prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Enligt Myndigheten för delaktighet uppvisar kommuner som arbetar bra på den strukturella nivån bättre resultat än kommuner som inte arbetar på detta sätt. Myndigheten för delaktighets uppföljning 2016 av förordningen (2001:526) om de statliga myn- digheternas ansvar för genomförande av funk- tionshinderspolitiken visar att myndigheter har en svag negativ utveckling inom flera områden jämfört med föregående år. Det finns dock varia- tioner på flera områden som delvis kan förklaras av bortfall och att fler myndigheter deltar i årets undersökning än föregående år (274 jämfört med 257). Sammanfattningsvis anger av myndigheterna att de har en handlingsplan för sitt tillgänglighetsarbete och av myn- digheterna har utsett en samordnare. Tillgäng- lighetsinventeringar sker främst av myndighet- ens lokaler (). av myndig- heterna har åtgärdat sina personalutrymmen och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har vidtagit särskilda åtgärder för anställning. av myndigheterna har vidtagit generella åtgärder för att personer med funktionsnedsättning ska kunna söka arbete. De strategiska myndigheterna inkluderar i större utsträckning än andra myndigheter funktions- hindersperspektivet i verksamheten. Även museer och domstolar visar enligt Myndigheten för delaktighet på en positiv utveckling. Över tid har myndigheterna blivit bättre på att tillgängliggöra sina webbplatser. inventerar dessa ur ett tillgänglighetsperspektiv. är det dock relativt få myndigheter som inventerar den skriftliga informationen. Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning Regeringen arbetar med att bereda de rekom- mendationer som kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning lämnade i samband med första dialog med kom- mittén . för rättig- heter för personer med funktionsnedsättning och kommittén för barnets rättigheter har bland annat uttryckt oro över rapporter som visar att barn med funktionsnedsättning utsätts för våld i högre grad än barn utan funktionsnedsättning. Bristen på statistik på området har också påtalats och i de rekommendationer som de båda kom- mittéerna har lämnat rekommenderas att samla in uppgifter och statistik om våld mot barn med funktionsnedsättning. Regeringen har därför beslutat att bevilja medel till Stiftelsen för att genomföra en kunskapssammanställning över utsattheten för våld och kränkningar som drabbar barn med funktionsnedsättning i . Arbetet ska redovisas (S2016/02234/FST). för personer med funktionsnedsättning har också uttryckt oro över bristen på uppgifter och information om frågor som påverkar personer med funktions- nedsättning som tillhör urfolksgrupper och har rekommenderat att systematiskt samla in, analysera och sprida uppgifter och inform- ation som bland annat innefattar ursprungsbe- folkning. För att öka kunskapen om samer med funktionsnedsättning har regeringen beviljat Välfärdscenter medel för att genom- föra en studie om hur livssituationen för samer med funktionsnedsättning och deras anhöriga i de samiska förvaltningskommunerna ser ut (S2016/02027/FST). Studien kommer bland annat att inkludera frågor om LSS-insatser och behov på samiska språket, kunskap om samiskt liv och kultur bland olika personalgrupper, bo- ende och färdtjänst, hemsjukvård, förskola- och skola, koppling till särskilt stöd och specialpeda- gogik samt arbete och sysselsättning. Studien ska slutredovisas . Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder för att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen. För att stödja funktionshindersorganisationerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionsnedsättning har statsbi- draget i enlighet med förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer tillförts ytterligare och upp- går numera till . har varit ledande i ar- betet med att stärka efterlevnaden av rättighet- erna för personer med funktionsnedsättning globalt. svarar också inom många områ- den väl upp till de krav som ställs i konventionen om rättigheter för personer med funktionsned- sättning. visar olika rapporter och uppfölj- ningar att det finns skillnader i levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen. Vidare har kvinnor med funktionsnedsättning genomgående sämre lev- nadsvillkor än män med funktionsnedsättning. En del av dessa skillnader kan enligt Myndig- heten för delaktighet förklaras av hur samhälls- systemen är uppbyggda, och hur den fysiska och kognitiva miljön är utformad. Vidare vad som sker i mötet med andra människor, men också av olika yrkesgruppers förväntningar, bemötande och föreställningar om funktionsnedsättning och kön. (En jämställdhetsanalys av levnads- villkor och delaktighetsmöjligheter för personer med funktionsnedsättning, Myndigheten för delaktighet 2016.) Kunskapen om förutsättningar för delaktighet i samhället och om levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning har ökat . Likaså har förutsättningarna för att följa utvecklingen ökat. Den nuvarande strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken avslutas . För att få beredningsunderlag inför regeringens överväganden inom funktionshinderspolitiken efter 2016 har Myndigheten för delaktighet fått i uppdrag att ta fram ett förslag på hur funktions- hinderspolitiken kan bli mer effektiv och syste- matisk vad gäller såväl genomförande som upp- följning (S2015/3797/FST). I uppdraget ingår att lämna förslag på inriktningen på arbetet inom funktionshindersområdet framöver. Funktionshinderspolitik är en rättighets- och jämlikhetsfråga. Personer med funktionsned- sättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på samma villkor som människor utan funktions- nedsättning vad gäller delaktighet och tillgäng- lighet. Funktionshinderspolitiken står inför ett antal utmaningar. Det finns alltjämt brister gällande jämlikhet i levnadsvillkor och möjlighet till del- aktighet mellan personer med och utan funk- tionsnedsättning. Skillnaderna är stora när det gäller möjligheterna att påverka och vara delaktig i demokratin, liksom inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. Att öka sysselsätt- ningen för personer med funktionsnedsättning är därför en prioriterad fråga för regeringen. Läs mer om regeringens arbete (utg. omr. 14 och utg. omr. Trots de senaste årens strategiska arbete för att genomföra funktionshinderspolitiken går utvecklingen fortfarande för långsamt. Nuvarande strategi för genomförande av funktionshinderpolitiken löper ut . Regeringen avser att återkomma i frågan. Föl- jande perspektiv ska då finnas med. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En politik för mänskliga rättigheter Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom de rekommen- dationer som kommittén för rättigheter har lämnat är en utgångspunkt i regeringens funk- tionshinderspolitik. Jämställdhet behöver bli en tydligare del av politiken. Att utjämna skillnader i levnadsvillkor mellan flickor/kvinnor och pojkar/män med funktionsnedsättning är prioriterat. Likaså är det angeläget att tydliggöra barnets rättigheter i alla åtgärder som rör barn med funktionsnedsättning. Barn är rättighetsinne- havare enligt och deras bästa ska vara i centrum i alla åtgärder som rör dem. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle. Människors socio- ekonomiska bakgrund eller utbildningsnivå ska inte avgöra vilken möjlighet vederbörande har att få rätt stöd. Åtgärder som syftar till att förebygga och motverka diskriminering är grundläggande om människors lika värde ska respekteras. Att före- bygga uppkomsten av all form av diskriminering är därför en viktig del i arbetet för full delaktig- het och jämlikhet. Våra individuella förutsättningar och behov är också en grundläggande utgångspunkt i arbetet för en socialt hållbar utveckling. De mål som har beslutats inom ramen för FN:s Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen utgör härvid en viktig del i arbetet. När vi bygger samhället smart och hållbart ska hela befolkningens behov och förutsättningar beaktas. Vidare måste ansvars- och finansierings- principen tydligt gälla. Varje sektor i samhället har ansvar för att funktionshinderspolitiken genomförs. Det är hela samhällets ansvar att se till att inte människor exkluderas och att alla människors kompetens kan tas tillvara. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6.6.13:1 Myndigheten för delaktighet Tabell 6.2 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för delaktighet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 886 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 887 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 886 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för del- aktighets (MFD) förvaltningsutgifter. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 3:1 Myndigheten för delaktighet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 3:1 Myndigheten för delaktighet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , 60 226 000 kro- nor respektive . 6.6.23:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Tabell 6.4 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till funktionshindersorganisationer för att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delak- tighet och jämlikhet i samhället. Reglerna för statsbidrag till funktionshinders- organisationer finns i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 3:2 Bidrag till funktions- hindersorganisationer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7 Politik för sociala tjänster Områdets omfattning och finansiering Området omfattar omsorgen om äldre, verk- samhet inom individ- och familjeomsorg inklu- sive familjerätt och stöd till föräldrar i föräldra- skapet, samt insatser till personer med funk- tionsnedsättning. insatser berör ca 800 000 personer.5 Verksamheten finansieras främst genom kommunala