prop · H303142 · 2016-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:142 Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen avser att genomföra en tidsbegränsad satsning på en ny särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå. Satsningen planeras pågå . Syftet med satsningen är att få fler ämneslärare och lektorer i skolan. För att stimulera personer att påbörja och slutföra denna utbildning avser regeringen också att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag. För att kunna genomföra satsningen föreslås ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Ändringarna innebär att utbildningsbidraget ska vara skattepliktigt, att sekretess ska gälla i ärenden om utbildningsbidrag och att en etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar utbildningen. Vidare innebär ändringarna att studiemedel inte ska få lämnas eller tas emot för den tid då utbildningsbidraget lämnas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................ 2.3Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................ 2.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare .......... Ärendet och dess beredning ............................................................ behöver fler lärare.............................................................. Det saknas ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik ................................ Antalet lektorer har sjunkit............................................... Flera åtgärder har redan vidtagits ..................................... Nuvarande reglering utgår från alternativa vägar till läraryrket...... En ny kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen för att få fler ämneslärare och lektorer............ Ett tillfälligt utbildningsbidrag för att attrahera personer att påbörja och slutföra utbildningen.................................................... Bidraget ska vara skattepliktigt ........................................ Studiemedel ska samordnas med utbildningsbidraget...... 7.4Ytterligare bestämmelser om behandling av personuppgifter behöver inte införas................................ Ändringar i socialförsäkringsbalken................................. 7.6Sekretess ska kunna gälla i ärenden om En etableringsplan ska upphöra att gälla .......................... Ekonomiska och administrativa konsekvenser................. Konsekvenser för den enskilde......................................... Konsekvenser för jämställdhet och integration ................ 10.1Förslaget till lag om ändring i 10.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ...................................................................... 10.3Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ......... Sammanfattning av promemorian Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen (U2015/05012/UH) ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2015/16:142 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 4.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 5.lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 50 kap. 6 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Vid tillämpning av 4 och 5 §§ ska med en person som förvärvsarbetar likställas en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd. Vid tillämpning av 4 och 5 §§ ska med en person som förvärvsarbetar likställas 1.en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd, och 2.en studerande som deltar i kompletterande pedagogisk utbild- ning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå och får utbildningsbidrag för den utbildningen. Denna lag träder i kraft . 2015/16:142 2.2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1. utbildningsbidrag för föräldrar (TUFF). föräldrar (TUFF), och för personer som har en examen Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för –kortare studier om funktionshinder, –kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och –studier inom särskild utbildning för vuxna, 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, eller 3.kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning som betalas ut av . Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2014:949. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.utbildningsbidrag för doktorander, 4.sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken, 5.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för –kortare studier om funktionshinder, –kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och –studier inom särskild utbildning för vuxna, 6. statsbidrag som administreras 6. statsbidrag som administreras av för kortare studier i av för kortare studier i alfabetisering i samiska, eller alfabetisering i samiska, (2010:197) om etableringsinsatser (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. för vissa nyanlända invandrare, 8. utbildningsbidrag för för personer som har en examen Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. 