prop · H303100d4 · 2016-01-01 00:00:00 — 3 Den makroekonomiska utvecklingen –BNP-tillväxten i omvärlden var måttlig 2015. I många framväxande ekonomier bromsade tillväxten in. En ökad osäkerhet om den framtida utvecklingen har under inledningen av 2016 bidragit till att skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Tillväxten i omvärlden bedöms återigen ta fart 2017. –Svensk ekonomi återhämtar sig i snabb takt från med lågt resursutnyttjande. BNP-tillväxten var hög 2015 och bedöms bli hög även 2016. Den offentliga konsumtionen förväntas lämna ett stort bidrag till tillväxten 2016. I takt med att resursutnyttjandet stiger bedöms BNP-tillväxten sakta in något 2017. –Arbetslösheten minskade till 2015. Till följd av hög efterfrågetillväxt väntas arbetslösheten fortsätta att minska till 2017. –Inflationen har varit låg . Ett högre resursutnyttjande medför ett större utrymme för företagen att höja sina priser, vilket bidrar till att inflationen stiger. –Osäkerheten om den makroekonomiska utvecklingen är stor. Det finns påtagliga risker för att utvecklingen blir svagare än i prognosen, t.ex. om tillväxten i euroområdet bromsar in. Den ekonomiska utvecklingen kan även bli starkare, t.ex. om företag och hushåll i omvärlden blir mer optimistiska om framtiden än vad som har antagits. –En ytterligare källa till osäkerhet är prognos över antalet asylsökande. Detta antal beror på mycket svårförutsägbara faktorer och kan bli större eller mindre än vad som har antagits. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden . Information som fanns tillgänglig har beaktats. Prognosen är baserad på de regler som gäller och på de åtgärder som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget . För att belysa den osäkerhet som omgärdar prognosen redovisas två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten ökar dessutom i takt med prognoshorisontens längd. Därför har tyngdpunkten i framställningen lagts på prognosen . Utvecklingen 2018–2020 redovisas i ett separat delavsnitt. I avsnittet redovisas några av de risker som finns i prognosen och jämförelser med andra bedömares prognoser. I avsnittet finns även en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen och en utvärdering av regeringens prognoser för BNP-till- växten 2015. I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 3.1Utvecklingen i omvärlden och 2017 Tillfällig avmattning i konjunkturåterhämtningen Tillväxten i omvärlden var måttlig 2015. I de framväxande ekonomierna bromsade tillväxten in markant och var den lägsta . I de avancerade ekonomierna var tillväxten däremot oförändrad 2015 jämfört med (se diagram 3.1).7 Diagram 3.1 BNP-tillväxten i världen BNP, avancerade ekonomier BNP, framväxande ekonomier Anm.: BNP-tillväxt viktad med svenska handelsvikter för de länder som ingår i växelkursindex, KIX. Källor: Macrobond, och egna beräkningar. Goda förutsättningar för tillväxt i avancerade ekonomier Inledningen av 2016 har kännetecknats av finansiell oro, med stora rörelser på världens börser. En ovisshet om stabiliteten i den kinesiska tillväxten, och en svagare ekonomisk utveckling i många råvaruberoende ekonomier, har bidragit till att skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Även tecken på en försvagning av den ekonomiska utvecklingen i många avancerade ekonomier har bidragit till oron. Än så länge är det dock främst indikatorer på företagens och hushållens tillförsikt som har 7Med avancerade ekonomier avses de som ingår i Internationella valutafondens definition av Advanced Economies (se World Economic Outlook October 2015, Statistical Appendix, Table A). De länder som inte definieras som Advanced Economies betecknas som Emerging Markets and Developing Countries. I det följande används termen framväxande ekonomier som en översättning av detta begrepp. I exempelvis har arbetsmarknaden fortsatt att utvecklas positivt med stigande sysselsättning och gradvis stigande inflation. Återhämtningen i den amerikanska ekonomin bedöms fortsätta 2016 och 2017. I euroområdet, viktigaste exportmarknad, förväntas en starkare investeringsutveckling, understödd av en fortsatt expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik. Tillsammans med låga energi- och råvarupriser bidrar detta till en starkare återhämtning i euroområdet 2017. Tillväxttakten i euroområdet förväntas dock vara fortsatt relativt låg, även om återhämtningen sker i fler länder och omfattar fler sektorer . Arbetslösheten förväntas bli fortsatt