företagande för nyanlända personer (dnr N2015/08164/ RTS). På kort sikt finns även insatser som kan göras i flyktingmottagandet. Myndigheterna ser i dessa avseenden ett fortsatt behov av att inom ramen för sin fondsamordning komplettera varandras insatser och stärka samarbetet mellan regionala och nationella aktörer. Särskilda initiativ inom den regionala tillväxtpolitiken har i uppdrag att –2017 fördela ca till aktörer med regionalt utvecklingsansvar för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 insatser som förstärker och vidareutvecklar de regionala kompetensplattformarna. Exempel på insatser som beviljats medel är projekt som utvecklar utbildnings- och arbetsmarknadsprognoser regionalt, projekt för en förbättrad samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsgivare lokalt och regionalt, projekt för att utveckla studie- och yrkesvägledningen samt projekt för att kvinnor och män med utländsk bakgrund snabbare ska etablera sig på arbetsmarknaden. Såväl regionalt utvecklingsansvariga aktörer som lyfter behovet av en fortsatt långsiktig och ändamålsenligt finansiering av det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Enligt en enkätundersökning från riktad till berörda statliga myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet uppgav av myndigheterna att de samverkade med plattformarna. I enkätsvaren framkom även att de statliga myndigheternas samverkan med kompetensplattformarna skulle stärkas om de fick formellt uppdrag att samverka. De s.k. Kompetensförsörjningsdagarna, som två gånger arrangeras gemensamt av , Kommuner och Landsting (SKL) samt andra berörda statliga myndigheter och län, har utvecklats till ett viktigt dialogforum mellan regional och nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet. Fysisk planering och attraktionskraft i det regionala tillväxtarbetet och har haft i uppdrag att genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling –2015. Programmet har sammanlagt haft en finansiering på ca . redovisade myndigheterna rapporten kräver planering till (). Programmet har erbjudit en arena för dialog, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samt möjliggjort genomförande av pilotprojekt på , mellankommunal och regional nivå. Programmet har vidare resulterat i utvecklad kunskap och samverkan för att stärka samspelet mellan och inom förvaltningsnivåer och sektorsområden i den fysiska planeringen. har i uppdrag att stödja och vidareutveckla det arbete som kommuner och andra aktörer bedriver för stärkt lokal attraktionskraft perioden –2018. fördelar till utvalda lokala aktörer för att genomföra insatserna. Målet är att bidra till att skapa mer systematiskt och långsiktigt arbete för stärkt lokal attraktionskraft. Inom uppdraget ska utvecklingsinsatser riktade mot kommuner och andra aktörer genomföras för att pröva och utveckla metoder som syftar till att behålla, attrahera och utveckla kompetenser, företag och kapital. En viktig del i uppdraget är att sprida erfarenheter och kunskaper till övriga aktörer på lokal och regional nivå i alla delar i landet. Uppdraget ska slutrapporteras till () . Exportfrämjande och nyindustrialisering på regional nivå Regeringen beslutade om exportstrategi (dnr UF2015/03580/ UD/). En av strategins insatser för att möta de utmaningar som svensk export står inför, är att etablera regionala exportcentra – en dörr in – till exportrådgivning. uppdrog regeringen åt att samordna arbetet med att inrätta regionala exportcentra (dnr UD2015/08173/), bl.a. i samarbete med aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Syftet är att företag ska erbjudas stöd i sin internationalisering eller exportsatsning oberoende av var i landet de är verksamma. Vidare beslutade regeringen om en strategi för Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för (dnr N2016/00496/FÖF). Den regionala nivån har en avgörande roll att spela i genomförandet av strategin, bland annat genom sin närhet till industrin. Därför uppdrog regeringen åt att främja genomförandet av regeringens nyindustrialiseringsstrategi på regional nivå, bl.a. genom kunskapsspridning och beviljande av medel till aktörer med regionalt utvecklingsansvar (dnr N2016/ 02958/FÖF). Uppföljning, utvärdering och lärande Analyser av territoriella förutsättningar samt uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser på regional, nationell och europeisk nivå ska bidra till lärande och därmed till utvecklingen av politiken. En utökad dialog mellan aktörer som har ansvar och uppgifter inom det regionala tillväxtarbetet är också viktigt för uppföljning, utvärdering och lärande. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har huvudansvaret för att skapa en kontinuerlig och systematiserad kunskapsutveckling i det regionala tillväxtarbetet. EU:s strukturfondsprogram perioden – 2020 innebär ökad resultatfokusering och skärpta krav på att kunna visa vilka resultat som uppnås. Enligt ska programmen utvärderas på ett systematiskt sätt. Det innebär att programmen utvärderas såväl före som under och efter genomförandet. Programmen kommer således att utvärderas löpande . I enlighet med har utvärderingsplaner för respektive program eller gemensamt för flera program tagits fram. Utvärderingsplanen innehåller bl.a. en övergripande tidsplan och budget. Programperioden –2020 kännetecknas av ett tematiskt fokus vilket också kommer att påverka inriktningen på utvärderingarna som kommer att ha fokus på specifika teman, exempelvis insatser för ökad konkurrenskraft i små och medelstora företag. De första utvärderingsresultaten avses presenteras . Därefter kommer resultat från utvärderingarna att presenteras . Regeringen inrättade 2014 en analysgrupp bestående av ett antal statliga myndigheter. Analysgruppen har knutit an till de teman som tagits upp i tjänstemannaforum och politikerforum och tagit fram kunskapsunderlag till dessa möten. Reglab är ett forum för lärande om regional utveckling. Här möts regioner, myndigheter, forskare och andra för kunskapsutveckling inom området. Reglab har dessutom nätverk för både analytiker och utvärderare. Reglab har även arbetat med bl.a. utvecklingen av BRP+ ett mätsystem för livskvalitet på regional nivå, näringslivsutveckling och innovation, kompetensförsörjning samt regionernas roll i arbetsmarknadspolitiken. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För att utveckla uppföljningen av den projektverksamhet som bedrivs på regional nivå har regeringen uppdragit åt Statskontoret att utreda förutsättningar för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. redovisas till () . Projekt och regionala företagsstöd för hållbar regional tillväxt Projektmedlen ska bidra till att olika typer av insatser i regionerna blir mer samordnade och regionalt anpassade och därför medfinansieras insatserna av olika aktörer. I syfte att åskådligöra hur insatser samordnas redovisas nedan bl.a. vilka större aktörer som medfinansierar insatserna. Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan, och berörda landsting.3 Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansierad av olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till ca . I tabell 2.8 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och prioriteringar inom den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Av tabellen framgår bl.a. att samtliga län prioriterat mest medel för insatser för innovation och företagande . 3 Se rapporten finansiering för regional tillväxt 2015, (rapport 0200). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedel 2015 från anslaget 1:1 Regionala tillväxåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Attraktiva miljöer och tillgänglighet I tabell 2.9 redovisas beslutade regionala projektmedel fördelat på den nationella strategin –2015. Av tabellen framgår att mest medel prioriterats till insatser för innovation och företagande . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.9 Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 –20151 Attraktiva miljöer och tillgänglighet 1 Redovisningen av de nationella prioriteringarna ändrades fr.om. Prioriteringarna –2014 har klassats om till gällande prioriteringar för att möjliggöra tidsserien i tabellen. I tabell 2.10 beskrivs projektverksamheten sorterad efter nationella ämnesområden och ämneskategorier vilket på en mer detaljerad nivå visar vilka typer av insatser som bedrivs inom projektverksamheten på regional nivå. Innovationsprocesser i företag är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Genom att företagen samarbetar med olika aktörer sprids och utvecklas värdefull kunskap. En stor del av projektverksamheten inom ämnesområdet Innovation syftar till att stimulera samarbeten för att bidra till ökad innovationsförmåga. Inom ämnesområdet Entreprenörskap syftar en stor del av insatserna till att öka det regionala utbudet av riskkapital till små och medelstora företag. Insatserna inom entreprenörskap som finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder medfinansierar ofta de insatser som görs inom de regionala strukturfondsprogrammen för att öka utbudet av riskapital. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.10 Beslutade regionala projektmedel 2015 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och ämneskategorier Nationella ämnesområden/ämneskategorier Innovation, varav: Stöd till FoU i små och medelstora företag Utveckling av förutsättningar för innovation1 Främjande av samarbete, kunskapsutveckling och Främjande av miljövänliga tjänster, produkter och produktionsprocesser i små och medelstora företag Övriga aktiviteter som bidrar till att främja innovation Entreprenörskap, varav: Information och rådgivning till små och medelstora Insatser för att underlätta start av företag Insatser för ökat internationellt affärsutbyte och stärkta positioner på utländska marknader Kompetensutvecklingsinsatser för små och medelstora Kapitalförsörjningsinsatser för små och medelstora Insatser för utveckling av existerande företag Övriga åtgärder för att stimulera entreprenörskap2 Förnyelse av städer, boende Service i gles- och landsbygder utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser. infrastruktur för bredbandsnät och telefoni samt utveckling av produkter. samverkanslösningar mellan olika trafikslag. stöd till marknadsföring och utveckling av turisttjänster. system och strategier för livslångt lärande i företag. 