prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — Utöver djurväl- färdsersättningen för suggor som påbörjades i föregående programperiod tillkommer mots- varande satsningar på får och mjölkkor . Prioritering 3 innehåller även stöd till förädling samt kompetensutvecklings- och rådgivningsinsatser. Djurvälfärdsersätt- ningarna öppnade för ansökan först varför det är för tidigt att redovisa något utfall. Övriga stöd inom prioritering 3 öppnade för ansökan och de första besluten om stöd fattades , men det är för tidigt att redovisa något utfall. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Miljö och klimat (prioritering 4 och 5) Prioriteringarna 4 och 5 motsvarar i huvudsak axel 2 i landsbygdsprogrammet för perioden –2013. Målen för prioriteringarna är att återställa, bevara och förbättra ekosystem som är relaterade till lantbruket samt att främja resurseffektivitet och stödja övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbruks- sektorn. Åtgärderna inom prioriteringarna 4 och 5 består i huvudsak av miljö- och klimater- sättningar, ersättning för ekologisk produktion och kompensationsstöd för områden med sämre naturliga förutsättningar för jordbruk. I jäm- förelse med föregående programperiod har vissa miljöersättningar tagits bort ur programmet t.ex. skötsel av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet. syftar åtgärder för ett miljö- och klimatvänligt jordbruk till att ge förutsättningar för en rik biologisk mångfald och värdefull kulturmiljö. I tabell 2.10 redovisas tillgängliga resultat för de i programmet uppsatta målen inom prioritering 4 och 5. Därutöver finns miljöinvesteringar samt kom- petensutvecklings- och rådgivningsinsatser. Eftersom landsbygdsprogrammet för perioden –2020 blev försenat gavs möjligheten att förlänga vissa åtgärder enligt det gamla programmets regelverk men med det nya programmets budget. Detta gjordes i för betesmarksersättningen, vallstödet och stödet till ekologisk produktion. Vad gäller det nya pro- grammets åtgärder på det här området öppnades de arealbaserade ersättningarna upp . Vissa miljö- och klimatersättningar och ersätt- ningar för miljöinvesteringar öppnade för ansökan först , varför få resultat kan redovisas. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.10 Miljö- och klimatersättningar Utfall 2015 i % 1 Det förhållandevis låga utfallsvärdet beror på att endast areal som ingår i åtaganden som slututbetalats redovisas. Större delen av ansökningarna utbetalas och redovisas därför inte. Källa: Sammanställning av statistik från . För att redovisa resultat och bedöma hur lokalt ledd utveckling bidrar till målet för utgiftsområdet med avseende på goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet, används följande indi- katorer: –De resultatindikatorer som i enlighet med har fastställts i programmet för uppföljning. Resultaten redovisas i programmets årsrapport. I likhet med övriga EU-program med delad förvaltning utvärderas programmet för lokalt ledd utveckling, LLU-programmet, i enlighet med . För programperioden –2020 ingår två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering ska redovisas 2024. Social inkludering och ekonomisk utveckling på landsbygden (prioritering 6) Prioritering 6 innehåller stöd som syftar till ökad konkurrenskraft i de företag på landsbygden som inte är lantbruksföretag samt insatser som bidrar till förbättrade förutsättningar för att bo och verka på landsbygden. Det är insatser såsom bredbandsutbyggnad, stöd till grundläggande service, investeringar i t ex turisminfrastruktur, fritidsanläggningar, utveckling av kulturmiljöer m.m. Prioriteringen innehåller också kompe- tensutvecklings- och rådgivningsinsatser. Inves- teringsstödet för bredband öppnade för ansökan och de första besluten om stöd fattades och början av 2016, men det är för tidigt att redovisa något utfall. Övriga åtgärder inom denna prioritering öppnades för ansökningar och början av 2016, men det är för tidigt att redovisa något