hög och inflationen låg. Sammantaget bedöms tillväxten i omvärlden återigen ta fart 2017 (se tabell 3.1). Den högre tillväxten bidrar till en starkare utveckling av den internationella handeln. Utmaningar för framväxande ekonomier Den politiska ledningen i har uttalat ett mål om att den ekonomiska tillväxten i högre grad ska drivas av konsumtion, från att tidigare ha dominerats av export och investeringar. Denna omställning innebär att BNP-tillväxten i saktar in och att efterfrågan på importvaror inte ökar lika snabbt som . Inbromsningen i har därför påverkat prisutvecklingen på råvaror. Priserna på flera viktiga råvaror har sjunkit med 40–jämfört med . Utöver en svagare efterfrågeutveckling har priset på många råvaror också påverkats av en kraftig ökning av utbudet . De lägre råvarupriserna har drastiskt minskat exportintäkterna för många råvaruproducerande länder. I och har de lägre exportintäkterna bidragit till att BNP fallit kraftigt . Råvarupriserna bedöms ha stabiliserats och förväntas stiga något framöver. Sammantaget tilltar tillväxten i de framväxande ekonomierna 2017. Tabell 3.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -3,1 -1,3 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden –2015, om inte annat anges. Perioden är vald utifrån tillgängligheten i data för de svenska nationalräkenskaperna. 2Genomsnittet är beräknat –2015. 3BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 4Genomsnittet är beräknat –2015. 5BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt IMF. 6BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. Genomsnittet är beräknat –2015. 7Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 8Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 9Konsumentprisindex (KPI). 10Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. Genomsnittet är beräknat –2015. 11USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 12Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Svag utveckling i grannländerna Norsk tillväxt drivs till stor del av investeringar i oljesektorn. På grund av det låga oljepriset väntas investeringarna minska väsentligt, vilket dämpar den ekonomiska utvecklingen. Men oljeprisfallet har även bidragit till att den norska kronan tappat i värde, vilket gynnar andra exportsektorer. innebär försvagningen av valutan att inflationstakten stigit snabbt. Det har i sin tur dämpat den inhemska konsumtionen. BNP för det norska fastlandet steg enbart 2015, vilket var den BNP-tillväxten bedöms stiga . Utvecklingen i är fortfarande mycket svag och BNP är inte högre än 2006. med negativ tillväxt steg BNP 2015. Finsk ekonomi är i hög grad exponerad mot , där BNP minskat kraftigt. Arbetsmarknadens parter förhandlar för att förbättra konkurrenskraften och finanspolitiken stramas åt. Den konkurrensutsatta delen av ekonomin stöttas dock av Europeiska stimulanspolitik, som inneburit en svagare valuta. Tillväxten i finsk ekonomi väntas sammantaget stiga något 2016 och 2017. Inflationen ökar i omvärlden Prisutvecklingen i stora delar av omvärlden är svag och i flera länder ligger inflationen nära noll. I de avancerade ekonomierna har lägre energipriser pressat ned inflationen , medan inflationen i de framväxande ekonomierna har stigit som en följd av kraftigt försvagade växelkurser i många länder. En uppgång i inflationstakten väntas i de avancerade ekonomierna 2016, då fallande råvarupriser inte längre dämpar prisutvecklingen. På bedöms inflationen i många avancerade ekonomier endast långsamt närma sig centralbankernas inflationsmål, eftersom löneutvecklingen förväntas bli fortsatt svag. I ligger dock den underliggande inflationen nära inflationsmålet. Utvecklingen på arbetsmarknaden, med en stark sysselsättningsutveckling och en högre löneökningstakt, bidrog till att den amerikanska höjde styrräntan 2015. Den fortsatta återhämtningen i den amerikanska ekonomin medverkar till att fler styrräntehöjningar är att vänta 2016 och 2017. 