prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är (0,) lägre än budgeterat. Det beror på att kostnaderna för förmåner kopplade till statlig grupplivförsäkring och statlig personskadeförsäkring blev lägre än väntat. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). Det beror på att förmånsbeloppen ökade överlag som följd av att de indexeras upp med prisbasbeloppets utveckling. Dessutom tillkommer fler individer och nivån på de nytillkomnas förmåner är dessutom generellt sett högre då deras löner varit högre. Utfallet för anslaget 1:12 blev , vilket är (15,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på det extraordi- närt låga ränteläget, vilket i sin tur medfört att mycket begränsade marknadsföringsinsatser har gjorts i samband med emission av premielån. Dessutom har lägre it-kostnader avseende hårdvara, licenser och it-konsulter medfört lägre kostnader 2015 än beräknat. Tabell 2.38 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . Bemyndigandet har inte utnyttjats . Tabell 2.39 UO 2 Utlåning Miljoner kronor eller annan angiven valuta 2011/12:119, bet. 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209. 2Lån till ges med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). Lånet till är ett tillägg till ett lånepaket som IMF och EU gett, på villkor att genomför ett ekonomiskt reformprogram. betalade ut lånet till i fyra delar efter att IMF och EU godkänt landets framsteg under reformprogrammet. De första två delarna betalades ut och de andra två . Lånet på motsvarande ska vara återbetalt . I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, och uppgår till , utan valutaom- värdering. Jämfört med ökade utlåningen till med . ovanstående tabell redovisas lånen valuta- omvärderade till bokslutskurs. Tabell 2.40 UO 2 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta Garanti till insättare i banken (EIB) 5 (NIB) 6 banken () 8 utvecklingsbank (CEB) 9 A/O Dom Shvetsii 11 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Om vissa villkor i lag (2008:812) är uppfyllda ges en möjlighet att ställa ut garantier för att skydda dessa insättare. 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 4Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2008/09:116, bet. 2008/09:FiU36, rskr. 2008/09:200. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU15, rskr. 2004/05:16. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 10I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75. Valutakurser från per . Tabell 2.41 UO 2 Inomstatliga lån mark, anläggningar och lokaler Statens järnvägars långfristiga lån Sjunde AP-fondens investeringar i Tabell 2.42 UO 2 Övriga krediter Garantier till banker m.m. för Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 5 7 AP-fondens kredit på räntekonto likviditet för inrättande av nya behov av likviditet i 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 5Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 6Budgetlagen (2011:203), förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. har beviljat krediter inom utgifts- området, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. RiR 2015:3 Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? har granskat om systemet för den officiella statistiken används ändamålsenligt i förhållande till de syften som ligger till grund för denna statistiks särställning. Regeringen har i skrivelsen om den officiella statistiken (skr. 2014/15:141) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:FiU8, rskr. 2015/16:15). RiR 2015:9 Transparensen i Årsredovisning för staten 2014 har granskat Årsredovisningen för staten 2014. Regeringen har i skrivelsen om Transparensen i Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2015/16:42) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:FiU12, rskr. 2015/16:146). RiR 2015:16 Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? har granskat hur regeringen och redovisar statens finansiella tillgångar och skulder. Granskningen har undersökt om redovisningen uppfyller rimliga krav på transparens och om värderingen är relevant samt håller god kvalitet. Regeringen har i skrivelsen om Statens finansiella tillgångar (skr. 2015/16:61) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:FiU16, rskr. 2015/16:147). 2.