prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — -0,1 -0,3 -0,8 -0,7 -0,4 -0,3 -0,1 -0,4 -0,3 -0,3 -0,6 -0,4 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år Sysselsatta, 20–64 år Sysselsättningsgrad 15–74 år6 Sysselsättningsgrad 20–64 år6,7 Arbetskraften, 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–74 år8 Arbetslöshet, 15–74 år9 Befolkning, 15–74 år Befolkning, 20–64 år Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen Tusental personer, årsgenomsnitt 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Arbetsproduktivitet mätt som BNP till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9I procent av arbetskraften. 10Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften. 11Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Anm: Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. Källor: , , och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2015, prognos –2020 -0,3 -0,8 -0,2 -1,8 -2,2 -1,5 -0,8 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Utfall –2015, prognos –2020 -0,6 -1,4 -1,9 -2,0 -0,1 Anm.: Enligt nationalräkenskaperna (NR). Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är NR-begrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till näringslivet i NR:s branschindelade (funktionsindelade) statistik. Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -1,4 -2,4 -2,5 -2,0 -0,9 -0,5 -0,2 -0,7 -0,7 -0,3 -0,9 -1,7 -1,9 -2,3 -1,4 -1,3 -0,4 -1,7 -2,0 -2,0 -1,6 -1,2 -0,5 Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. sysselsättning, 15-74 år4 Jämviktsarbetslöshet, 15-74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris. Fasta priser, referensår 2014. 5Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2014) multiplicerat med BNP-deflatorn. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Utfall –2015, prognos –2020 Nominell löneutveckling, konjunkturlönestatistiken -0,2 -0,3 -0,1 -0,9 Anm.: Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 2Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2015, prognos –2020 Årsgenomsnitt -0,3 -0,5 6-månadersränta (EUR)¹ -0,3 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om annat ej anges Utfall –2015, prognos –2020 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1Inklusive beslut i enlighet med budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51), Extra ändringsbudget - Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146), samt förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). 2Avser de överstigande medel som uppstod på grund av att regeringen i budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51) föreslog och aviserade åtgärder som medförde större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar –2019. 3Inklusive Beräkningsteknisk överföring till hushållen och posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket (se avsnitt 4.2). Källa: Egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2020 Utfall 2005–2015, prognos 2016 och beräknat 2017–2020, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1067,3 1095,5 1134,9 1193,6 1264,5 1296,1 1335,4 1356,5 1.Regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 22 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2005–2020 Utfall 2005–2015, prognos 2016 och beräknat 2017–2020, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerad för teknisk förändring Jämställdhet och nyanlända invandrares Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerad för teknisk förändring Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 Regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 23 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor om inte annat anges -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,4 -0,7 -0,4 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna (NR), ex kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive beräkningsteknisk överföring till hushåll. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 24 Statens finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor om inte annat anges Transfereringar till privat sektor3 -0,3 -1,1 -1,2 -1,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,7 -3,5 -1,8 -0,8 -0,3 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, ex kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive beräkningsteknisk överföring till hushåll. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor om inte annat anges Räntor, utdelningar m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 26 Kommunsektorns finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor om inte annat anges Skatter och statsbidrag, -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5.2. 2Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 3Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 27 Strukturellt sparande Utfall –2015, prognos –2020 Andel av potentiell BNP, i procent, om inte annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,4 -0,7 -0,4 -0,1 -0,2 -0,1 -0,5 -0,6 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 -0,8 -1,0 -0,2 -0,7 -0,5 -1,4 -2,4 -2,5 -2,0 -0,9 1Engångseffekten resp. 2013 rör återbetalningen av försäkringspremier från AFA-Försäkring på och . Engångseffekter 2014–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen samt återbetalningen av försäkringspremier från AFA-Försäkring. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 2 Olika befolkningsgruppers ekonomiska standard..................................................... Inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen ............................................ Fördjupning: Pensionärernas ekonomiska situation ............................................... Inkomster i den övre delen av inkomstfördelningen .............................................. De samlade inkomstskillnaderna .............................................................................. Fördjupning: Olika inkomstslags effekter på inkomstfördelningen...................... Inkomstskillnader när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster............................ Fördelningseffekter av regeringens politik .............................................................. 2015/16:100 Bilaga 2 Ekonomisk utsatthet inom EU.................................................................. Förväntad återstående livslängd vid födseln och ............ Antal personer 2014, efter ålder, kön och Inkomstskillnader inom EU 2000–2013 ................................................... Faktorinkomsternas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. De skattepliktiga transfereringarnas vikter och koncentrations- index 1995 resp. 2014 ................................................................................. De skattefria transfereringarnas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014............................................................................................ Skatternas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014.................... Inkomstspridning för olika inkomstslag 2013.......................................... Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ Nyckeltal 1995 och 2000–2014.................................................................. Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden.................................................................... 2015/16:100 Bilaga 2 Diagram 2.1 Inkomstutveckling –2014 för olika åldersgrupper ............................. Diagram 2.2 Inkomstutveckling –2014 för olika hushållstyper, 20–.............. Diagram 2.3 Ekonomisk standard 2014 efter ålder ....................................................... Diagram 2.4 Ekonomisk standard 2014, ............................................... Diagram 2.5 Ekonomisk standard 2014 efter hushållstyp, 20–............................ Diagram 2.6 Ekonomisk standard 2014 efter vistelsetid i ................................ Diagram 2.7 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder (20–) 1995–2014................................................. Ekonomisk standard i olika delar av inkomstfördelningen 1995–2014................................................................................................... Andel individer i olika inkomstgrupper efter huvudsaklig Ekonomisk standard 1995–2014 för olika grupper efter huvudsaklig Andel med låg ekonomisk standard 1995–2014....................................... Olika gruppers bidrag till andelen med låg relativ ekonomisk standard 1995–2014.................................................................................... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter ålder.................... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014, ........... Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter hushållstyp, 20–.................................................................................. Andel med låg relativ ekonomisk standard 2014 efter vistelsetid i Placering i inkomstfördelningen –2014 för personer som ingick i inkomstgrupp 2009................................................................ Följsamhetsindexering och prisbasbeloppets utveckling ........................ Inkomstutveckling –2014 för olika årsklasser.................................. Antal personer i olika inkomstgrupper 2014, efter Diagram 4.4 Antal personer i olika inkomstgrupper 2014, efter kön och hushållstyp ................................................................................... Diagram 4.5 Fördelning av ekonomisk standard 2014 för män i olika åldersgrupper () ................................................................. Diagram 4.6 Fördelning av ekonomisk standard 2014 för kvinnor i olika åldersgrupper () ................................................................. Diagram 4.7 Andel med låg relativ ekonomisk standard i olika åldersgrupper, 1995 respektive 2014.................................................................................. Diagram 4.8 Andel med mycket låg materiell standard 2014, efter ålder och kön...... Diagram 5.1 Inkomsttillväxt i den översta delen av inkomstfördelningen 1995–2014................................................................................................... Toppinkomsternas inkomstandelar 1995–2014........................................ Inkomsternas sammansättning 2014......................................................... 2015/16:100 Bilaga 2 Diagram 5.4 Den översta hundradelens inkomstsammansättning 1995–2014............. Diagram 5.5 Den översta hundradelens inkomstandel, 1900–2014 .............................. Diagram 5.6 Inkomstandelen för den översta tiondelen exkl. andelen för topprocenten, 1900–2014........................................................................... Diagram 6.1 Fördelning av ekonomisk standard 1995 respektive 2014 ....................... Diagram 6.2 Percentilvärden i förhållande till medianen, 1995 respektive 2014.......... Diagram 6.3 Lorenzkurvan, 1995 respektive 2014......................................................... Diagram 6.4 Gini-koefficientens utveckling –2014 ............................................... Diagram 7.2 Koncentrationskurvan för faktorinkomster, 1995 resp. 2014.................. Diagram 7.3 Koncentrationskurvan för kapitalinkomster (exkl. realiserade kapitalvinster), 1995 resp. 2014 ................................................................. Diagram 7.4 Koncentrationskurvan för de samlade skatterna, 1995 resp. 2014 .......... Diagram 8.1 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2013........................................... Diagram 9.1 Andel som får en förändrad ekonomisk standard .................................... Diagram 9.2 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper............................ Diagram 9.3 Effekt på ekonomisk standard för olika hushållstyper............................. Diagram 9.4 Andel som får en förändrad utökad inkomst............................................ Diagram 9.5 Effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper ................................... Diagram 9.6 Effekt på utökad inkomst för olika hushållstyper.................................... Diagram 9.7 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst ................................................. Diagram 9.8 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell utökad inkomst....................................................... Diagram 9.9 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män ().................................................................................. ––ökade de svenska hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt , eller . Den ekonomiska standarden ökade mest för sammanboende 30–, medan yngre vuxna och personer hade en re- lativt sett svagare inkomstutveckling. –Den reala inkomstförbättringen för grup- pen pensionärer beror till stor del på att de nytillkomna pensionärerna har högre pension än de redan pensionerade. De som redan har gått i pension har haft en svagare inkomstutveckling. –Högst genomsnittlig standard 2014 hade sammanboende utan hemmaboende barn. Lägst standard hade utrikes födda med kort vistelsetid i , ensamstående kvinnor med barn och ensamstående pensionärer. –Den individuella disponibla inkomsten för personer i förvärvsaktiv ålder är i genom- snitt 15–lägre för kvinnor än för män. Denna relation har varit relativt stabil . –De samlade inkomstskillnaderna, mätt med Gini-koefficienten, har ökat såväl i som internationellt . Jäm- fört med de flesta andra länder har dock fortfarande en jämn inkomstfördel- ning. Mätt med en relativ låginkomstgräns (av medianinkomsten) har an- delen med låg ekonomisk standard ökat är att inkomstökningen har varit lägre för grupper med låga inkomster än för andra –I åldersgruppen nästan tredubblades andelen med låg relativ ekonomisk standard 1995–2014. Den ökan- de andelen förklaras främst av att pensions- inkomsterna har utvecklats långsammare än förvärvsinkomsterna. ––ökade inkomsterna mest högt upp i inkomstfördelningen. Tiondelen med högst inkomster hade i genom- snitt högre ekonomisk stan- dard än tiondelen med högst inkomster . 