utfall. Förutsättningarna för lokalt ledd utveckling beskrivs i landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet samt i ett särskilt program för lokalt ledd utveckling med stöd från regio- nalfonden och socialfonden. I har 48 lokala utvecklingsområden (tidigare Leaderområden) bildats. Urvalet har gjorts bland de 53 förslag till lokala strategier som tagits fram runtom i landet, i en urvalsprocess som ansvarat för. arbetade de lokala utvecklingsområdena med att slutföra arbetet med sina strategier och bilda de lokala aktions- grupper som ska besluta om vilka insatser som ska ske inom respektive område. hade alla 48 områden fått startbesked från . Med startbeskeden på plats kan det konkreta arbetet med lokalt ledd utveckling runtom i landet inledas och pro- jektarbetet kan börja. I och med detta kommer även ansökningar och beslut om stöd att fattas och kunna betalas ut. Det förberedande stöd som ges för arbetet med de lokala utvecklingsstrategierna har kunnat beslutas och betalas ut. Den minskning av befolkningen som sker i avlägsna och mycket avlägsna kommuner står i kontrast till den befolkningsökning som sker i landet. Av statistiken framgår att en ökning sker i avlägset belägna landsbygdskommuner 2014 och 2015 och trenden visar avtagande befolk- ningsminskning i mycket avlägsna landsbygds- kommuner. Detta kan vara ett resultat av immi- grationen. Immigrationen innebär därmed för- bättrade möjligheter för dessa landsbygds- kommuner att få demografiskt underlag för offentlig service och för kommunens företag att finna marknadsunderlag. Landsbygdsprogrammets åtgärder för att skapa jobb på landsbygden är exempel på värdefulla verktyg i arbetet med att ta vara på befolkningsutvecklingens möjligheter, liksom åtgärder som genomförs inom programmet för lokalt ledd utveckling. Slututvärderingen av landsbygdsprogrammet 2007–2013 visar att de åtgärder som syftar till att öka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft har haft effekt på företagens produktivitet och tillväxt. Ett analysarbete kvarstår dock för att klargöra anledningen till att slututvärderingen och halvtidsutvärderingen inte kommer till samstämmiga slutsatser. Vidare bör analyser genomföras av hur effektiviten av insatserna ytterligare kan öka. Det är fler män än kvinnor som fått stöd, framför allt inom axel 1. I nuvarande lands- bygdsprogram har jämställdhetsperspektivet stärkts och bl.a. finns ett mål som lyder ”kvinnor och män ska ha lika förutsättningar, rättigheter och möjligheter att arbeta inom lantbruket samt bo och verkar på landsbygden”. Under program- perioden kommer flera insatser att göras för att verka i riktning mot att uppnå detta mål. Landsbygdsprogrammets miljöåtgärder, dvs. arealbaserade ersättningar för miljö- och klimat- åtgärder samt miljöinvesteringar och till dessa kopplade kompetensutvecklings- och rådgiv- ningsinsatser, är i huvudsak likvärdigt utformade som i tidigare programperioder. Eftersom slut- utvärderingen av programmet 2007–2013 visar att åtgärderna har positiva effekter men att effektiviteten troligen kan höjas är det sannolikt att samma slutsats kan dras om det nu löpande programmet, vilket bör beaktas vid kommande programändringar. Slututvärderingen visar att åtgärder inom axel 3 som riktas mot företag har haft en positiv effekt på sysselsättningen och då särskilt i landsbygd nära större städer. Hur åtgärderna i ökad utsträckning kan bidra till att stärka sysselsättningen i företag som inte är belägna 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nära en större tätort och hur konkurrenskraften i företagen kan stärkas bör analyseras vidare. En viktig förutsättning för att bo och verka på landsbygden är tillgången till bredband med hög överföringskapacitet. Marknaden tillgodoser inte utbyggnad överallt i utan i vissa delar av landsbygden behövs det statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Efter- frågan på stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 är hög och preliminärt är merparten av budgeten till bred- band redan intecknad i form av ansökningar. Runtom i landet finns ett starkt engagemang för lokalt ledd utveckling, vilket tydligt framgick i arbetet med de lokala utvecklingsstrategierna. I slututvärderingen av Leader i föregående programperiod nämns att det administrativa systemet försvårat arbetet. Att skapa förut- sättningar för lokalt engagemang som ska vara enkelt, som det är skattemedel som ska hanteras på ett rättssäkert sätt och leva upp till EU:s krav, är en svår balansgång. 