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.43 UO 3 Anslag -1,0 Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring, fastighetstaxering och brottsbekämpning. , och är förvaltnings- myndigheter för respektive område. Även har viss verksamhet inom utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgif- terna med (3,). vilket är 106 miljoner kronor högre än anvisat i statens budget och högre än föregående år. har förbrukat anslagsparande . Anslagssparandet har bl.a. använts till att upprätthålla nivån i kontrollverksamheten. Utgifterna för anslaget 1:2 Kronofogde- myndigheten uppgick till , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Utfallet blev högre än föregående år. Utfallet för anslaget 1:3 uppgick till högre än föregående år. inledde året med ett anslagssparande på . Anslagssparandet har förbrukats för fortsatt arbete med införandet av unionstullkodexen och utveckling av ett nytt tulldatasystem. Tabell 2.44 UO 4 Anslag -1,9 -2,9 -0,9 Ersättning för skador på grund av brott -20,2 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet -3,2 -0,8 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Även verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda samt mellan enskilda och det allmänna ingår. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och Brottsoffer- myndigheten. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utgifterna (0,) högre. Färre anställda vid polisen Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Antalet årsarbetskrafter vid uppgick till 25 055 personer 2015. Det är en minskning med 593 personer (2,). har avgångarna varit högre än föregående år och har inte hunnit rekrytera i motsvarande omfattning. Antalet platser i kriminalvården ökade Utfallet för anslaget 1:6 Det är 89 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statens budget och (3,) högre än 2014. En stor del av det högre utfallet beror på ökade personalkostnader, framför allt inom anstaltsverksamheten. Medelbelägg- ningen på anstalter och häkten minskade från , vilket beror på att antalet platser ökade. Färre avgjorda brottsskademål medförde lägre brottsskadeersättning Utfallet för anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott blev vilket är (20,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet blev (11,) lägre än föregående år vilket beror på att antalet avgjorda ärenden minskade med 741 stycken (7,5 pro- cent). avgjordes 9 055 ärenden. har ärendebalansen, där ärenden under beredning och ärenden färdiga för avgörande, ökat med 1036 ärenden till 2 900 stycken 2015. Även den längre handläggningstiden förklarar det lägre utfallet. En ansökan om brottsskade- ersättning tog () att handlägga. Utgifterna för Rättsliga biträden m.m. blev högre än anvisat och högre än 2014 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev , vilket är 76 miljoner kronor (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utgifterna (4,) högre. Ökningen beror delvis på att tim- kostnadsnormen för rättsliga biträden höjdes. Utgifterna för offentligt försvar, målsäganden och förvaltararvoden i konkurser stod för den största delen av ökningen på anslaget. Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (124,) högre än ursprungligen anvisade medel. Anslaget används bl.a. för ersättning vid frihetsins- kränkningar, frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Det används också till skade- stånd på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Det är framför allt utgifterna för ersättning vid frihetsinskränkning som ökat . avgjordes 2 201 ärenden där ersättning utbetalades, vilket innebär en ökning jämfört med . Andelen ärenden där ersättning för frihetsinskränkning beviljats har varit . Regeringen medgav i beslut att anslaget fick (Ju2016/00417). Europeiska fonden för inre säkerhet Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet blev , vilket är lägre än vad som anvisades i proposit- ionen Vårändringsbudget . Anslaget är nytt och ska användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för inre säkerhet och administration av fonden. Fonden är kopplad till EU:s fleråriga budgetram 2014– 2020 och har inte kommit igång . har arbetat med att ta fram system för förvaltning och kontroll av fondens medel. Tabell 2.45 UO 4 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. har arbetet med att ta fram ett system för förvaltning och kontroll av fondens medel påbörjats. Inga åtaganden som medför framtida utgifter har gjorts . iakttagelser – årlig revision Kriminalvården har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I Kriminalvårdens årsredovisning saknas ledningens intygande om att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat och av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning i enlighet med 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har fått en revisonsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . har fäst uppmärksamhet vid att i sin årsredovisning redovisar stora underskott i vissa offentligrättsliga verksamheter. På grund av att det råder osäker- het kring vilka ekonomiska mål som gäller för verksamheterna har inte getts möjlighet att efterleva det övergripande målet om full kostnadstäckning i avgiftsbelagd verksamhet. RiR 2015:4 Återfall i brott - hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? har granskat vilka insatser som Kriminalvården och övriga myndigheter har genomfört inför frigivning och under över- vakning efter villkorlig frigivning i syfte att minska risker för återfall i brott. Regeringen har i skrivelsen om återfall i brott (skr. 2015/16:27) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:JuU8, rskr. 2015/16:34). RiR 2015:21 It-relaterad brottslighet - polis och åklagare kan bli effektivare har granskat om och har beredskap för att ändamålsenligt och effektivt handlägga och utreda it-relaterade brott. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. 2.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.46 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -16,0 -6,9 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (16,) högre. Försvagad krona medför högre avgifter till FN och andra internationella organisationer Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till kronor (5,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . beslutade i propositionen Vårändringsbudget att anslaget skulle anvisas ytterligare med anledning av att den försvagade kronkursen ledde till högre avgifter än vad regeringen tidigare hade bedömt. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (26,) Det beror främst på att avgifter uppgick till 2015. Tabell 2.47 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till , vilket innebar att bemyndigandet överskreds. RiR 2015:8 - vad kan göra för att möta rådets utmaningar har redovisat sammanfattande iakttagelser och rekommendationer till regeringen när det gäller organisation, finansiering, prioriteringar av projekt, implementering av rekommendationer och internationella avtal inom . Regeringen har i skrivelsen - vad kan göra för att möta rådets utmaningar (skr. 2015/16:34) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:UU11, rskr. 2015/16:151). 2.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.48 UO 6 Anslag -50,9 Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel Ersättning för räddningstjänst m.m. -49,1 -0,4 -0,4 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (0,) högre. Utökad utbildnings- och övningsverksamhet Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och (2,) vad som anvisades i budgeten (6,) högre ett anslagsparande på på anslaget. Att utgifterna ökade beror framför allt på att utgifterna för materiel- underhåll ökade som en följd av den mer omfattande utbildnings- och övningsverksam- heten. Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (50,) lägre än vad som anvisades i budgeten och (5,) lägre än föregående år. Skillnaden i förhållande till budgeten beror i huvudsak på att regeringen valt att reservera av anslaget för en eventuell insats med Nordic Battlegroup 15 (NBG 15). NBG 15 är en av EU:s snabb- insatsstyrkor som ska kunna vara på plats i ett krisområde efter ett EU-beslut. Då ingen insats genomfördes användes inte heller de anvisade . Högre utgifter för anskaffning av materiel och anläggningar Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev . Det är (0,) högre än anvisade medel. I utgifterna ingår bl.a. leveranser av modifierad korvett , JAS 39 C/D, , mörkerstridsutrustning samt bandvagn 410. har anslaget även använts till att hantera leveransförseningar. Detta är den främsta orsaken till att utfallet blev högre än anvisat. Utfallet för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar blev , vilket är (3,) högre än anvisat. Utfallet följer Försvarsmaktens långsiktiga plan för vidmakthållandet av materielet. Inga större katastrofer 2015 medförde låga ersättningar till kommunerna för räddningstjänst Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. uppgick till , vilket är (49,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Anslagets utfall är beroende av vilka händelser som inträffar och som ger rätt till ersättning. har kommunerna inte genomfört några större insatser som faller inom ramen för anslaget. Utfallet för anslaget är lägre än föregående år. Det beror på att kommunerna kompenserades för de utgifter som uppstod i samband med skogsbranden i . Tabell 2.49 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat planering innehåller ett stort antal projekt som ska beställas eller omförhandlas . Det är även ett stort antal åtaganden som ska infrias, varför det kan bli variationer i utfallet för de utestående åtagandena i förhållande till bemyndigandet. För anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror främst på att Försvarsmakten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning, på grund av den pågående förändringen av försvarslogistiken. Tabell 2.50 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU:1 och rskr. 1998/99:74. Tabell 2.51 UO 6 Inomstatliga