2015/16:100 Bilaga 2 –Kapitalinkomster (räntor och utdelningar) och realiserade kapitalvinster har successivt blivit allt viktigare inkomstkällor för den yttersta inkomsttoppen. Realiserade kapi- talvinster utgör huvuddelen av topprocen- tens kapitalinkomster. Räntor, och framför allt aktieutdelningar, har dock ökat i bety- delse . –Kapitalinkomster och realiserade kapital- vinster är i huvudsak koncentrerade till per- soner med höga disponibla inkomster. Des- sa inkomstslag har ökat i omfattning, och de har dessutom blivit mer ojämnt förde- lade i förhållande till den disponibla inkom- sten. Denna utveckling har bidragit till den ökade inkomstspridningen i . –I en del länder, t.ex. i och i Storbritan- nien, har den yttersta toppens andel av de samlade inkomsterna ökat kraftigt . Toppinkomstandelar- na börjar där närma sig de nivåer som exi- sterade före . I de konti- nentaleuropeiska och i de nordiska länderna har uppgången varit betydligt mindre. –Offentligt subventionerade välfärdstjänster, såsom omsorg om unga och gamla, utbild- ning samt hälso- och sjukvård, är en viktig del av fördelningspolitiken. När dessa tjäns- ter beaktas reduceras de samlade inkomst- skillnaderna med , främst till följd av att barn och äldre pensionärer flyt- tas uppåt i inkomstfördelningen. –Regeringens reformer under man- datperioden har en tydligt utjämnande för- delningspolitisk profil. Reformerna bedöms bidra till en minskad spridning av hushål- lens disponibla inkomster. Andelen perso- ner med låg relativ ekonomisk standard väntas också minska. Regeringens politik bidrar även till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. –Med ett utvidgat inkomstbegrepp, som be- aktar regeringens satsningar på bl.a. vård, skola och omsorg, får fler inkomstgrupper i genomsnitt en positiv utveckling än när analysen begränsas till den disponibla in- komsten. Välfärdssatsningarna bedöms öka det ekonomiska välståndet i alla inkomst- grupper, men effekten är störst i den nedre delen av inkomstfördelningen. 2015/16:100 Bilaga 2 På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redo- görelse i anslutning till den ekonomiska vårpro- positionen eller till budgetpropositionen. I redo- görelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och internationellt perspektiv. Ambi- tionen är inte att varje enskild redogörelse ska innehålla heltäckande analyser av inkomstför- delningens samtliga dimensioner. Delar som får stort utrymme ett visst år kortas eller utgår i nästföljande redogörelse. Detta skapar utrymme för nya fördjupningar. Fördelningsanalyser fokuserar i regel på fördel- ningen av disponibel inkomst erhållen under ett kalenderår och justerad för försörjningsbörda. Analyserna i denna redogörelse baseras också i huvudsak på detta inkomstbegrepp. Årlig dispo- nibel inkomst som mått på de ekonomiska resur- serna kan visserligen kritiseras i flera avseenden, men det finns också en rad goda skäl att använda detta mått i fördelningsanalyser.1 Uppgifter om disponibel inkomst är bl.a. lätt tillgängliga på regelbunden basis och dess egenskaper är väl kända och har varit föremål för huvuddelen av forskningen på området. är slutsatsen från en stor del av forskningen kring andra mått på välfärd att de är mycket nära korrelerade med disponibel inkomst. Det är därför meningsfullt att studera den disponibla inkomstens fördelning i befolkningen. Den disponibla inkomsten är sammansatt av ett antal olika komponenter: inkomst från ar- bete, kapital och näringsverksamhet samt skatte- pliktiga och skattefria transfereringar, med av- drag för direkt skatt. Inkomsterna räknas sam- man på hushållsnivå och justeras för försörj- ningsbörda med hjälp av en s.k. ekvivalensskala (se underbilagan för en mer detaljerad beskriv- ning). Det beräknade måttet benämns ekvivale- rad disponibel inkomst, eller hushållets ekono- miska standard. Varje individ i hushållet tilldelas denna ekonomiska standard, dvs. standarden an- tas vara lika stor för alla i hushållet. Det bör un- derstrykas att varje enskild individs ekonomiska standard bestäms av hela hushållets inkomster och att hushållets sammansättning bestämmer vilken standard som uppnås. Ju fler personer som ska försörjas av en viss disponibel inkomst, desto lägre ekonomisk standard har varje individ i hushållet. Genom att alla individer i hushållet tilldelas samma inkomst antas således i denna redogö- relse att hushållets resurser delas lika mellan familjemedlemmarna. Detta innebär att sam- manboende kvinnor och män får samma ekono- miska standard. Ur ett jämställdhetsperspektiv kan det argumenteras för att egen inkomst med- för ekonomisk självständighet och att det i stäl- let är mer relevant att studera hur stora resurser som individen direkt förfogar över. I denna bi- laga presenteras en kortare redovisning av hur kvinnors och mäns individuella disponibla in- komster har utvecklats. En utförlig beskrivning av kvinnors och mäns individuella ekonomiska resurser återfinns i en årlig bilaga till budgetpro- positionen.2 En stor del av den offentliga sektorns omför- delning sker i form av subventionerade tjänster, som t.ex. skola och hälsovård. Eftersom värdet av de offentligt finansierade tjänsterna inte ingår i den disponibla inkomsten tenderar traditionella fördelningsanalyser (som baseras på disponibel inkomst) att underskatta välfärden.