prop · H40324 · 2016-10-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:24 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det införs bestämmelser om golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Två olika nivåer på golven föreslås, . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel .................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader............................. 2.3Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Golv för statslåneräntan .................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel .................................. 7.2Förslaget till lag om ändring i lag (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader........................... 7.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ...................................................................... Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 2.lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 3.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 3 d § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel ska ha följande lydelse. derlaget enligt 3 a §, multiplicerat derlaget enligt 3 a §, multiplicerat med den genomsnittliga statslåne- med den genomsnittliga statslåne- räntan under kalenderåret närmast räntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret, före ingången av beskattningsåret, om inte annat anges i andra eller om inte annat anges i andra eller som avses i 2 § första stycket 1 och dock lägst av kapital- 2 ingår inte den del av kapitalunderlaget som ska tas med avses i 2 § första stycket 1 och 2 ingår inte den del av kapitalunder- enligt andra eller tredje stycket. laget som ska tas med vid beräk- ning av skatteunderlag enligt andra eller tredje stycket. Skatteunderlag som avser kapitalförsäkring är kapitalunderlaget enligt 3 a §, som är hänförligt till kapitalförsäkring, samt enligt 3 b och 3 c §§, multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november kalenderåret närmast före beskattningsåret ökad . Skatteunderlaget är dock lägst av kapitalunderlaget. Andra stycket gäller även för skatteunderlag som avser sådant avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring. Skatteunderlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 1 Senaste lydelse 2015:773. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader ska ha följande lydelse. räknas som den under beskatt- räknas som den under beskatt- mellan å ena sidan summan av mellan å ena sidan summan av a)avgift för tjänstepensionsförsäkring, b)avsättning till pensionsstiftelse, c)ökning av avsättning under rubriken till pensioner enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. eller i sådan delpost som avses i 8 a § samma lag, d)utbetalda pensioner som inte utgår enligt lag eller på grund av tjänstepensionsförsäkring, e)utgiven ersättning för av annan övertagen pensionsutfästelse, f)överföring eller betalning till ett utländskt tjänstepensionsinstitut enligt ett sådant avtal om tjänstepension som uppfyller villkoren för avdragsrätt i 28 kap. 2 § andra stycket eller 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), å andra sidan summan av följande poster: g)gottgörelse från pensionsstiftelse, h)ersättning enligt avtal om tjänstepension från ett sådant utländskt tjänstepensionsinstitut som avses i 28 kap. 3 § inkomstskattelagen, i)minskning av avsättning under rubriken till pensioner enligt lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m. eller i sådan delpost som avses i 8 a § samma lag, j) av avsättning under j) av avsättning under enligt lagen om tryggande av enligt lagen om tryggande av sådan delpost som avses i 8 a § sådan delpost som avses i 8 a § ingången av beskattningsåret, ingången av beskattningsåret, dock k) erhållen ersättning för övertagen pensionsutfästelse, 1 Senaste lydelse 2005:1173. l) negativt belopp som föregående beskattningsår uppkommit vid tillämpning av denna paragraf. I posten a i första stycket skall I posten a i första stycket ska inte räknas med avgift för sådan inte räknas med avgift för sådan av 1 § första stycket 4 lagen av 1 § första stycket 4 lagen på vissa förvärvsinkomster. på vissa förvärvsinkomster. I det fall beskattningsåret är I det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader längre eller kortare än 12 månader skall posten j i första stycket ska posten j i första stycket jämkas jämkas i motsvarande mån. i motsvarande mån. samma skall gälla om avsättning gälla om avsättning som avses i som avses i posten j helt upplöses posten j helt upplöses under Om den som övertar en Om den som övertar en pensionsutfästelse inte är skatt- pensionsutfästelse inte är skatt- skyldig enligt denna lag skall den skyldig enligt denna lag ska den under posten e i första stycket ta under posten e i första stycket ta upp det verkliga värdet av den upp det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen om detta är övertagna utfästelsen om detta är högre än den utgivna ersättningen. högre än den utgivna ersättningen. Om den som befrias från en Om den som befrias från en enligt denna lag skall den som enligt denna lag ska den som övertar utfästelsen under posten k i övertar utfästelsen under posten k i första stycket ta upp det verkliga första stycket ta upp det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen värdet av den övertagna utfästelsen om detta