3.2Utvecklingen i och 2017 Svensk ekonomi utvecklades mycket starkt 2015. BNP ökade med , vilket var betydligt högre än den genomsnittliga tillväxten (se tabell 3.2). Tillväxten drevs av en stark investeringsutveckling, främst inom bostadssektorn, en stabil utveckling av hushållens konsumtion samt en snabbt ökande offentlig konsumtion och export (se diagram 3.2). En fortsatt stark inhemsk efterfrågeutveckling bidrar till att BNP-tillväxten blir fortsatt hög 2016. I takt med att resursutnyttjandet stiger bedöms BNP-tillväxten sakta in något 2017 (se tabell 3.2). Diagram 3.2 BNP-tillväxt och bidrag till tillväxt Procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga delar. Källor: och egna beräkningar. Handeln med omvärlden bidrog positivt till BNP-tillväxten , till skillnad från de tidigare två årens negativa bidrag (se diagram 3.2). Tjänsteexporten uppvisade 2015 den starkaste tillväxten . Även tillväxten i varuexporten tilltog, till stor del driven av export av motorfordon och läkemedel. Importen har också växt, men inte lika snabbt som exporten. höga exporttillväxt 2015 ägde rum som världshandeln tydligt mattades av och handelspartners totala import var låg. ser därmed ut att ha tagit marknadsandelar 2015, av svag exportutveckling. Förtroendeindikatorer för tillverkningsindustrin i tyder på en fortsatt hög exporttillväxt 2016, även om förtroendet minskat något . I takt med att export återgår till att utvecklas i linje med svensk exportmarknad (se tabell 3.1) väntas exporttillväxten dämpas. En hög konsumtionstillväxt och höga investeringsnivåer 2016 gör att importen väntas öka i en hög takt, för att sedan sakta in 2017. Sammantaget medför det att nettobidraget av utrikeshandeln till BNP blir lägre framöver (se diagram 3.2). Procentuell förändring om inte annat anges Mdkr 2014, om inte annat anges -0,1 -2,4 -0,9 Anm.: Fasta priser, referensår 2014. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Stabil ökning av hushållens konsumtion Hushållens konsumtion är en viktig drivkraft för efterfrågan i svensk ekonomi. Konsumtionstillväxten steg 2015. Det var främst inköp av sällanköpsvaror och bilar som ökade i en snabbare takt. Flera faktorer tyder på en fortsatt hög konsumtionstillväxt. Enligt Konjunkturbarometern från är hushållen fortfarande mycket optimistiska om sin egen ekonomi. Därutöver gynnas utvecklingen av låga räntor, ett i utgångsläget högt hushållssparande och höga reallöneökningar samt av att arbetslösheten minskar. Sammantaget väntas en fortsatt stabil ökning av hushållens konsumtion ge ett relativt stort bidrag till BNP-tillväxten 2016 och 2017. Mycket stark offentlig konsumtionstillväxt Den offentliga konsumtionstillväxten uppgick till 2015, vilket var den högsta tillväxttakten . Både statlig och konsumtion ökade, framför allt under slutet av året och mycket till följd av det ökade asylmottagandet. Den offentliga konsumtionen lämnade ett relativt stort bidrag till BNP- tillväxten 2015 (se diagram 3.2). Främst till följd av asylmottagandet väntas den offentliga konsumtionen växa i en hög takt 2016 och 2017. Behovet av kommunala välfärdstjänster ökar också på grund av stora demografiska förändringar, med fler barn och äldre i befolkningen och en större befolkning. Dessutom bidrar regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg till konsumtionstillväxten . Utvecklingen av kommunsektorns inkomster, både statsbidrag och skatter, blir dock svagare 2017 än 2016. Sammantaget innebär detta att den offentliga konsumtionen väntas öka mycket starkt 2016, men att ökningstakten dämpas 2017. Stora investeringar i bostäder och offentlig sektor De fasta bruttoinvesteringarna8 växte i en mycket hög takt både 2014 och 2015. Det var framför allt investeringarna inom tjänstesektorn som ökade, vilket delvis förklaras av en stark ökning av bostadsinvesteringarna. bidrog även de varuproducerande sektorerna till tillväxten i större utsträckning än . Efter två starka år bedöms investeringsbehovet inte längre vara lika stort inom näringslivet, vilket medför en lägre investeringstillväxt framöver. Indikatorer över bostadsbyggandet tyder i kombination med en stor efterfrågan på bostäder på en fortsatt hög tillväxt av bostadsinvesteringarna 2016. Ökningstakten väntas därefter avta till följd av att resursutnyttjandet inom byggsektorn blir ansträngt. bedöms industrin kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande investeringsökningar. De offentliga investeringarna bedöms växa i hög takt 2016 och 2017. I kommunsektorn finns ett stort behov av investeringar till följd av den demografiska utvecklingen och av att äldre infrastruktur behöver ersättas. ökar investeringarna i statlig transportinfrastruktur. Sammantaget väntas de totala investeringarna växa i genomsnittlig takt 2016 och därefter något svagare. Den starka BNP-tillväxten 2015 visade sig även i en stark tillväxt i näringslivets produktion. Produktionen inom både tjänste- och varusektorn växte i hög takt, men ökningen var snabbast i varuproduktionen. Eftersom