prop · H4031d5 · 2016-09-20 00:00:00 — –antal och andel personuppklarade brott, –antal utfärdade ordningsböter, –antal och andel lagförda personer och brottsmisstankar, och Bedömningen baseras på såväl den sammantagna utvecklingen som utvecklingen för olika brottskategorier. Rättsväsendets verksamhet är komplex och därför svår att på ett heltäckande sätt fånga i ett antal statistiska mått. En stor mängd värdefullt arbete utförs inom området utredning och lagföring utan att det resulterar i ärenden redovisade till åklagare eller i personuppklarade brott. Det är vidare svårt att definiera exakt vilken uppklaringsnivå som är rimlig, eftersom förutsättningarna att klara upp de anmälda brotten varierar kraftigt. De brottsbekämpande myndigheterna måste dock alltid sträva efter att uppnå en så hög brottsuppklaring som möjligt och se till att personer som begår brott får stå till svars för sina gärningar. I ljuset av detta tillför indikatorerna värdefull och nödvändig information om utvecklingen i verksamheten. Ett brottsärende som inkommer till innehåller ett eller flera anmälda brott. Ett anmält brott innehåller i sin tur en eller flera brottsmisstankar (dvs. varje brottshändelse som en person kan misstänkas för). ökade antalet inkomna ärenden till (exklusive ärenden från övervakning med trafiksäkerhetskameror). Det totala antalet brott som anmäldes till brottsbekämpande myndigheter ökade . Det var framförallt antalet anmälda skadegörelsebrott och bedrägeribrott som ökade. Inflödet av bedrägeribrott har som tidigare nämnts ökat mycket kraftigt . har antalet anmälda brott ökat , vilket i stor utsträckning beror på att den tekniska utvecklingen har gjort det möjligt att begå allt fler typer av bedrägeribrott. Antalet inkomna ärenden till gällande narkotikabrott minskade . Narkotikabrott är ett s.k. ingripandebrott som är beroende av polisens egna insatser för att upptäckas. Enligt beror minskningen sannolikt på de omprioriteringar av resurser som gjordes med anledning av det stora antalet migranter som kom till och terrorhoten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet ärenden som redovisade till åklagare minskade . Det innebär att andelen redovisade ärenden av avslutade ärenden (dvs. ärenden som slutredovisats till åklagare, lagts ned eller överlämnats till annan myndighet och därmed är avslutade i diarium) minskade från . Antalet och andelen redovisade ärenden minskade i de flesta brottskategorier. Andelen redovisade ärenden av bearbetade ärenden, dvs. av de ärenden där förundersökning eller motsvarande hade inletts, var dock oförändrad i förhållande till föregående år. Ur ett flerårigt perspektiv har trenden varit att antalet inkomna ärenden har ökat svagt som har inlett förundersökning i en allt mindre andel av fallen. I de ärenden där förundersökning har inletts har en allt större andel ärenden lagts ned under utredningens gång och en allt mindre andel ärenden har redovisats till åklagare för beslut i åtalsfrågan. Till inkom ca 171 900 ärenden eller drygt 439 000 brottsmisstankar, vilket innebär en minskning avseende ärenden och avseende brottsmisstankar. Antalet beslutade brottsmisstankar ökade dock jämfört med föregående år, vilket främst beror på ett ökat antal beslut om lagföring. Inkomna brottsmisstankar avser brottsmisstankar som inkommit till åklagare, antingen genom anmälan om brott där åklagare ska vara förundersökningsledare eller som färdig utredning där polisen ansvarat för utredningen. Beslutade brottsmisstankar beskriver antalet brottsmisstankar där det fattats någon form av beslut, t.ex. beslut om förundersökning, nedläggning, strafföreläggande eller åtal. Till inkom ca 6 350 ärenden eller drygt 48 300 brottsmisstankar. Det är en ökning av antalet inkomna ärenden , som antalet brottsmisstankar minskat . Ökningen av antalet inkommande ärenden motsvarar den mängd ärenden som upprättats med anledning av uppgifter från om försenade