7Insatser som inte passar in i ovanstående delområden. Av diagram 2.1 framgår total finansiering av projektverksamhet uppdelad på finansiär. Största delen av medfinansieringen kommer från EU-medel, . Andra stora medfinansiärer är statliga myndigheter och kommuner, landsting och samverkansorgan. De största finansiärerna inom övrig statlig finansiering var 2015 , , universitet och högskolor, och stiftelsen . Diagram 2.1 Total finansiering av projektverksamhet –2015 uppdelad på finansiär, avrundade belopp i mnkr och procent1 åtgärder; 921; organ; 684; medel; 818; 1 Med övrig finansiering avses bl.a. stiftelser och olika typer av utländska finansiärer inom t.ex. de territoriella samarbetsprogrammen. Övriga statliga medel innefattar länsstyrelser, statliga myndigheter och andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020, program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet perioden –2020, Europeiska socialfonden perioden –2020 och landsbygdsprogrammet perioden –2020. Den största delen av projektverksamhet har beslutats inom ramen för programmet Regionala kompetensplattformar. Detta ska bidra till att möta näringslivets och den offentliga sektorns behov av kompetens. Totalt beslutade om . har även fattat beslut om ca inom programmet Stärkt lokal attraktionskraft. Syftet är att stödja och vidareutveckla det arbete som kommuner och andra aktörer bedriver för ökad attraktionskraft. Programmet startade och efter utlysning har utsett tio pilotkommuner.5 Inom programmet Strategiska utvecklingsprojekt fattade 2015 beslut om ca . Programmet ska bidra till ett starkare regionalt ledarskap samt till att effek- 4Viss information i detta avsnitt har mer i detalj redovistats under avsnitten hållbarhetsdimensioner och särskilda initiativ inom den regionala tillväxtpolitiken. 5Överkalix, , , , , , , , och kommuner. tivisera det regionala tillväxtarbetet genom mer fokuserade och anpassade insatser. har haft regeringens uppdrag att fördela verksamhetsbidrag till riksorganisationen ska leva om högst –2015. beviljade till verksamheten 2015. En slutrapport om verksamheten har redovisats till () . Knappt hälften av beviljade medel har gått till de 24 länsbygderåden, vars verksamhet inriktats på att stärka de lokala grupper som finns i hela landet. Därutöver har Hela ska leva exempelvis arbetat med att utveckla attraktiva boendemiljöer, skolor, service, mikrofonder och lokal ekonomi. Dessutom har en landsbygdsriksdag genomförts. Regeringen beslutade att bevilja verksamhetsbidrag till Hela ska leva med för perioden –2018 (dnr N2015/08040/HL). I beslutet poängteras att frågor som rör mångfald och integration ska uppmärksammas. har även haft regeringens uppdrag att fördela verksamhetsbidrag om perioden –2015 till , som arbetar för utveckling av de svenska skärgårdarna. beviljade till verksamheten 2015. En slutrapport om verksamheten redovisades till () . har arbetat med frågor som rör exempelvis sysselsättning, boende, service samt kultur och miljö. har varit ett forum för erfarenhetsutbyte och ett stöd i utvecklingsinsatser. Förbundet har också arbetat för att statliga myndigheter och beslutsfattare ska ta hänsyn till skärgårdsbornas förutsättningar och möjligheter. Regeringen beslutade att bevilja verksamhetsbidrag till med för perioden –2018 (dnr N2016/00385/HL). I beslutet poängteras att frågor som rör jämställdhet, mångfald och integration ska uppmärksammas. mäter hur stor andel av de projekt myndigheten finansierat som syftar till att lösa miljömässiga respektive sociala utmaningar. Av de projekt myndigheten finansierade 2015 syftade , direkt eller indirekt, till att lösa miljömässiga utmaningar. mäter även (baserat på ansökningshandlingar) i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vilken mån finansierade projekt i sin tur integrerar miljö, jämställdhet och mångfald i planering, genomförande och uppföljning. av finansierade projekt hade integrerat (aktivt eller delvis) miljö i sin projektutformning. EU:s strukturfondsprogram perioden –2013 För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden. Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning De åtta regionala strukturfondsprogrammen omfattar perioden –2013 ca . Hela budgeten har intecknats och fördelats till ca 1 600 projekt. , av EU-medlen, har utbetalats t.o.m. . Utbetalningar till projekten görs först efter att de redovisat kostnader. Det är ovanligt att projekten redovisar kostnader för av de beviljade medlen vilket betyder att trots att beslut fattats om av EU- ramen så kommer inte alla medel användas. Först när programmen slutrapporteras till kommissionen och en slutlig avräkning gjorts för programmen avseende utbetalningar till projekt kontra inbetalningar från kommissionen kommer den slutliga användningen av EU- ramen kunna redovisas. En slutrapport om genomförandet för respektive program ska lämnas till kommissionen .