2.5.3Resultat jordbruks- och livsmedelsproduktion För att redovisa resultat och bedöma hur konkurrenskraften i livsmedelssektorn utvecklas och bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet, används följande indikatorer: –Värdet av svensk livsmedelsexport. –Antal land- och anläggningsgodkännanden. –Konsumtion inkommande besökare (res- taurang och livsmedel). Antalet livsmedelsföretag ökade . ökade exporten av livsmedel och jordbruksvaror , från till . utverkades 24 stycken nya land- och anläggningsgod- kännanden, se tabell 2.11. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.11 Utvecklingen i - livsmedelsproduktion Antal land- och anlägg- Källa: Statiska centralbyrån (företag, export), och (Land- och anläggningsgodkännande), (Konsumtion inkommande). I syfte att förbättra svenska företags förut- sättningar att exportera livsmedel och jordbruks- varor till länder utanför EU fördubblades och anslag för arbete med nya land- och anläggnings- godkännanden. Satsningen förväntas stärka myndigheternas arbete med export- och mark- nadstillträdesfrågor . (Business ) fortsatte sitt exportfrämjande arbete inom ramen för livsmedelsprogrammet , bl.a. organiserades en handels- delegation till , och ledd av landsbygdsministern. Som en aktivitet i programmet genomfördes också en kartläggning av potentiella exportmarknader för svenska mejeriprodukter i syfte att stödja den svenska mjölksektorns internationalisering. Samman- taget genomfördes ett 30-tal exportfrämjande aktiviteter inom ramen för programmet. Totalt deltog 130 företag. genomförde , och en gemen- sam förenklingsresa till företag i svensk livs- medelsindustri med särskilt fokus på tillväxt och exportfrågor. Med resan ville myndigheterna öka sin förståelse för hur de tillsammans kan för- enkla och förbättra vardagen för företag i svensk livsmedelsindustri. fortsatte arbetet med information till företag om regler och andra viktiga förhållanden inom livsmedelområdet bl.a. genom verkets upplysningstjänst och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Resultatet av insatserna vid för måltiden i vård, skola och omsorg redovisas under avsnittet 2.5.8 Livsmedel. har fortsatt att utveckla ledningen och samord- ningen av livsmedelskontrollen. Resultatet redovisas också under avsnittet 2.5.8 Livsmedel. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att i nära samverkan med öka tillväxten genom en smartare livsmedelskedja, att verka för digital först mellan åren 2016–2018. avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, vid mindre slakterier och vilthanteringsanläggningar. Medlen har även kunnat användas för att finansiera kostnader för godkännandeprövning av mindre slakterier och vilthanteringsan- läggningar. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fortsätter att öka. Regeringen har lämnat ett uppdrag till i om att bedriva verksamheten vid för mathantverk mellan åren 2016–2020. Regeringen har vidare i likhet beslutat om bidrag för ett nationellt för mathantverk. Livsmedelsindustrin är en del av den svenska tillverkningsindustrin och möter delvis samma utmaningar som andra industrigrenar. För att anta de utmaningar som industrin och den industrinära tjänstesektorn möter har regeringen beslutat om en nyindustrialiseringsstrategi som ska bidra till att stärka industrins konkur- renskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva. Tabell 2.12 Småskalig livsmedelsproduktion (<10 anställda) (<10 anställda) Frukt-, bär- och Industri för bageri- och Källa: Företagsdatabasen samt (småslakterier). Strategin kommer bidra till ökad produktion, sysselsättning och hållbar tillväxt i berörda näringar samt till ökad andel ekologisk produktion och konsumtion och bättre möjlig- heter för konsumenter att göra medvetna val som relevanta nationella miljö- kvalitetmål nås. (SOU 2015:15) slutbetänkande som lämnades har utgjort ett av underlagen för framtagandet av livsmedelsstrategin. Arbetet med framtagandet av den nationella livsmedelsstrategin har föregåtts av en bred och omfattande extern dialog och förankring med aktörer i hela livsmedelskedjan, såväl nationellt som regionalt. Mötena har genomförts i syfte att inhämta aktörernas syn på behovet av en strategi samt ge aktörerna möjlighet att bidra till såväl strategins innehåll som genomförandet av strategin. Regeringen avser att presentera strategin . har även följt livs- medelskedjans arbete med att utforma hand- lingsplaner för gris, mjölk respektive nötkött och lamm. Handlingsplanerna har utgjort ett viktigt underlag i arbetet med att ta fram den nationella livsmedelsstrategin. Livsmedelsföretagen verkar, precis som övrig industri, i hård internationell konkurrens. Med en liten hemmamarknad och jämförelsevis höga arbetskraftskostnader blir investeringar i effek- tivitet och innovationer en nödvändighet för att kunna trygga och öka tillväxten i svensk livs- medelproduktion. Automatiseringen och digita- liseringen skapar nya möjligheter för livs- medelsindustrin att öka sin produktivitet, sam- tidigt som utvecklingen förändrar behovet av bl.a. kompetens och utbildning. En innovativ och hållbar industriell livsmedelsproduktion är digitalt uppkopplad, flexibel, resurseffektiv, miljövänlig och ger förutsättningar för attraktiva arbetsplatser. Antalet livsmedelsföretag har ökat stadigt i . Nyetableringen har framför allt skett inom dryckesvaruindustrin. Trenden med många nya, mindre producenter, är inte bara svensk, utan finns också att se i andra länder. En av förklaringarna till utvecklingen är suget efter nya smaker, intresset för mathantverk och närproducerat. export av livsmedel och jordbruks- varor har haft en positiv utveckling sedan EU- inträdet. har utvecklingen varit be- roende av ett fåtal företag, vilket gör den svenska produktionen känslig för enskilda företags framgångar och motgångar, deras framgång i produktutveckling, uppköp samt beslut om att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 förlägga produktion utanför . För att säkra den svenska industrins position på den globala marknaden för livsmedel och jordbruks- varor kan det offentliga främjandet spela en viktig roll genom att bidra med kompetens och resurser för att sänka de trösklar som företagen möter. Livsmedelsindustrins förmåga att etablera sig på utländska marknader är av central betydelse för ökad produktion, nya arbets- tillfällen och hållbar tillväxt inom svensk livs- medelssektor. En rad olika typer av offentliga åtgärder påverkar villkoren i den internationella handeln med jordbruksprodukter och livsmedel. Av stor betydelse för tillträdet till flera tredje- landsmarknader är de åtgärder som tillämpas för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, liksom olika typer av tekniska regler, till exempel märknings- eller förpackningskrav. För att tredjelandsexporten ska utvecklas väl är det viktigt att myndigheternas arbete med att utverka nya land- och anläggningsgodkännanden fortsätter. För att redovisa resultat och bedöma hur kon- kurrenskraften i jordbruksföretag utvecklas och bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att de gröna näringarna ska vara livskraftiga, används följande indikatorer: –Andel utbetalda stöd under innevarande stödår. Avräkningspriser för vegetabilier varierar mycket mellan åren. Priserna ökade men har sjunkit , beroende på stor skörd globalt. Bland vege- tabilier steg avräkningspriserna mest för potatis och för frukt och grönsaker. För animaliska produkter ökade priserna för slaktdjur. Mest steg priserna för nötkreatur och även för slaktsvin. Mjölkpriserna har sjunkit . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Sammantaget har priserna för jordbruks- produkter sjunkit vilket förklaras av att priserna på mjölk har sjunkit kraftigt. I tabell 2.13 beskrivs avräkningsprisindex –2015. Tabell 2.13 Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter 2012–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna för jordbrukets insatsvaror sjönk i genomsnitt . Lägre priser för energi och smörjmedel bidrog mest till detta. Även gödning och djurfoder har sjunkit i pris. Priserna har däremot stigit för växtskydd och bekämp- ningsmedel. I tabellen nedan beskrivs index för produktionsmedelpriser –2015. Tabell 2.14 Index för produktionsmedelspriser 2012–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna på jordbruksmark har stigit kontinuerligt sedan EU-inträdet och det genomsnittliga priset på är fem gånger så högt som 1995. Senaste taxering av åker och betesmark genomfördes och jämfört 2011 har priserna stigit. De högsta genomsnittliga priserna 2014 finns i södra slättbygder med per hektar för åker och per hektar för betesmark. I är prisnivån på per hektar och för betesmark . I tabellen nedan beskrivs förändringen i priserna på och bete 1995–2014. Tabell 2.15 Genomsnittliga priser på och bete 1995–2014 Tusental kronor per hektar Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 38 . Även arrendepriser har ökat mycket . har priserna mer än för- dubblats. har dock prisut- vecklingen stagnerat. I tabellen nedan beskrivs index för genom- snittliga arrendepriser –2014. Tabell 2.16 Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark 1995–2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 39 . Antalet sysselsatta inom jordbruket var 57 090 vilket är en ökning med . Av de sysselsatta 2014 var kvinnor och män. har antalet kvinnor sysselsatta i jordbruket ökat. Tabell 2.17 Antalet sysselsatta i inom jordbruket 2006–2014 Källa: (). Ökningen av jordbruksföretag 2010 beror på att definitionen förändrades av jordbruksföretag. Antalet jordbruksföretag har minskat med drygt 5 000 företag, vilket är en förändring som inte beror på definitionsändringen. I tabellen nedan beskrivs antalet jordbruksföretag 2003–2015. Tabell 2.18 Antalet jordbruksföretag 2003–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 10 I tabell 2.19 beskrivs förändringen av drifts- resultatet för jordbruket mellan 2006–2014. Driftsresultat beräknas som företagens totala intäkter minus totala kostnaden. Tabell 2.19 Driftsresultatet för jordbruket mellan 2006– 2014 Antalet nya jordbruksföretag 2014 var 1 202. var antalet 946. I tabell 2.20 beskrivs antalet nya företag inom jordbruket 2007– 2014. Tabell 2.20 Antalet nya jordbruksföretag 2007–2014 Antalet nya jordbruksföretag 2007–2014 Källa: Tillväxtanalys. I tabell 2.21 beskrivs utvecklingen av antalet företag uppdelade i kategorierna växtodlings- företag och företag med husdjur samt övriga företag. Av företagen med husdjur visas även företag med nötkreatur. Tabell 2.21 Växtodlingsföretag och företag med husdjur Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 35 . Antalet mjölkkor har minskat med nära 66 000 djur 2004–2015. har antalet mjölkkor minskat med ca 6 000 djur. har mjölkavkastningen per ko ökat. Även antalet slaktsvin har minskat. har antalet slaktsvin minskat med 266 000 djur. har slaktsvin minskat med 26 000, som smågris har ökat med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2004–2015. Tabell 2.22 Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2004–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 20 . Jordbruksföretagen växer i storlek och för att illustrera utvecklingen läggs en ny indikator till. I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av den genomsnittliga besättningsstorleken i form av antal djur. Inom mjölk- och grisproduktion pågår en stark strukturomvandling. är genomsnittet i 81 mjölkkor per gård, där de minsta gårdarna har tio till 15 kor och de största gårdarna har drygt 1 000 kor. Inom nöt och lammuppfödning finns också stora såväl som små besättningar. En stor andel av företagen har en relativt småskalig produktion. Tabell 2.23 Genomsnittlig besättningsstorlek 2004–2015 Antal djur i genomsnitt Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 20 . Den totala åkerarealen 2015 var 2 . Det finns två huvudtyper av grödor i svensk växtodling, spannmål och vall och total- siffrorna för dessa presenteras i tabellen nedan. Vallodlingen är omfattande i skogs- och mellan- bygder bl.a. för att många andra grödor har för svag lönsamhet för att odlas där. Vallodlingen är också dominerande på gårdar med nötkreatur och får. Spannmål odlas i slättbygder och även i skogs- och mellanbygder, men då ofta som foder till gårdens djur. För företag som odlar spannmål för avsalu, ingår ofta även oljeväxter och trindsäd 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Arealen av dessa varierar mellan åren beroende på hur lönsamma de är att odla. I odlas sockerbetor, en odling som dock gått 2003 till 2015. Arealen träda har minskat och detta hänger bl.a. samman med jordbrukspolitiken utformning. I tabell 2.24 beskrivs utvecklingen av åkerarealen i . Tabell 2.24 Åkerarealen i –2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 10 . Utbetalning av gårdsstöd under innevarande stödår betalade ut av gårdsstödet, inklusive förgrönings- stödet och av procent av nötkreaturs- stödet till lantbrukarna . har kunnat betala ut jordbrukarstöden . var som stöd utbetalades utifrån de nya reglerna i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utdragna förhandlingar och komplexa regelverk har inneburit förseningar i genomförandet av politiken. Trots detta kunde merparten av gårdsstödet betalas ut . För att effektivisera och förenkla handlägg- ningen samt underlätta för brukarna har fortsatt arbeta med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. Ett omfattande arbete för elektronisk ansökan och handläggning av de nya stödformerna samt införandet av fältdatorer för kontroll av dessa har genomförts. Fortsatt utvecklingsarbete av dessa funktioner genomförs . För att undvika fel i stödhanteringen görs förebyggande arbete som t.ex. uppdatering av blockdatabasen, den databas med kartmaterial som brukarna använder sig av vid ansökan om stöd och ersättningar. En uppdaterad block- databas leder till mindre fel i ansökningar och därmed mindre risk för sanktioner från EU- kommissionen. sin roll som nationell revisionsmyndighet för användningen av EU-medel i granskat , länsstyrelsernas, Skogsstyrel- sens och hantering av medel från EU-fonderna. I den årliga granskningen hittades fel rörande stöd till landsbygdsåtgärder. Det är särskilt i hanteringen av projektstöd och företagsstöd som fel har hittats. har fortsatt arbetet med att minska felen i hanteringen. betänkande (SOU 2015:15) överlämnades till () . Betänkandet skickades till 137 remiss- instanser. Flertalet av remissinstanserna är positiva till utredningen i sin helhet och till utredningens förslag om att ta fram en nationell strategi för tillväxt och värdeskapande för trädgårds- och jordbrukssektorn, och som inbegriper att sätta nationella mål. Det råder i huvudsak stor samstämmighet bland de 60 remissinstanserna som yttrat sig om att kunskapskedjan har stor betydelse för att stärka konkurrenskraften. Delar av utredningens förslag har fått ett blandat mottagande, det gäller området djurskydd, växtskydd och utredningens förslag att utreda jordförvärvslagstiftningen. En aspekt som flera remissinstanser saknar i ana- lyserna är samhälleliga värden inklusive hälso- och miljömässiga samt sociala konsekvenser av förslagen. har ut- gjort ett av underlagen för framtagande av livsmedelsstrategin. En global obalans för mjölk, där produktionen ökat snabbare än efterfrågan har lett till med låga mjölkpriser. införde importstopp för livsmedel från bl.a. EU, och har importerat mindre mjölkprodukter .