årsredovisningar . Myndigheten räknar med att kunna motverka denna typ av brottslighet genom brottsförebyggande åtgärder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.8 Inkomna ärenden –2015 För del redovisas endast inkomna brottsärenden, inklusive ärenden från övervakning med trafiksäkerhetskameror. Siffrorna gällande och inkluderar även andra ärenden än sådana som avser ansvar för brott. Medelgenomströmningstiden för bearbetade ärenden hos , dvs. ärenden där förundersökning eller annan slags brottsutredning bedrivits, minskade från 90 . Tiden mäts från inledd förundersökning till dess att ärendet avslutats hos polisen. Den totala genomsnittliga genomströmningstiden från att anmälan har inkommit till åklagarkammaren till dess beslut har fattats ökade . Denna ökning förklaras främst av att beslut fattades för ett stort antal bedrägerimisstankar som hade varit under utredning . Genomströmningstiden mätt från inkommet beslutsunderlag från polisen till åklagares beslut i åtalsfrågan minskade dock med . Vid minskade genomströmningstiden mätt från inkommen anmälan till beslut till 2015. Detta beror främst på att volymen av s.k. mängdärenden, som har en kort utredningstid, ökade i förhållande till mer komplexa projektärenden och särskilt krävande ärenden samt på att andelen direktavskrivna brottsmisstankar ökade. När brottsbekämpande myndigheter lyckas knyta en gärningsperson till ett brott genom att åklagare fattar beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse räknas brottet som personuppklarat i den officiella kriminalstatistiken. Brott kan också bli uppklarade på andra sätt än genom personuppklaring. Det gäller exempelvis brott som inte blir föremål för lagföring på grund av beslut om förundersökningsbegränsning eller om det konstateras att den anmälda gärningen inte är ett brott eller att den misstänkte är . Vanligtvis korrelerar utvecklingen av antalet personuppklarade brott med utvecklingen av antalet ärenden som redovisas från polis till åklagare. gick dock utvecklingen i olika riktningar. Medan antalet ärenden redovisade till åklagare uppvisade en tydlig minskning ökade antalet personuppklarade brott med . Detta beror bl.a. på att ett antal stora bedrägeriärenden med många registrerade brott och brottsmisstankar klarades upp . Antalet personuppklarade bedrägeribrott ökade . Även antalet personuppklarade narkotikabrott ökade men inte i samma stora utsträckning (). Personuppklaringsprocenten minskade dock med en halv procentenhet från . Antalet ordningsböter som utfärdade fortsatte att minska i ungefär samma utsträckning som året innan. utfärdades ca 40 000 färre ordningsböter för trafikbrott, vilket motsvarar en minskning . För övriga specialstraffrättsliga brott minskade antalet utfärdade ordningsböter med ca 1 . Som framgår av diagram 2.12 har det sammantagna antalet utfärdade ordningsböter minskat kraftigt . Merparten av de ordningsböter som utfärdas avser trafikbrott. Diagram 2.12 Utfärdade ordningsböter 2006–2015 Antalet personer som lagfördes (dvs. åtalades, fick strafföreläggande eller meddelades åtalsunderlåtelse) genom beslut av minskade till 110 391. Andelen lagförda personer (av det totala antalet misstänkta personer där beslut om lagföring eller avskrivning fattats) låg kvar på , vilket är motsvarande nivå som föregående år. Andelen lagförda brottsmisstankar ökade till , vilket förklaras av att lagföringsbeslut fattades för ett stort antal bedrägerimisstankar. Antalet personer som lagfördes genom beslut vid minskade med till 1 921 stycken. Andelen lagförda personer minskade till 2015. Antalet lagförda brottsmisstankar minskade och uppgick till 8 094. Andelen lagförda brottsmisstankar minskade från 2015. Den forensiska verksamheten är en viktig förutsättning för utredningsverksamheten som bedrivs av polis och åklagare. ombildades () till Nationellt forensiskt centrum (NFC), vilket utgör en avdelning inom . Ärendeutvecklingen – 2015 vid SKL/NFC visar på ett kontinuerligt ökat behov av forensiska undersökningar och analyser. ökade det totala antalet begärda undersökningar, exklusive personprover för dna-analys, . Antalet begärda undersökningar av personprover för dna-analys fortsatte däremot att minska (-9,). Antalet avslutade ärenden minskade , vilket emellertid ska ses i ljuset av att antalet kraftigt ökade (). Även antalet utförda undersökningar vid de forensiska sektionerna i polisregionerna minskade . Antalet expedierade ärenden vid olika verksamheter förändrades i vissa avseenden . Inom rättspsykiatrin ökade antalet rättspsykiatriska undersökningar med . Antalet expedierade rättsintyg fortsatte att minska. Rättsintygen har totalt sett minskat med och med . Antalet utfärdade rättsintyg är generellt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 sett lågt (5 078 stycken 2015) om man ser till antalet anmälda vålds- och sexualbrott i landet. Det totala antalet expedierade utlåtanden efter rättsmedicinska undersökningar (obduktioner och likbesiktningar) i landet ökade jämfört med . Antalet expedierade ärenden inom rättskemin minskade till ca 89 000 ärenden. Inom rättsgenetiken minskade antalet ärenden med ca 200 till drygt 3 250. Insatser för att förbättra effektiviteten och kvaliteten i brottsutredningsverksamheten bedrivs en löpande samverkan mellan polis och åklagare i både strategiska och operativa frågor. Denna samverkan har ytterligare förstärkts genom myndigheternas nya organisationer. Inför bildandet av anpassade sin organisation så att den överensstämmer med regionindelning. Därigenom finns bättre förutsättningar att identifiera vad som fungerar bra i respektive region och vad som bör utvecklas. Exempelvis medverkar cheferna för åklagarområdena i polisregionernas operativa ledningsgrupper. Myndigheterna har också tagit fram ett gemensamt verktyg för månatlig uppföljning av den utrednings- och lagföringsverksamhet som berör dem båda. deltar även i s.k. nationella beredningsgrupp som har i uppgift att analysera avvikelser i utredningsresultaten och faktorer som påverkar resultaten. Även Brå deltar i detta arbete. har samverkan också bedrivits mellan och Nationellt forensiskt centrum vid i syfte att korta handläggningstiderna för kriminaltekniska undersökningar och undvika onödiga undersökningar. Detta arbete fortsätter . redovisade ett regeringsuppdrag om att utveckla arbetet mot hatbrott. Myndigheten aviserade en ambitionshöjning på området och en målsättning är att uppklaring och lagföring av hatbrott ska öka och att medarbetarna får en större kunskap om och förståelse för hatbrottsproblematiken. Satsningen omfattar även ett mer utvecklat brottsförebyggande arbete, främst genom en utökad kontakt och dialog med grupper utsatta för hatbrott. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ett utvecklingsarbete för att förstärka sin förmåga att bekämpa brott som hotar grundläggande fri- och rättigheter. Arbetet kommer att följas upp av regeringen . Även vid har handläggningen av hatbrott varit ett prioriterat område och myndigheten har bl.a. genomfört en granskning av hatbrottsärenden samt påbörjat en översyn av hatbrottsriktlinjerna. För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster har , , , , och fortsatt sitt samarbete i enlighet med den gemensamma strategi och handlingsplan som tagits fram. Utgångspunken för arbetet är att den myndighet som har bäst förutsättningar att åstadkomma önskat resultat ska agera. Arbetet mot gränsöverskridande brottslighet Brottsligheten drar nytta av globalisering, fri rörlighet och digitalisering. Satsningar mot internationella brottsnätverk och organiserad brottslighet bidrar till att öka myndigheternas kompetens, skapa kontakter och bygga upp informationsflöden. För att bygga upp förmågan att fånga upp ärenden med internationella kopplingar, tillvarata internationell information och förbättra samordningen inom hela