lån ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra exklusive den särskilda krediten för krig och krigsfara på . Det fanns inga utestående lån vid utgången av 2015. Tabell 2.52 UO 6 Övriga krediter Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . uttalande om reservation anger följande. har redovisat erhållna royalty, viten och skadeersättningar om som förutbetalda intäkter i balansräkningen istället för att redovisa dem som intäkt av avgifter i resultaträkningen. Om redovisningen gjorts korrekt skulle årets över- /underskott i resultaträkningen ökat med , och balanserat över-/under- skott i balansräkningen ökat med . RiR 2015:2 Kontrollen av försvarsunderrättelseverksamheten har granskat kontrollen av försvarsunderrättelseverksamheten. Regeringen har i skrivelsen om kontroll av försvarsunderrättelse- verksamheten (skr. 2014/15:142) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:FöU2, rskr. 2015/16:30). RiR 2015:11 Regeringens styrning av SOS Alarm - viktigt för människors trygghet har granskat regeringens styrning av SOS Alarm. Regeringen har i skrivelsen om regeringens styrning av SOS Alarm (skr. 2015/16:50) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:FöU4, rskr. 2015/16: 189). RiR 2015:18 Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete - skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar har granskat länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Regeringen har i skrivelsen om länsstyrelsernas krisberedskaps- arbete (skr. 2015/16:88) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.53 UO 7 Anslag utvecklingssamarbete (Sida) Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete. Utfallet blev , vilket är (9,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (3,) högre. Förtida betalningar medför högre utgifter Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet (9,) (3,) Orsaken till det högre utfallet är att regeringen beslutade att Sida skulle betala ut av bl.a. kärnstöd . Det har främst betalats ut till humanitära aktörer inom FN-systemet som FN:s flyktingkommissarie () och FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) men även till Europeiska utvecklingsfonden (). Anslagen för utgiftsområdet är huvudsakligen baserade på bruttonationalinkomstens (BNI) utveckling. BNI räknas fram med hjälp av det internationella regelverket i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). Bistånds- ramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Biståndsramen var av BNI enligt av BNI enligt ENS2010. Vid beräkningen av biståndsramen i budget- propositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Den totala svenska bistånds- ramen rapporteras till DAC, som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, som klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för asylsökande från biståndsländer (utgiftsområde 8 Migration), administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära en procent av BNI enligt ENS1995. I tabell 2.54 redovisas DAC-rapporteringen för åren 2006– 2015. Det preliminära utfallet är av BNI enligt ENS2010 i enlighet med DAC:s redovisningsprinciper. Tabell 2.54 Utfall för bistånd 2006–2015 procent av BNI 1 1 Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Tabell 2.55 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. De största beloppsmässiga skillnaderna inom detta anslag är relaterade till områdena , , Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, Globala insatser för socialt hållbar utveckling samt Reformsamarbete i , och . Tabell 2.56 UO 7 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta (AfDB) 2 (IDB) 3 (AsDB) 4 EIB-lån inom ramen för 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet AfDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91). 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:41. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 11,58 . Valutakurser från per . USD=8,3524. EUR=9,135. SDR=11,5836. Tabell 2.57 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av Sidas 2001/02:1 Förslag till finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). iakttagelser – årlig revision Sida har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Sida har per överskridit den av regeringen beslutade bemyndigande- ramen för anslaget 1:11 Samarbete inom , ap 3, under utgiftsområde 5 Internationell samverkan med 42 531 tkr. Överskridandet redovisas inte i bemyndiganderedovisningen eftersom myndigheten i årsredovisningen har tagit hänsyn till omförhandlingar av avtal som har gjorts , dvs. efter räkenskapsårets slut. Tabell 2.58 UO 8 Anslag Kostnader vid domstolsprövning i -38,3 Offentligt biträde i utlänningsärenden -33,5 Utresor för avvisade och utvisade -22,5 Från EU-budgeten finansierade insatser för -77,3