1 Senaste lydelse 2010:1280. 2015/16:142 Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 28 kap. 10 a §, och närmast före 28 kap. 10 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om personer som har en examen på forskarnivå för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I andra ärenden än sådana om gäller sekretessen inte beslut i För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2015/16:142 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §1 Etableringsplanen upphör att gälla när 1.tiden för etableringsplanen har löpt ut, 2.den nyanlände har haft ett förvärvsarbete på heltid , vilken det kan lämnas studiemedel (1999:1395), eller bidrag för kompletterande peda- gogisk utbildning som leder till som har en examen på forskarnivå, 4. den nyanlände utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete om han eller hon har arbete eller arbetssökande som huvudsaklig aktivitet enligt sin etableringsplan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:952. Ärendet och dess beredning I promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet (U2012/04904/S) gjordes bedömningen att personer med examen på forskarnivå som har varit verksamma som lärare på en högskola eller i skolväsendet bör ges möjlighet att enkelt komplettera sin tidigare utbildning och få en ämneslärarexamen. Då en majoritet av remissinstanserna var positiva till införandet av en sådan utbildning har det inom () utarbetats en promemoria om en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/05012/UH). I propositionen behandlas de förslag i promemorian som avser lagstiftningsåtgärder. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som är likalydande med lagförslagen i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4 behöver fler lärare står inför en allvarlig lärarbrist. Enligt lärarprognos uppgår rekryteringsbehovet av lärare till 70 000 heltidstjänster perioden –2019. Enligt nuvarande beräkningar kan flyktingsituationen innebära att rekryteringsbehovet av lärare ökar med ytterligare 17 000 heltidstjänster. Satsningarna Fler anställda i lågstadiet och innebär ett ytterligare rekryteringsbehov på omkring 2 300 heltidstjänster. Det innebär att det totala rekryteringsbehovet av lärare kan komma att uppgå till knappt 90 000 heltidstjänster. Det motsvarar ett examinationsbehov på 107 000 personer under nämnd tidsperiod, vilket är 60 000 fler än vad som examinerats . Även om intresset för lärar- och förskollärarutbildningarna har ökat något fortsätter söktrycket att vara relativt lågt, endast 1,4 behöriga förstahandssökande per antagen enligt statistik från /SCB. Det saknas ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik Enligt SCB:s arbetskraftsbarometer har lärares ämnesinriktning stor 2015/16:142 pekar arbetsgivarna fortsatt ut att det råder brist på lärare i matematik och naturorienterande ämnen. bedömer av arbetsgivarna i undersökningen att det råder brist på nyutexaminerade lärare i matematik och NO och bedömer att det råder brist på yrkeserfarna lärare i samma ämnen. För gymnasieskolan är motsvarande andelar . Mot bakgrund av detta är det problematiskt att (se rapport 2015:17) kan konstatera att antalet nyexaminerade lärare med inriktning mot matematik sjunker . 4.2Antalet lektorer har sjunkit Antalet lektorer i det svenska skolväsendet har minskat dramatiskt . Av betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) framgår det att det 1980 fanns 1 500 lektorer, 1990 totalt 1 350 lektorer, 2000 totalt 525 lektorer och 2006 fanns det 311 lektorer. Enligt statistik arbetade det drygt 200 lektorer i skolväsendet /16. Utbildningen i skolväsendet ska enligt skollagen (2010:800) vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Att öka antalet lektorer är därför ett viktigt sätt att stärka den vetenskapliga grunden i skolväsendet. 4.3Flera åtgärder har redan vidtagits I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) aviserade regeringen en nationell samling för läraryrket. Den nationella samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bl.a. genom insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningen, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. I budgetpropositionen lyftes det också bl.a. fram att det är för få som väljer att utbilda sig till t.ex. ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik och att det även, som konstaterats ovan, råder brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) har regeringen gått vidare och lagt fler förslag för att stärka läraryrket och lärarrekryteringen. Inom den nationella samlingen för läraryrket pågår ett arbete med det så kallade lärarlönelyftet. Promemorian Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier (U2015/05040/UH) har utarbetats och remissbehandlats. Promemorian innehåller förslag och bedömningar som innebär att en satsning på statsbidrag för höjda löner till särskilt kvalificerade lärare och vissa andra personalkategorier ska genomföras. Lärarlönelyftet ska bidra till en långsiktig löneförhöjning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Reformen beräknas på årsbasis omfatta ca 60 000 lärare, vilket kan jämföras med karriärtjänstreformen som fullt utbyggd Prop. 2015/16:142 omfattar ca 17 000 förstelärare. Vidare har promemorian En mer flexibel ämneslärarutbildning (U2015/00500/UH) med förslag om en mer flexibel ämneslärarutbildning med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 utarbetats inom () och remissbehandlats. Regeringen arbetar vidare med en eventuell förändring av ämneslärarutbildningen med inriktning mot årskurs 7–9. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslår regeringen att medel ska avsättas för fortsatt stöd till Teach for som bl.a. syftar till att öka rekryteringen av ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). I propositionen Anställning under viss kompletterande utbildning (prop. 2015/16:23) har regeringen föreslagit ändringar i skollagen som bl.a. innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att, med undantag från bestämmelserna om legitimations- och behörighetskrav, meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar. Försöksverksamheten ska få avse personer som ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. Ytterligare förutsättningar för försöksverksamheten ska vara att personen har ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnen som personen ska bedriva undervisning i och genomför en kompletterande pedagogisk utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnena. En person ska få anställas inom ramen för försöksverksamheten i högst . Anställningstiden ska få förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Regeringen har föreslagit att lagändringen ska träda i kraft . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU8, rskr. 2015/16:127). 5Nuvarande reglering utgår från alternativa vägar till läraryrket I propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) gjorde den dåvarande regeringen bedömningen att det är angeläget att det finns alternativa vägar till läraryrket. I propositionen pekades det på att det är av stor betydelse för skolans utveckling att personer med olika bakgrund och erfarenheter som vill utbilda sig till lärare bereds plats och att den kompetens som dessa individer bär med sig måste tas till vara, t.ex. genom kompletterande utbildningar. Därför beslutades förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Den möjliggör för studenter med tillräckliga ämneskunskaper i minst ett ämne att få en ämneslärarexamen efter en kompletterande pedagogisk utbildning. 2015/16:142 Kraven för en ämneslärarexamen efter att studenten har gått igenom den kompletterande pedagogiska utbildningen skiljer sig något mot kraven för en sådan examen som avläggs efter den sammanhållna ämneslärarutbildningen, t.ex. kan examen omfatta enbart ett undervisningsämne i stället för två eller tre undervisningsämnen. För särskild behörighet till den kompletterande pedagogiska utbildningen krävs tidigare inhämtade ämneskunskaper i ett undervisningsämne som motsvarar minst 90 högskolepoäng för inriktningen mot arbete i årskurs 7–9 och minst 120 högskolepoäng för inriktningen mot arbete i gymnasieskolan. För att studenterna efter utbildningen ska uppnå kraven för ämneslärarexamen omfattar den kompletterande pedagogiska utbildningen 90 högskolepoäng (motsvarande tre terminers heltidsstudier i normal studietakt) och består dels av en utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng, dels av en verksamhetsförlagd utbildningsdel om 30 högskolepoäng. 6En ny kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen för att få fler ämneslärare och lektorer Som har redovisats råder det utöver en brist på ämneslärare i bl.a. matematik, naturorienterande ämnen och teknik också brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. Regeringen avser därför att genomföra en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå. Satsningen planeras pågå och utbildningen bör anordnas vid något eller några lärosäten med relevanta förutsättningar. Regeringen avser besluta om vilket eller vilka lärosäten som får detta uppdrag. Utbildningen är tänkt att genomföras () och omfatta den utbildningsvetenskapliga kärnan, vilken innefattar bl.a. kunskaper om bedömning och betygssättning och didaktik, samt verksamhetsförlagd utbildning. Förslaget innebär att studenterna läser utbildningen med en högre studietakt än vid ordinarie KPU. Den högre studietakten skiljer sig mot försöksverksamheten med tidsbegränsade anställningar (se avsnitt 4.3). I försöksverksamheten ska personen undervisa och vara anställd som lärare parallellt med att han eller hon genomgår en KPU. Personen ska få anställas inom försöksverksamheten i högst . Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Den nu aktuella utbildningen bör anordnas för personer som har examen på forskarnivå (licentiatexamen eller doktorsexamen) och ämneskunskaper relevanta för ett undervisningsämne där det råder brist på sökande till ämneslärarutbildningen, i första hand matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Regeringen avser att med stöd av sin s.k. restkompetens (8 kap. 7 § regeringsformen) meddela föreskrifter om den Prop. 2015/16:142 särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen i förordning. 7Ett tillfälligt utbildningsbidrag för att attrahera personer att påbörja och slutföra utbildningen Regeringen avser att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag – 2021 som kan lämnas till den som deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen, detta i syfte att attrahera personer som har en examen på forskarnivå att påbörja och slutföra utbildningen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslår regeringen att det inom ramen för avsatta medel för karriärtjänstreformen avsätts 2016 för satsningen. , 2018 och 2019 beräknar regeringen i budgetpropositionen att det ska avsättas 15,1 miljoner . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). När det gäller medel avser regeringen återkomma till om dessa. Bidragets storlek bör vara på en sådan nivå att det blir en reell rekryteringsstimulans. Ett utbildningsbidrag på före skatt bedöms ha förutsättningar att vara ett incitament för personer att söka sig till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. Avsikten är att utbildningsbidrag under den femåriga satsningen ska kunna betalas ut till högst 50 heltidsstuderande , dvs. totalt högst 250 studenter. Som framgår av avsnitt 4.2 arbetade enligt statistik drygt 200 lektorer i skolväsendet /16. Om 250 personer fullgör den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och om de sedan får anställning som lektorer innebär det att antalet lektorer i skolväsendet skulle fördubblas. Utbildningsbidrag bör bara få lämnas för studier på heltid och under I syfte att säkerställa att utbildnings- bidraget endast lämnas till den som bedriver sina studier i en för utbild- ningen normal takt bör en avstämning göras . innebär att ytterligare utbildningsbidrag efter sex månaders studier endast kan lämnas om studenten har bedrivit de första sex månadernas studier i en för utbildningen normal takt. Utbildningsbidrag bör få lämnas längst till och med det kalenderår då Den eller de högskolor som får regeringens uppdrag att anordna den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen bör också ansvara för ansökan om utbildningsbidrag samt pröva frågor om och utbetala utbild- Utbildningsbidrag bör lämnas inom ramen för tillgängliga 2015/16:142 medel. Det kan innebära att resurserna inte räcker till alla studerande på utbildningen. Bidrag bör därför lämnas till studerande i den ordning som deras ansökningar kommer in till högskolan. En studerande som har fått utbildningsbidrag bör dock ha förtur till bidrag för att slutföra den påbörjade utbildningen. I vissa fall bör utbildningsbidrag kunna lämnas vid frånvaro, t.ex. på grund av sjukdom, tillfällig vård av barn eller vård av närstående. Liksom för studiemedel bör den studerande vid frånvaro på grund av sjukdom göra en anmälan till som ska pröva om den kan godkänna sjukperioden och om åtgärder för att förkorta sjukdomstid. Den studerande bör ha rätt till utbildningsbidraget bara om ett sådant godkännande lämnas. beslut bör i enlighet med bestämmelser i socialförsäkringsbalken få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. De dagar som den studerande får behålla utbildningsbidraget vid frånvaro bör inte avräknas mot motsvarande förmån enligt socialförsäkringsbalken, t.ex. antalet dagar som närståendepenning kan lämnas. En studerande som går den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och uppbär utbildningsbidrag bör kunna ha sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vilande (SGI-skydd). Vilande SGI innebär att det för studierna inte betalas ut sjukpenning baserad på den SGI den studerande hade innan studierna påbörjades. För studerande som förvärvsarbetar parallellt med studierna finns det i socialförsäkringsbalken bestämmelser om en särskild studie- tids-SGI (se 26 kap. 19 § socialförsäkringsbalken). Efter slutförda studier eller om studierna måste avbrytas helt, kan personen få t.ex. sjukpenning baserad på den inkomst som han eller hon hade innan studierna påbörjades, dvs. den SGI som varit vilande under studier kan då åter bli aktiv.