organisationen har börjat skapa internationella, operativa funktioner i polisregionerna. Myndigheten har också utsett en särskild koordineringsfunktion för det myndighetsgemensamma arbetet inom ramen för EU:s policycykel mot internationell och organiserad brottslighet. De europeiska fonderna för de yttre gränserna och den inre säkerheten utnyttjas för projektverksamhet i form av särskilda uppdrag. Informationsutbytet inom EU har fortsatt att utvecklas . Inom ramen för Prümsamarbetet har anslutits till det automatiserade fingeravtrycksutbytet. Dnautbyte sker med över hälften av de anslutna medlemsstaterna. Detta bidrar till att identifiera och lagföra gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu samtliga 19 anslutna medlemsstater och underlättar för polisen att göra kontroller av utländska fordon. Åklagarväsendets operativa samarbete med andra länder är ett frekvent inslag i arbetet och myndigheternas internationella engagemang har genom egna initiativ varit betydande. Myndigheterna har bidragit till utvecklingen av det rättsliga samarbetet inom EU, inklusive till det europeiska åklagarkontoret Eurojust, där antalet ärenden har ökat och blivit mer komplexa. Myndigheterna har även deltagit i andra internationella samarbeten, exempelvis det Europeiska straffrättsliga nätverket (EJN), nätverket av revisorer för att bekämpa ekonomisk brottslighet (ALEFA) och den svenska funktionen för brottsutbytesfrågor, Asset Recovery Office (). riksåklagare har deltagit aktivt i internationella samarbeten och har bl.a., som ordförande i (Network of Public Prosecutors or equivalent institutions at the Supreme Judicial Courts of the Member States of Union), anordnat dess åttonde möte. Förslaget om en förordning om en europeisk åklagarmyndighet förhandlades intensivt av regeringen och är fortfarande föremål för omfattande diskussioner mellan medlemsstaterna. Förhandlingarna avseende en ny förordning för Eurojust avslutades i huvudsak i rådet . Genom medverkan i internationella fredsfrämjande insatser har , , och Kriminalvården bidragit till institutionell kapacitetsuppbyggnad för att stärka såväl internationell som nationell fred och säkerhet. Isoleringsbrytande åtgärder för intagna i häkte Av de som var häktade med restriktioner fick isoleringsbrytande åtgärder under minst 2015. För gruppen unga med restriktioner var andelen . Av de som var häktade utan restriktioner fick isoleringsbrytande åtgärder under minst . För unga utan restriktioner var andelen . I jämförelse med 2014 har det skett en liten ökning i samtliga kategorier förutom för unga utan restriktioner där andelen i stället har minskat något. Kvinnor får isoleringsbrytande åtgärder i större utsträckning än män (för kvinnor jämfört för män). Kriminalvården har genomfört en 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nulägeskartläggning av häktesverksamheten. Utifrån denna har myndigheten format ett pågående utvecklingsarbete avseende isoleringsbrytande åtgärder. har också Kriminalvården och gemensamt tagit fram förslag för ett effektivare arbete med att bryta isoleringen av häktade. Myndigheternas kostnader inom verksamheten utredning och lagföring uppgick till 2015, vilket är något lägre än föregående år. Sett ur ett längre perspektiv har kostnaderna dock kontinuerligt ökat. Tabell 2.9 Kostnadsutveckling utredning och lagföring 2006–2015 Källa: –2015 för , , och Kriminalvården. En stor del av resurser på området utredning och lagföring går åt till att hantera våldsbrott. har mellan av resurstiden lagts på våldsbrott som antalet inkomna våldsbrottsärenden utgör av det totala antalet inkomna ärenden. Inom utgjordes av de avslutade brottsmisstankarna av vålds- och sexualbrott och av resurserna användes för att handlägga sådana brottsmisstankar. ökade kostnaderna för utredning och lagföring hos marginellt jämfört med . Av de resurser som myndigheten lade på utredning och lagföring användes till att hantera mängdärenden, till mer komplexa projektärenden och till särskilt krävande ärenden. Regeringens mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bl.a. genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutvecklingen. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna och de allmänna Domstolar omfattar även hyres- och arrendenämnderna, , och . Verksamheten vid migrationsdomstolarna redovisas under utgiftsområde 8. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –inkomna, avgjorda och balanserade mål, –överbalanser, och –produktivitet, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till kostnaderna. Regeringen har beslutat om målsättningar för hur långa omloppstider olika typer av mål högst bör ha i domstolarna. Målsättningarna gäller hur lång handläggningstid av målen högst bör ha från att de kommit in till domstolen till att de har avgjorts. Verksamhetsmålen och resultaten framgår av tabell 2.10 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.10 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2009–2015, Tvistemål exkl. gem. Samtliga mål exkl. förtursmål och migrationsmål Samtliga mål exkl. förtursmål och migrationsmål Källa: Domstolars årsredovisning 2009-2015. 2012 justerade regeringen hovrätternas verksamhetsmålet för tvistemål från 6,0 . Omloppstiderna har minskat för samtliga verksamhetsmål utom för kammarrätterna. Verksamhetsmålen för tingsrätterna avseende omloppstider för både tvistemål och brottmål och för förvaltningsrätterna uppnåddes. Hovrätternas omloppstider för tvistemål minskade med mer än en månad och ligger nu marginellt över verksamhetsmålet. Även hovrätternas omloppstider för brottmål förbättrades men ligger över verksamhetsmålet. Resultaten för hyres- och arrendenämnderna förbättrades markant. Omloppstiderna minskade från 2014 2015. Verksamhetsmålet på 4,0 månader nåddes dock inte. pågick ett antal riktade åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Som exempel kan nämnas en förstärkningsstyrka med ett antal domare som kan tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balansavarbetningar. Vissa domstolar har också tilldelats ekonomiska resurser för att kunna göra tillfälliga insatser för att minska omloppstider och överbalanser. Omständigheter som domstolarna menar har försvårat uppfyllelsen av verksamhetsmålen är bl.a. personalomsättning, rekryteringssvårigheter och målens komplexitet och omfattning. över den senaste sjuårsperioden har omloppstiderna varierat men för majoriteten av verksamhetsmålen ligger omloppstiderna på en lägre nivå . Inkomna, avgjorda och balanserade mål Antalet inkomna mål (exklusive migrationsmål) till domstolarna minskade 2015 jämfört med . Antalet avgjorda mål minskade och antalet balanserade mål minskade . Utvecklingen framgår av tabell 2.11. Tabell 2.11 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2009–2015 Källa: Domstolars årsredovisning 2009-2015 och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har antalet inkomna och avgjorda mål minskat. Antalet avgjorda mål har överstigit antalet inkomna mål , vilket medfört att de totala balanserna har minskat successivt och denna utveckling fortsatte . Domstolarnas totala balans kan delas upp i en så kallad arbetsbalans och en överbalans. Med arbetsbalans avses det antal mål i balans som statistiskt är förenligt med att regeringens verksamhetsmål gällande omloppstider kan nås. Det antal mål som överstiger arbetsbalansen definieras som överbalans. Tabell 2.12 Överbalanser 2009–2015 Källa: Domstolars årsredovisning. Överbalansen 2015 var 293 mål vilket är en minskning jämfört med . har överbalansen gradvis minskat med totalt . Tingsrätterna och förvaltningsrätterna har underbalanser. Hovrätterna har en överbalans på totalt 170 mål. Kammarrätterna har en överbalans på 3 915 mål, vilket är en ökning med knappt 1 300 mål jämfört med . En stor del av överbalansen vid kammarrätterna utgörs dock av 3 900 