varuproducenter har en relativt hög produktion per arbetad timme jämfört med tjänsteproducenter, bidrog det till en hög produktivitetstillväxt i näringslivet. Inte har produktivitetstillväxt i näringslivet varit så hög som den var 2015. Produktionstillväxten bedöms bli hög även 2016 och mattas sedan av i takt med BNP- tillväxten 2017. I näringslivet bedöms produktivitetstillväxten minska framöver, då de varuproducerande branschernas bidrag till tillväxten minskar. Stark utveckling på arbetsmarknaden Sysselsättningen har ökat snabbt . har arbetskraften ökat lika snabbt, vilket medfört att arbetslösheten har legat kring . Den snabba tillväxten i arbetskraften avtog 2015. Tillsammans med en fortsatt starkt växande sysselsättning har det inneburit att arbetslösheten minskat betydligt både för kvinnor och för män. Även långtidsarbetslösheten minskade 2015 (se avsnitt 9). 8 Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. antalet sysselsatta 2015 var Procentuell förändring om inte annat anges ökade däremot sysselsättningen 2015. Nivå 2014, tusental om inte annat Framåtblickande indikatorer på efterfrågan på företagens anställningsplaner, tyder på en stark efterfrågan i ekonomin, på att sysselsättningen -0,5 fortsätta att stiga (se diagram 3.4 och tabell 3.3). Diagram 3.3 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) -1,6 -2,2 -1,2 -0,5 Anm.: Serierna är säsongrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: och . Sysselsättningen i kommunsektorn väntas lämna bidrag till ökningen av antalet Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kommunala konsumtionen bedöms öka snabbt, Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna Statistik på BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte att tillgå uppdelat på kön. Detta gör att sysselsättningen i kvinnor och män görs inte. 1 BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2 Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3 Enligt nationalräkenskaperna. Nivå avser miljoner timmar. 4 Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med jämföras med den genomsnittliga utvecklingen årsmedeltal för antal sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. 1993–2015 på -0,. 5 Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 6 Genomsnittet är beräknat –2015. 7 Potentiell sysselsättning avser den nivå som skulle råda om arbetsmarknaden var i konjunkturell balans. byggbranschen bedöms sysselsättningen stiga i 8 Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. I prognosen bedöms sysselsättningen 9 Procent av arbetskraften. inom industrin stiga något, men svagare än i 10 Personer i arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. övriga branscher 2016 och 2017. Sysselsättningen ökar starkast i kommunerna minskad andel sysselsatta inom industrin. Sysselsättningen ökade 2015 både i näringslivet och i den offentliga sektorn. det tjänstebranscherna som främst stod för har länge varit svag i den exportinriktade indu- Diagram 3.4 Sysselsatta och sysselsättningsgrad Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraftsdeltagandet oförändrat 2016 och 2017 Arbetskraftsdeltagandet uppgick (se tabell 3.3). Det var väsentligt lägre bland kvinnor än bland män, även om kvinnors arbetskraftsdeltagande har stigit . Arbetskraften väntas fortsätta att öka 2016 och 2017. Eftersom befolkningen bedöms växa i ungefär samma takt väntas arbetskraftsdeltagandet i princip bli oförändrat (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Även om det finns en positiv trend i arbetskraftsdeltagandet bland äldre och nyanlända, innebär den förändrade befolkningssammansättningen att arbetskraftsdeltagandet totalt sett blir oförändrat. Detta beror bl.a. på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, kommer att utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. Arbetslösheten fortsätter att minska bedöms arbetslösheten minska till följd av att sysselsättningen förväntas öka väsentligt snabbare än arbetskraften (se diagram 3.6). Arbetslösheten bedöms 2017 uppgå till , vilket är något lägre än den bedömda nivån på jämviktsarbetslösheten. Diagram 3.6 Arbetslösa och arbetslöshet Tusental personerProcent av arbetskraften Antal arbetslösa (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Den starka BNP-tillväxten 2015 ledde till en snabb konjunkturuppgång i svensk ekonomi. Det s.k. BNP-gapet visar hur faktisk BNP avviker från den bedömda potentiella nivån och är ett mått på i vilken utsträckning resurserna i ekonomin används. Mätt med BNP-gapet fortsätter resursutnyttjandet att stiga 2016 och bedöms bli något positivt både 2016 och 2017 (se diagram 3.7). Även om arbetsmarknadsgapet, dvs. skillnaden mellan faktiskt och potentiellt arbetade timmar i procent av potentiellt arbetade timmar, sluts fortsätter det att vara negativt 2016. Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källa: Egna beräkningar. Indikatorer visar att företagen har fått allt svårare att rekrytera personal. Enligt Arbetsförmedlingens statistik ökade bristen på arbetskraft både i näringslivet och i den offentliga sektorn (se diagram 3.8). I den offentliga sektorn var bristen särskilt påtaglig, i synnerhet inom yrken som kräver eftergymnasial utbildning, t.ex. bland lärare, läkare och sjuksköterskor. Mer än varannan arbetsgivare inom offentlig sektor uppgav att den hade svårt att rekrytera personal. Diagram 3.8 Andel arbetsgivare med brist på arbetskraft Anm.: Statistiken samlas in halvårsvis. Sista observation är . Källa: Arbetsförmedlingen. Konjunkturbarometern visar att bristtalen i näringslivet fortsatte att stiga även . Sammantaget pekar arbetsmarknadsstatistiken på att resursutnyttjandet stiger på arbetsmarknaden. Det bedöms dock fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden och resursutnyttjandet förväntas vara balanserat först . baseras bl.a. på att den upplevda bristen på arbetskraft i näringslivet än så länge är lägre än 2007, då resursutnyttjandet på arbetsmarknaden senast bedöms ha varit balanserat. Dessutom har löneutvecklingen varit dämpad. Utfallet från den pågående avtalsrörelsen blir en indikation på hur pass stramt resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är. Produktivitetstillväxten i näringslivet var mycket stark 2015. tyder flera indikatorer på att företagen utnyttjar sina befintliga resurser, i form av t.ex. maskiner och personal, i högre utsträckning än normalt. i näringslivet som uppger att det är brist på efterfrågan är relativt låg och företagens anställningsplaner ligger sammantaget på en hög nivå. Resursutnyttjandet inom företagen i näringslivet som helhet bedöms ha varit något ansträngt 2015 och fortsätta att vara det 2016. Ett uttryck för detta är att produktivitetsgapet, som visar den faktiska produktivitetens avvikelse från den bedömda potentiella nivån, förväntas vara positivt (se diagram 3.7). Stigande inflation och löner 2016 och 2017 Inflationen har varit låg (se diagram 3.9), både mätt som förändring i konsumentprisindex (KPI) och i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF). KPI har dämpats till följd av reporäntesänkningar. Dessutom bidrog en allmänt svag prisutveckling i omvärlden, i synnerhet fallande energipriser, till att tydligt hålla tillbaka inflationstakten 2015. Andra bidragande orsaker var det låga resursutnyttjandet och att förväntningar om inflationen var på relativt låga nivåer. Den underliggande inflationstakten, mätt som KPIF exklusive energi, har dock uppvisat en stigande trend (se diagram 3.9). Uppgången kan till stor del förklaras av högre priser på importerade varor och tjänster till följd av att kronan har försvagats , medan prisutvecklingen på inhemska tjänster har varit svag. KPIF bedöms stiga 2016 och 2017 (se tabell 3.4). Ett högre resursutnyttjande förväntas öka företagens möjligheter att föra över sina kostnader till konsumenterna. Dessutom bidrar förändringar av skatter och avdrag till att höja inflationstakten 2016. också ge ett mindre negativt bidrag till inflationen jämfört med . bidrar energipriserna i stället positivt till inflationsutvecklingen. Uppgången i inflationen motverkas dock något av en förväntad kronförstärkning. Löneökningstakten var dämpad 2015 enligt konjunkturlönestatistiken. Den starka återhämtningen på arbetsmarknaden väntas bidra till att lönerna ökar snabbare 2016 och 2017 (se tabell 3.4). Även om inflationen bedöms ta fart 2017 bedöms ökningen av de nominella lönerna bidra till att reallönerna fortsätter att växa i en relativt hög takt. Reallönerna i hela ekonomin väntas öka med i genomsnitt 2016 och 2017. Det är i linje med reallöneutvecklingen sedan införandet av industriavtalet. Tabell 3.4 Inflation och löner Procentuell förändring om inte annat anges KL, hela ekonomin1,3 NR, hela ekonomin4 Anm.: Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . Det beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 2KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation.