prop · H4031d6 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan................................................................ Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................. Fredsdiplomati – för effektiv hantering av konflikters engagemang i internationella organisationer .............. Forskning, exportkontroll, Nordiskt samarbete, Sverigebilden och stöd till svenskar i utlandet ................................................. Samarbete inom och ..................... 1:1 Avgifter till internationella organisationer.......................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet........................ 1:3 Nordiskt samarbete .............................................................. 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet........................................................ 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning .................... 1:7 Bidrag till internationella fredsforsknings- institut ()........................................................................... 1:8 Bidrag till utrikespolitiska institutet.................................... 1:10 Information om i utlandet .................................... 1:11 Samarbete inom .................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan ....... Härledning av ramnivån 2017–2020. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer.......... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Avgifter till Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet........ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet'................................................................ Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete .............................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Nordiskt samarbete ...... Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet........................................................... Härledning anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda samt diverse kostnader för rättsväsendet ................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Inspektionen för Anslagsutveckling för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning...................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- Anslagsutveckling 1:7 Bidrag till internationella fredsforsknings-institut ()............................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Bidrag till internationella fredsforsknings-institut () ..................................... Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till utrikespolitiska institutet ................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Bidrag till utrikespolitiska Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 ......... Anslagsutveckling 1:10 Information om i utlandet .................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Information om Anslagsutveckling 1:11 Samarbete inom .................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Samarbete inom Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Samarbete inom P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke - Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 05 Internationell 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Övergripande bedömningsgrunder i denna redovisning utgörs av de intentioner regeringen uttryckte i politikens inriktning . Regeringen använder sig även av myndigheters och internationella organisationers årsrapporter och årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, revisioner, analyser samt forskning. Ett urval indikatorer används för att redovisa resultaten gällande () verksamhet samt för insatserna för information om i utlandet och (). ISP bedöms när det gäller författningsreglerad verksamhet utifrån rättsenlighet och kvalitet i myndighetsutövningen, kostnadseffektivitet, korta handläggningstider och små ärendebalanser samt enkla rutiner för sökanden. ISP bedöms vidare utifrån myndighetens mervärde genom stödet till , bidragen till det nationella arbetet för ickespridning samt en väl fungerande samverkan med andra berörda myndigheter. De statliga insatserna för information om i utlandet och SI:s verksamhet bedöms utifrån följande resultatindikatorer: –Nation Brands index, andra internationella index och SI:s studier om bilden av utomlands, –uppföljande enkäter om främjandeaktiviteter, –antal inslag i tryckt och digital media samt på webben, –antal följare i sociala media, –antal studenter, fördelat mellan män och kvinnor, som väljer som studiedestination, –antalet institutioner utomlands som undervisar –ökad andel exporterande företag, –ökad attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, –utrikesförvaltningens handlingsplan för feministisk utrikespolitik –2018. utrikes- och säkerhetspolitik gör skillnad. I det följande redovisas resultat från ett intensivt och aktivt arbete – i närområdet såväl som globalt. De insatser som genomförs inom utgiftsområdet bidrar till resultat bl.a. inom någon eller flera av nedan fyra övergripande profilfrågor. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer genomsyrar arbetet. Fred och säkerhet i närområdet olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. har i olika forum aktivt främjat fredlig utveckling i . Centralt i detta har varit att värna upprätthållandet av principer, inklusive det breda säkerhetsbegreppet samt den europeiska säkerhetsordningen då dessa utmanats av främst . Förtroendeskapande åtgärder genom Wiendokumentet och fördraget om observationsflygningar () har fortsatt. Nordiskt och nordisk-baltiskt samarbete har intensifierats och bidrar till långsiktig stabilitet i vårt närområde. har aktivt arbetat för att stödja väg mot ett fredligt och demokratiskt samhälle och var en av initiativtagarna till att upprätta EU:s insats till stöd för en civil säkerhetssektorreform i (EUAM ). var även en av initiativtagarna bakom EU:s utarbetande av en global strategi för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och har aktivt bidragit i utarbetandet av denna strategi. Arbetet med den feministiska utrikespolitiken sker genom att hela utrikespolitiken omsätter ett systematiskt jämställdhetsperspektiv byggt på kunskap och analys. Syftet är att stärka kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. vägleds utrikesförvaltningens arbete av en handlingsplan med mål och fokusområden. har spelat en mycket aktiv roll i FN som gått. Inte minst märks det i samband med förhandlingsarbetet inför och under de fyra framgångsrika FN-konferenser som hölls : konferensen om utvecklingsfinansiering i , klimatmötet i (COP21), antagandet av Agenda 2030 med de globala målen för hållbar utveckling i samt konferensen om katastrofhantering i Sendai. Dessa åtaganden är milstolpar av stor betydelse för global hållbar utveckling och säkerhet. Regeringen har fördjupat arbetet med politik för global utveckling (PGU) för att bidra till ett effektivt och samstämmigt genomförande av Agenda 2030. Samtliga departement har tagit fram interna handlingsplaner för PGU kopplat till de globala målen. En skrivelse om PGU i genomförandet av Agenda 2030 överlämnades till . har också varit pådrivande inom FN:s arbete med fredsbyggande, nedrustning och ickespridning. De svenska ansträngningarna har medfört omfattande dialog med länder från hela världen med slutsatsen att den svenska rösten behövs i FN:s arbete. Regeringen har fört dialog om ett stort antal frågor med representanter för det civila samhället, med de folkvalda i , med företrädare för kommuner och lokala grupper samt med ungdomsorganisationer. Genom återkommande tillfällen för utbyte och dialog har utrikespolitiken både vässats och fördjupats. Nedan redovisas insatser inom ramen för olika anslagsposter. Ovan prioriteringar är tvärgående och återfinns under flera olika rubriker i den följande redovisningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1. I internationella krishanteringspolitik ingår ett antal instrument. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är ett av dessa instrument och finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, den del som enligt OECD-DAC räknas som bistånd. Se budgetpropositionen (prop. 2014/15, UO5, avsnitt 2.4.2) för de propositioner, skrivelser och strategier som väglett de svenska insatserna. I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationell krishantering, finansierade under alla tre utgiftsområden. De myndigheter som deltog med personal i internationella insatser är Försvarsmakten, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården, och . fortsatte de myndigheter som bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande insatser sitt samverkansarbete inom ramen för det myndighetsråd som inrättades på regeringens uppdrag . Rådet har till uppgift att skapa förutsättningar för en effektiv samverkan mellan berörda myndigheter inom internationell fredsfrämjande verksamhet. och myndigheterna har arbetat aktivt för att öka jämställdhetsintegreringen av de utsändande myndigheternas arbete, inklusive genom riktade regleringsbrevsuppdrag om att ta fram särskilda handlingsplaner för arbetet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 bidrog med personal till närmare 40 civila och militära krishanteringsinsatser under ledning av EU, FN, och Nato. Vid slutet av 2015 var omkring 470 personer utsända jämnt fördelat mellan civila och militära insatser, vilket är i samma storleksordning som . Av dessa var cirka 100 kvinnor och 370 män. För civila insatser utgjordes bidrag av 133 män och 80 kvinnor, vilket motsvarar kvinnor. För de militära bidragen var motsvarande siffror 237 män och 20 kvinnor, vilket motsvarar kvinnor. I förhållande till 2014 har antalet kvinnor som sänt ut till civila krishanteringsinsatser ökat . Kostnaden för samlade engagemang var , varav för civila insatser. är det tredje största personalbidragande landet till EU:s civila krishanteringsinsatser. bidrag till internationell civil krishantering har koncentrerats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv i beaktande av omvärldens skiftande behov. Även ett försvars- och rättspolitiskt perspektiv har beaktats. Detta arbete ligger i linje med samstämmighetsarbetet inom ramen för politik för global utveckling (PGU). På dessa områden har ett brett utrikespolitiskt engagemang och som regel också ett utvecklingssamarbete baserat på en resultatstrategi. Bedömningen är att de svenska bidragen har uppnått uppställda mål, att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. personal i insatser är uppskattade för sina kunskaper och sitt engagemang. Nedan presenteras de samlade resultaten för de svenska bidragen. EU:s polisinsats i (EUPOL ) har med dess nya mandat som främsta syfte att stödja inrikesministeriet och polisorganisationen med att genomföra ett strategiskt reform- och utvecklingsarbete. har särskilt fokuserat på att utbilda kvinnliga polislärare till den särskilda polisskola för kvinnor som kommer att inrättas. Insatsens mandat sträcker sig till slutet av 2016. Det svenska personalbidraget till insatsen uppgick till 14 personer, vilket motsvarar av den totala internationella personalstyrkan. Att kunde bidra med väpnad styrka i landet har beslutat utifrån propositionerna Svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) i (prop. 2014/15:13) samt Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i (prop. 2015/16:41). avslutade sitt bidrag med en militär rådgivare till FN:s insats i (UNAMA). är fortsatt en viktig region för svenska bidrag till krishanteringsinsatser. har bidragit med personal i åtta EU- insatser och fem FN-insatser i med olika syfte och inriktning. fortsatte engagemang i flera insatser i . I bidrog med personal till EU:s militära utbildningsinsats (EUTM ) och EU:s civila förmågehöjande insats i (EUCAP ). EUTM syftar till att stärka landets militära kapacitet och har sedan etableringen 2013 tränat nära 8 000 soldater och bidragit med rådgivning till försvarsledning. bidrog med ett tiotal officerare . EUCAP utbildar landets polis, gendarmeri och nationalgarde. Sedan lanseringen har insatsen tränat drygt 700 personer från de civila säkerhetsstyrkorna. bidrog med fyra personer till insatsen. numerärt största militära styrkebidrag gick även 2015 till FN:s insats i (MINUSMA). Det svenska bidraget om cirka 250 personer är ett högkvalitativt underrättelsebidrag, vilket alltjämt är en ny och mycket uppskattad förmåga i FN. MINUSMA:s uppgift är bland annat att bidra till säkerhet och stabilisering, skydda civila samt stödja parterna att uppfylla fredsavtalet som skrevs på . Regeringen lade en proposition till om att förlänga det svenska bidraget (prop. 2015/16:119). bidrog också med tre poliser och en kriminalvårdare till MINUSMA. I bidrog till EU:s civila förmågehöjande insats (EUCAP ) som verkade för att utvidga sin närvaro till , en transitort för många migranter, i syfte att fördjupa engagemanget i gräns- och migrationsrelaterade frågor. bidrog med två personer till insatsen. bidrog även till EUNAVFOR Operation med ett styrkebidrag bestående av befälhavare för insatsen, stabspersonal baserad ombord på ett nederländskt fartyg, fartygsbaserade stridsbåtar och helikoptrar med besättningar. Därutöver har Försvarsmakten deltagit vid insatsens operativa högkvarter i . Insatsens nuvarande mandat löper till . Operation har tillsammans med det internationella samfundets övriga åtgärder och sjöfartsnäringens ökade skyddsåtgärder bidragit till att sjöröveriet på minskat markant. I fortsatte sitt deltagande i EU:s militära utbildningsinsats EUTM . Insatsen syftar till institutionell uppbyggnad inom försvarssektorn genom strategisk rådgivning och direkt stöd till den somaliska nationella armén genom utbildning, rådgivning och mentorskap. lämnade bidrag till FN:s insats i (UNSOM) och till FN:s lokala kontor för drogkontroll och förebyggande av brott (UNODC). På bidrog med personal till EU:s insats för regional maritim kapacitetsuppbyggnad (EUCAP ). Den svenska personalen har bland annat bidragit med expertis inom logistik, kommunikationssystem och maritim flygövervakning. Insatsen syftar till att bistå , , och i stärkandet av deras sjöfartssäkerhetskapacitet och bekämpandet av sjöröveri. Fokus låg främst på . Insatsens mandat löper till utgången av 2016. bidrag till FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) minskade . Kriminalvården drog tillbaka sin personal då insatsens nya mandat innebär att insatserna till stöd för reformarbete upphörde för att istället P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 militärobservatörer och polisens bidrag minskade från 14 till 12 personer . har deltagit i FN:s stabiliseringsinsats i DR (MONUSCO) med poliser, militärobservatörer och kriminalvårdare. Oenighet har fortsatt att råda mellan DRK och FN om MONUSCO:s storlek och uppdrag, vilket lett till en än mer försämrad relation mellan landets regering och insatsen. Även i MONUSCO har skyddet av civila varit en central uppgift för missionen. inledde en period av återhämtning efter att landet förklarats ebolafritt . FN:s insats UNMIL har därför återupptagit sin neddragning vilken väntas avslutas om utvecklingen i landet så medger. bidrag till insatsen bestod av personal från polisen och Kriminalvården om totalt 21 personer. I bidrog med stabsofficerare till EU:s militära insats (EUFOR RCA), som har till uppgift att skydda flygplatsen och civila samt möjliggöra återvändande av internflyktingar. På begäran av FN och Centralafrikanska republikens interimspresident förlängdes insatsen till . bidrog även med två personer till den militära rådgivningsinsatsen i , EUMAM RCA som bland annat syftar till att bistå den FN- ledda reformen av säkerhetssektorn. FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSCA) bildades för att skydda civila och stödja Centralafrikanska republikens transition ut ur den våldsamma interna konflikt som skakade landet. har fortsatt sitt bidrag med kriminalvårdsexpertis till insatsen. återupptog sitt stöd till EUBAM genom ett bidrag om tre personer till den planeringsgrupp som har till uppgift att förbereda för en möjlig civil insats med fokus på rättsväsende, polis och gränshantering. För att bidra till att rädda liv och bekämpa människosmuggling på inrättade EU en militär insats på (EUNAVFOR MED operation ). har verkat för att insatsen ska genomföras i linje P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Insatsen har räddat ungefär 22 000 människor och gripit cirka 90 smugglare på . bidrog med tre stabsofficerare och en politisk rådgivare till operationshögkvarteret. har fortsatt att bidra till EU:s polisinsats i (EUPOL COPPS) som har till uppgift att stödja den palestinska polisen och rättsväsendet. bidrag till observatörsinsatsen i (TIPH) fortsatte med bl.a. observatörer, en politisk rådgivare, en press- och informationsexpert, medicinsk personal samt stöd till driftsbudgeten. Insatsen har till uppgift att rapportera om incidenter i , såsom sammandrabbningar, arresteringar (inklusive av barn) bosättarvåld och rörelserestriktioner samt verka för ökad trygghet bland den palestinska befolkningen. Det svenska mångåriga deltagandet i FN:s övervakningsmission i , , fortsatte . Insatsens uppgift är att övervaka vapenstillestånden mellan , och samt fredsavtalen mellan , och . bidrog med sex officerare till den operativa styrkan som består av cirka 150 militärobservatörer. Konflikten i har fortsatt begränsat insatsens möjligheter att verka i landet. deltar med ett bidrag i den militära utbildningsinsatsen som genomförs av koalitionen mot Daesh i norra . Det svenska bidraget utgörs av en styrka om 35 personer med uppgift att utbilda det irakiska försvaret i syfte att bidra till dess förmåga att stå emot Daesh framryckning (prop. 2014/15:104 och prop. 2015/16:40). EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) har till uppgift att stödja Kosovos uppbyggnad av ett fungerande och hållbart rättsväsende, bekämpande av korruptionen och inrättande av en rättsstat i norr. Insatsen stödjer även dialogen mellan och . Insatsens mandat har förlängts till och under denna sista mandatperiod halveras personalstyrkan till 800 personer. bidrog med 27 personer till insatsen. I takt med insatsens utfasning och övergång av ansvaret till lokala myndigheter och till EU-närvaron minskar även bidrag successivt. Framsteg har skett inom så gott som samtliga rättsstatsområden , särskilt inom tull och polis. Det är framförallt inom domstolsväsendet och på åklagarsidan som arbete återstår att göra. Hemtagningseffekterna för var fortsatt betydande , dels med anledning av den stora kosovariska diasporan i , dels då en del av de säkerhetsutmaningar som Kosovo står inför delas av länder i EU. I fältmissioner i , och Kosovo har svensk personal arbetat med polisreform, kompetensutveckling för den lokala polisen och rättsvårdande myndigheter samt bidragit till arbete mot organiserad brottslighet. bidrog fortsatt till EU:s militära insats i Bosnien och (EUFOR ) med stabsofficerare. Insatsen har till uppgift att stödja reformeringen av den bosniska säkerhetssektorn och består av cirka 600 personer. Sedan illegala annektering av 2014 har fokus på ökat. prioriterar stöd till EU:s civila rådgivande insats i , EUAM . Insatsen har till uppgift att stödja reform av den civila säkerhetssektorn, inklusive polisen och rättsväsendet. har insatsen fortsatt arbetet med att stödja reform av civila säkerhetssektor. Insatsen har bland annat gett råd till ukrainska myndigheter och bistått i strategiarbetet för reform av den civila säkerhetssektorn.