socialförsäkringsmål vid Kammarrätten i . Målen rör ersättning för kostnader till följd av vård i annat land inom EU och kammarrätten har inväntat ett avgörande från Verksamhetsområdet inbegriper både verksamheten inom Domstolar (exklusive migrationsdomstolarna) och de transfereringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Verksamhetens kostnader avser utfallet på anslaget 1:5 Domstolar medan transfereringar m.m. avser utfallet på anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Tabell 2.13 Kostnadsutveckling dömande verksamhet 2006–2015 Källa: Domstolars årsredovisningar 2006–2015. –2015 har verksamhetskostnaderna inom Domstolar ökat . ökade kostnaderna med , vilket främst förklaras av ökade kostnader för om- och nybyggnationer av domstolslokaler. Produktiviteten, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till de totala fastprisberäknade kostnaderna på anslaget 1:5 Domstolar, har minskat . Antalet inkomna mål, liksom antalet avgjorda mål och ärenden, har fortsatt att minska. Antalet avgjorda mål har dock överstigit antalet inkomna mål och balanserna var på den lägsta nivån . Utgifterna för rättsliga biträden ökade och totalt –2015. utgjorde utgifterna för offentlig försvarare av utgifterna på anslaget. Andra större utgiftsposter gällde målsägandebiträde, offentligt biträde och rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Den totala ökningen av utgifterna på anslaget förklaras främst av ökade utgifter för offentligt försvar. Ökningen beror delvis på att timkostnadsnormen höjts och att det totala antalet debiterade timmar ökat. Timkostnadsnormen räknas ut efter förslag från 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och fastställs av regeringen i förordningen (2009:1237) om timkostnadsnorm inom rättshjälpsområdet. Regeringens mål för verksamheten är att påföljderna ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Kriminalvården ansvarar för att verkställa påföljder inom verksamhetsområdet. bl.a. innebär att kärnverksamheten leds av nationella chefer direkt underställda generaldirektören. En ny styr- och uppföljningsmodell har utvecklats och delvis implementerats. Myndigheten har även utvecklat arbetet med egenkontroll och förberett inrättandet av en ny tillsynssektion. Beläggning och effektivt resursutnyttjande Antalet intagna i anstalt och antalet frivårdsklienter fortsatte att minska . Medelbeläggningen i anstalt minskade och medelantalet frivårdsklienter i förhållande till föregående år. Diagram 2.13 Medelbeläggning i anstalt och medelantal frivårdsklienter Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Uppfyllelsen av målet att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt bedöms bl.a. utifrån –myndighetens arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen, –effektiviteten i resursutnyttjandet, –antalet rymningar och andra allvarliga händelser, och Källa: Kriminalvårdens årsredovisningar 2007-2015. –graden av strukturerad sysselsättning i anstalt. Måluppfyllelsen avseende det återfallsförebyggande arbetet under verkställigheten bedöms bl.a. utifrån –andelen klienter som har en verkställighetsplan, Kriminalvården har fortsatt att vidta åtgärder för att hantera överkapaciteten på kort sikt men även arbetat med långsiktiga strategier för myndighetens framtida infrastruktur vid anstalter och häkten. som klienttillströmningen har minskat har myndighetens personalresurser ökat. Kriminalvården redovisar att denna kapacitet bl.a. har utnyttjats för –andelen klienter som har fullföljt behand- genomförande av stora utbildningsinsatser och –klienternas deltagande i utbildning, och –andelen klienter som har blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Intern styrning och kontroll Kriminalvården har fortsatt sitt påbörjade arbete med att vidta en rad åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. har t.ex. myndigheten en ny organisation som resursförstärkningar i klientverksamheten.