är lägre än den erhållna om detta är lägre än den erhållna Vid beräkning av beskattnings- Vid beräkning av beskattnings- mässiga grunder tillämpas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Prop. Härigenom föreskrivs att 24 kap. 10 d §, 30 kap. 6 a §, 33 kap. 3 §, 39 kap. 22 §, 57 kap. 8 § och 61 kap. 5, 15 och 16 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Ränteutgifter avseende sådana skulder som avses i 10 b § ska dras av om inkomsten som motsvarar ränteutgiften skulle ha beskattats med enligt lagstiftningen i den stat där det företag inom intressegemenskapen som faktiskt har rätt till inkomsten hör hemma, om företaget bara skulle ha haft den inkomsten. Ränteutgifter avseende sådana skulder som avses i 10 b § ska också dras av om 1.det företag i intressegemenskapen som faktiskt har rätt till inkomsten som motsvarar ränteutgiften antingen är skattskyldigt till avkastningsskatt enligt 2 § 1–3 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel eller, om det är ett utländskt företag som inte är skattskyldigt till avkastningsskatt, beskattas på ett likartat sätt och ska betala skatt som minst motsvarar avkastningsskatt enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel, och 2.den ränta som under beskattningsåret har belöpt på skulden i genomsnitt inte överstiger av den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Vid beräkningen enligt andra stycket 2 ska statslåneräntan som lägst anses vara . Om det huvudsakliga skälet till att skuldförhållandet har uppkommit är att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån får dock ränteutgiften inte dras av enligt första eller andra stycket. En juridisk person som har gjort En juridisk person som har gjort avdrag för avsättning till en avdrag för avsättning till en periodiseringsfond ska ta upp en periodiseringsfond ska ta upp en nas till av statslåne- nas till av statslåne- räntan vid utgången av november räntan vid utgången av november månad året närmast före det kalen- månad året närmast före det kalen- derår under vilket beskattningsåret derår under vilket beskattningsåret 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2012:757. 3Senaste lydelse 2011:1256. går ut multiplicerad med summan går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag för avsättningar av gjorda avdrag för avsättningar som den juridiska personen har vid som den juridiska personen har vid låneräntan ska dock som lägst Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska schablonintäkten justeras i motsvarande mån. beräknas genom att ett positivt beräknas genom att ett positivt vid utgången av november året vid utgången av november året närmast före det kalenderår under närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut ökad vilket beskattningsåret går ut ökad låneräntan ska dock som lägst beräknas genom att ett negativt beräknas genom att ett negativt Om beskattningsåret omfattar längre eller än , ska fördelningsbeloppet justeras i motsvarande mån. Hur kapitalunderlaget beräknas framgår av 8–20 §§. Utdelning som en kooperativ förening lämnar av vinsten av den kooperativa verksamheten i form av rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar ska dras av. Om föreningen har medlemmar Om föreningen har medlemmar som får sådan utdelning som enligt som får sådan utdelning som enligt 42 kap. 14 § inte ska tas upp hos 42 kap. 14 § inte ska tas upp hos dem och det inte är fråga om bara dem och det inte är fråga om bara utdelningen dras av med högst ett utdelningen dras av med högst ett Senaste lydelse 2013:960. Senaste lydelse 2011:1256. Med statslåneränta avses i detta kapitel statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret. Statslåneräntan ska dock som lägst anses vara . av statslåneräntan vid utgången av november året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerat med summan av medlemmarnas omsättning med föreningen. Vid beräkningen av medlemmarnas omsättning med föreningen medräknas även medlemmarna i en medlemsfrämjande förening som har andelar i den utdelande föreningen. av statslåneräntan vid utgången av Prop. 2016/17:24 november året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerat med summan av medlemmarnas omsättning med föreningen. Statslåneräntan ska dock som lägst omsättning med föreningen medräknas även medlemmarna i en medlemsfrämjande förening som har andelar i den utdelande föreningen. 8 § Med statslåneränta avses i detta kapitel statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret. Värdet av bilförmån exklusive drivmedel ska för ett kalenderår beräknas till summan av – 0,317 prisbasbelopp, – ett ränterelaterat belopp, och – ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet ska Det ränterelaterade beloppet ska beräknas till av stats- beräknas till av stats- låneräntan vid utgången av novem- låneräntan vid utgången av novem- ber året närmast före det kalender- ber året närmast före det kalender- år under vilket beskattningsåret går år under vilket beskattningsåret går ut multiplicerat med bilmodellens ut multiplicerat med bilmodellens dock som lägst anses vara 0,5 pro- Det prisrelaterade beloppet ska beräknas till av bilmodellens nybilspris, om detta uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. Om bilmodellens nybilspris är högre, ska det prisrelaterade beloppet beräknas till summan av av 7,5 prisbasbelopp och av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 prisbasbelopp. 6 Senaste lydelse 2011:1256. Jämförelseräntan ska dock som lägst vara 0,5 procent.Om statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret har ändrats med sedan utgången av november året före beskattningsåret, ska förmånens värde för tiden juli– december under beskattningsåret beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan. Statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret ska dock som lägst anses vara minus . Värdet av ränteförmån vid lån i Värdet av ränteförmån vid lån i svensk valuta med en fast räntesats svensk valuta med en fast räntesats eller med en räntesats som står i eller med en räntesats som står i fast förhållande till marknads- fast förhållande till marknads- räntan för motsvarande lån ska räntan för motsvarande lån ska beräknas på grundval av skillnaden beräknas på grundval av skillnaden togs upp plus en procentenhet och togs upp plus en procentenhet den avtalade räntesatsen. räntan ska dock som lägst vara 16 § Värdet av ränteförmån vid annat lån i svensk valuta än lån som avses i 15 § ska beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan för beskattningsåret. Om statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret har ändrats med sedan utgången av november året före beskattningsåret, ska förmånens värde för tiden juli– december under beskattningsåret beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Ärendet och dess beredning Statslåneräntan används som referensränta inom skattelagstiftningen. Om statslåneräntan blir 0 eller negativ kan det uppstå problem vid tillämpningen av flera skattebestämmelser. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom med förslag om att införa bestämmelser om golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2016/02499/S1). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter som behandlas i författningskommentaren. Statslåneräntan används som referensränta inom skattelagstiftningen och används vid beräkning av ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet, schablonintäkt vid avsättning till periodiseringsfond, fördelningsbelopp vid räntefördelning, avdragsgilla utdelningar i kooperativa föreningar, gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag, skatteunderlag för avkastningsskatt på pensionsmedel, beskattningsunderlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader, schablonintäkt på investeringssparkonto samt vid värdering av bilförmån och ränteförmån. Statslåneräntan fastställs av Riksgälden och ska avspegla den riskfria långa marknadsräntan och beräknas som ett vägt genomsnitt av marknadsräntan på svenska statsobligationer med en återstående löptid . Inom skattelagstiftningen används statslåneräntan bl.a. som en schablon för att approximera en låneränta eller insättningsränta. Att en schablon används i stället för faktiska marknadsräntor är en förenkling som görs av administrativa skäl. Olika bestämmelser innehåller olika påslag på eller kvoter av statslåneräntan för att bättre approximera hur statslåneräntan förhåller sig till den marknadsränta som är möjlig att låna eller investera till för företag och privatpersoner. I vissa bestämmelser används statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut medan andra bestämmelser utgår ifrån den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Den genomsnittliga statslåneräntan fastställs av . 2016/17:24 görs ingen skillnad mellan statslåneräntan och årsgenomsnittet, eftersom dessa två inte systematiskt avviker från varandra. Årsgenomsnittet var 2015. vid beräkning av positivt fördelningsbelopp vid räntefördel- ning, gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag samt avdragsgilla utdelningar i kooperativa Även vid beräkning av beskattningsunderlaget för särskild löneskatt Statslåneräntan ska som lägst anses vara vid beräkning av schablonintäkt vid avsättning till periodiseringsfond och negativt fördelningsbelopp vid räntefördelning samt vid värdering av bil- Jämförelseräntan vid ränteförmån ska som lägst vara . Vid en beräkning av ränteförmånen för tiden juli–december under beskattningsåret ska statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret som lägst anses vara minus . Skatteunderlaget för avkastningsskatt på pensionsmedel, som inte avser kapitalförsäkring eller avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring, ska som lägst vara av kapital- Vid tillämpning av bestämmelserna om ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet ska statslåneräntan som lägst De nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , Ekobrottsmyndig- heten, , , , och har inget att invända mot förslaget. Företagarna avstyrker förslaget med hänvisning till att motiven för förslaget är oklara och att konsekvensanalysen är Även , till vars yttrande , och ansluter sig, anser att promemorian brister i fråga om uttalade motiv till att bryta upp statslåneräntan till olika nivåer och att konsekvensanalysen är bristfällig varför det inte går att ta ställning till förslaget. torde vid användningen i skattelagstiftningen enligt Föreningen i sig inte utgöra något problem vare sig teoretiskt eller praktiskt och det kan enligt föreningen finnas en risk att en godtycklig utformning av konstlade arbiträra tak för vad räntan ska anses uppgå till kan leda till betydligt större snedvridningar i ekonomin än att använda den statslåneränta som fastställts enligt gällande regler. () anser att två olika golv innebär en ökad grad av komplikation för företagen och att det saknas starka skäl för förslaget. () anser att dagens ordning med en enhetlig räntenivå inte bör ändras utan en djupare analys. LRF delar bedömningen i promemorian att en negativ statslåneränta inte ska reducera riskpremierna som påslagen på statslåneräntan i vissa fall ska motsvara. Detta talar enligt LRF för att golvet generellt ska sättas till . Även anser att golvet bör vara detsamma, , oavsett bestämmelse. Svensk Försäkring instämmer i bedömningen att det finns problem med en negativ statslåneränta som leder till ett negativt skatteunderlag. Svensk Försäkring avstyrker dock förslaget om ett golv på . Att bryta upp statslåneräntan i ytterligare nivåer leder enligt Svensk Försäkring till en bristande transparens på ett redan svårtillgängligt område och kopplingen till statslåneräntan som ett mått på en riskfri alternativavkastning blir oklar. Vid beräkningen av de försäkringstekniska avsättningarna måste hänsyn vidare tas till att avkastningsskatten har ett golv vilket medför ytterligare påfrestningar för försäkringsföretagen vars balansräkningar redan är under press genom införandet av Solvens II. anser att regleringen av golvnivån regelmässigt bör avse själva statslåneräntan, i syfte att få enhetliga och tydliga regler. Enligt bör nivåerna på golvet vid värdering av ränteförmån respektive beräkning av fördelningsbelopp vid negativ räntefördelning vara enhetliga. Det bör enligt övervägas om statslåneräntan regelmässigt ska vara lägst 0 och regleringen av de skilda skattereglerna i stället ske via plusposter. Företagarna, , , , Fastighetsägarna, NNR, LRF, Svensk Försäkring och anser att konsekvensanalysen är bristfällig. Samtliga anser att konsekvensanalysen borde ha gjorts utifrån antagandet att de föreslagna golven blir tillämpliga. anser att det är en väsentlig brist att förutsättningarna för prognosen av statslåneräntans utveckling inte presenteras tydligare. efterfrågar även en beskrivning av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch, förslagets påverkan på konkurrensförhållanden och på företagen i andra avseenden samt särskilda hänsyn till små företag. Föreningen , , och Fastighetsägarna efterfrågar en analys som tar upp problemställningen med en lågräntemiljö ur ett mer övergripande perspektiv där även andra politikområden inkluderas. Svensk Försäkring efterfrågar en analys av hur det långsiktiga sparandet kan komma att påverkas av förslaget. Skälen för regeringens förslag Varför det bör införas golv för statslåneräntan Som anges i avsnitt 4 används statslåneräntan som referensränta i skattelagstiftningen. I en del bestämmelser används statslåneräntan som ett mått på en (riskfri) alternativavkastning, dvs. den avkastning en investerare hade kunnat erhålla på en alternativ placering med motsvarande risk. Detta gäller för beräkningen av gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag och fördelningsbelopp vid positiv räntefördelning. De påslag på statslåneräntan som finns i dessa bestämmelser avser att kompensera för en investeringsrisk som är högre än den riskfria ränta som statslåneräntan utgör. I andra fall används statslåneräntan för att avspegla en låneränta på marknaden. Detta gäller schablonintäkten vid avsättning till periodiseringsfonder, negativ räntefördelning och värdering av bil- och ränteförmån. Statslåneräntan används även vid beräkning av avdragsgilla utdelningar i kooperativa föreningar och beskattningsunderlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader. Statslåneräntan används vidare vid beräkning av skatteunderlaget för avkastningsskatt på pensionsmedel, schablonintäkt för investeringssparkonto och tillämpning av bestämmelserna om ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet. Statslåneräntan har varit under en procent och understeg statslåneräntan 0. För det fall den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november blir 0 eller negativ skulle det kunna uppstå oklarhet om hur dessa bestämmelser ska tillämpas och flera av bestämmelserna skulle få oavsedda effekter. För att undvika oavsedda effekter om statslåneräntan blir 0 eller negativ infördes ett golv för schablonintäkten för investeringssparkonto och skatteunderlaget för kapitalförsäkring samt avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51, SFS 2015:773). Golvet för schablonintäkten respektive skatteunderlaget är och får, med hänsyn till tillägget på statslåneräntan om , betydelse om statslåneräntan understiger . Regeringen anser, i motsats till bl.a. Föreningen , och , att det bör införas golv för statslåneräntan även i övriga delar av skattelagstiftningen där statslåneräntan används som referensränta. Detta för att undvika oklarheter och oavsedda effekter för respektive bestämmelse. Om statslåneräntan är 0 eller negativ kan det antas att det ändå kommer att utgå en positiv ränta vid utlåning av kapital till en extern part. Det är dock mindre troligt att det går att göra en riskfri investering som ger en positiv avkastning under sådana förhållanden. Vad avser användningen av statslåneräntan som referensränta i skattelagstiftningen innebär detta att statslåneräntan inte bör vara 0 eller negativ i de fall statslåneräntan avser en utlåningsränta.