skatteintäkter, statsbidrag och av- gifter. Kommunerna ansvarar för insatser enligt i hu- vudsak socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, lagen (1990:52) med särskilda bestämmel- ser om vård av unga, förkortad LVU, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkor- tad LSS. Det innebär att kommunerna har det huvudsakliga ansvaret för utveckling, genomfö- rande och finansiering av sociala tjänster. Resul- tat inom politikområdet är därmed i stor ut- sträckning en effekt av kommunala insatser. EU, , regeringen och statliga myndig- heter som t.ex. bestämmer vilka regler som ska gälla för . Staten ansvarar för tillsyn av verksamheten. Syftet med tillsynen är att granska att befolk- ningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och förordningar. Utgångspunkten för stöd till kommunsektorn är generella statsbidrag som fördelas från ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommu- nerna. Anslaget 1:1 ekonomisk ut- jämning består av två poster, en som avser medel till kommuner och en som avser medel till landsting. För kostnader enligt LSS finns det ett särskilt utjämningssystem (anslag 1:2 Utjäm- ningsbidrag för LSS-kostnader under utgiftsom- rådet 25 Allmänna bidrag till kommuner). Utö- ver detta fördelas riktade statsbidrag till kom- munal verksamhet som regeringen och sett som särskilt angelägen att stödja. 5 Öppna jämförelser inom och hemsjukvården. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beräknas utgif- terna för området Politik för sociala tjänster minska med ca . Utgifterna för statlig assistansersättning som är den största utgiftsposten beräknas öka med ca . Regeringens tidsbegränsade satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen pågår och därför beräknas anslaget Sti- mulansbidrag och andra åtgärder inom äldre- området minska med . Regeringens tidsbegränsade sats- ning inom den sociala barn- och ungdomsvården och satsningen på sommarlovsstöd pågår till 2019 och därmed beräknas anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minska med . Ut- gifterna inom området beräknas 2016 till . Det understiger anvisade me- del med . Detta förklaras hu- vudsakligen av att inför efter- skottsbetalning av assistansersättning från , vilket leder att stora delar av ut- betalningarna uteblir för . Denna minskning är tillfällig. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Politik för sociala tjänster Politik för sociala tjänster 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Summa Politik för sociala tjänster 2016 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- 2015 4:1 Personligt ombud 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politiken för sociala tjänster omfattar följande övergripande av beslutade mål: Omsorg om äldre (delavsnitt 7.5) −kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, −kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, −bemötas med respekt, samt −ha tillgång till god vård och omsorg. Individ- och familjeomsorg (delavsnitt 7.6) −att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer, och −att stärka skyddet för utsatta barn. Personer med funktionsnedsättning (delavsnitt 7.7) samhet inom politikområdet håller god kvalitet. Slutligen görs även en bedömning av i vilken mån de statliga åtgärderna har bidragit till god kvalitet. Bedömningsgrunderna för god kvalitet är i vilken mån verksamheten är: Vården och omsorgen ska baseras på bästa tillgängliga kunskap och bygga på både vetenskap och beprövad erfarenhet. Vården och omsorgen ska vara säker. Riskförebyggande verksamhet ska för- hindra skador. Verksamheten ska också präglas av rättssäkerhet. Vården och omsorgen ska ges med respekt för individens specifika behov, förväntningar och integritet. Indivi- den ska ges möjlighet att vara delaktig. −Jämlik och jämställd. Vården och omsorgen ska tillhandahållas och fördelas på lika vill- kor för alla. Vården och omsorgen ska vara tillgänglig och ges i rimlig tid och ingen ska behöva vänta oskälig tid på vård eller om- sorg. Statliga utvecklingsåtgärder för hela området −en samhällsgemenskap med mångfald som Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet −att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, och −jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. 7.4Resultatredovisning – övergripande för hela området 7.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Redovisningen av resultat utgår från tre olika perspektiv. Ett utgår från indikatorer som visar resultat i förhållande till de övergripande målen. En resultatindikator mäter dock bara en avgrän- sad del av ett mål. Det används därför även ett antal bedömningsgrunder för att visa om verk- För att uppnå en god kvalitet i behövs en välutvecklad samverkan mellan staten och ansvariga huvudmän i kommunsektorn. Regeringen har därför tecknat över- enskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . tecknade regeringen den avslutande över- enskommelsen med SKL. I överenskommelsen var den sociala barn- och ungdomsvården samt stöd inom funktionshindersområdet högst prioriterade. Uppföljning av resultaten 2015 visar att mer- parten av kommunerna har eller är i färd med att ta fram länsgemensamma introduktions- och kompetensprogram. Fler kommuner arbetar systematiskt för att öka barns delaktighet och användningen av samordnad individuell plan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (SIP) har ökat, vilket tyder på ökad samverkan mellan hälso- och sjukvården och skolan.6 De regionala stöd- och samverkansstruk- turerna som har utvecklats inom ramen för arbetet med evidensbaserad praktik är centrala för det långsiktiga arbetet. En del av överens- kommelsen är att SKL tillsammans med ska utarbeta en plan för det fort- satta arbetet med evidensbaserad praktik.7 ska Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst bl.a. bidra till att styrningen med kunskap är samordnad, effektiv och anpassad till olika professioners och huvud- mäns behov. Styrningen med kunskap ska också bidra till en ökad jämställdhet. I rådet ingår myndighetscheferna för , , , för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg, Läkemedels- verket, Myndigheten för delaktighet, social utvärdering (SBU) samt Tandvårds- och läkemedelsför- månsverket. Rådet har bl.a. inlett ett arbete för att kartlägga myndigheternas styrning med kun- skap och ta fram förslag till förbättringar och påbörjat samarbeten inom t ex. området psykisk ohälsa hos äldre kvinnor och män. Ett annat resultat är den checklista som tagits fram för att minska den administrativa bördan i vård och omsorgen. En huvudmannagrupp har bildats med före- trädare för kommuner och landsting i syfte att informera rådet om områden där huvudmännen har behov av statlig styrning med kunskap samt hur styrningen bör utformas och kommuniceras. Mål för huvudmannagruppens arbete är att foku- sera på faktorer som stärker utvecklingen mot en evidensbaserad praktik för en jämlik vård och omsorg. Huvudmannagruppen har upprättat en prioriteringsordning där ligger högst. Prioriteringen bygger på vilka områden där gruppen ser att det finns störst behov och nyttoeffekt av förstärkta insatser. 6 SKL - Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom - Slutrapport för . 7 Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom - Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016. SBU fick ett utvidgat uppdrag att även omfatta vilket blir en viktig del i utvecklingen av en evidensbaserad praktik. Myndigheten tar nu ett bredare och samlat ansvar för systematiska vetenskapliga kunskapsöversikter genom att blir ett nytt område, utöver det tidigare kärnområdet hälso- och sjukvården. Även Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ha fått ett utökat upp- drag som omfattar hela . Statskontoret ska utvärdera om syftet, enligt förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst, uppnås. Statskontoret slutrapporte- rar uppdraget men konstaterar i en första delarapport att myndigheterna i rådet inledningsvis vidtagit relevanta åtgärder. Öppna jämförelser verktyg för förbättringsarbete Öppna jämförelser är en del av den nationella kunskapsstyrningen. Öppna jämförelser består av en uppsättning indikatorer för resultat, pro- cess och struktur. Det övergripande syftet med öppna jämförelser är att stimulera utvecklingen av en jämlik och effektiv socialtjänst med god kvalitet. ansvarar för arbetet i samverkan med SKL och i samråd med Vård- företagarna och Famna. En ny handlingsplan har utarbetats för åren 2015–2018. Denna handlingsplan fokuserar på insatser och aktiviteter med syftet att ytterligare främja ökad relevans och användbarhet. Öppna jämfö- relser ska också användas för att jämföra olika indikatorer mellan kvinnor och män. 8 Kommu- nerna har visat ett stort intresse för att medverka i det utvecklingsarbete gällande öppna jämförel- ser som bedriver.9 har haft i uppdrag att följa upp kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm. uppföljning av kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm visar att digitali- sering av trygghetslarmen går framåt men an- vändningen av andra e-tjänster är fortfarande på en låg nivå i kommunerna. 8 Öppna jämförelser inom och hemsjukvården. Handlingsplan 2015–2018. 9 Uppgifter från om svarsfrekvens på enkät, 2016. staterar bl.a. att och den kommu- nala hälso- och sjukvården behöver ta ett större ansvar bl.a. kring utvecklingen av de kommuni- kationsnät som välfärdstekniken är beroende av.10 har även haft i uppdrag att stödja kommunerna i det systematiska kvalitetsarbetet för trygghetslarm och har tagit fram ett digitalt stöd till kommunerna om detta.11 Myndigheten för delaktighet (MFD) har haft ett uppdrag om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård i syfte att öka för- utsättningarna för utveckling och implemente- ring av e-hälsa och välfärdsteknik i kommu- nerna. Arbetet har bl.a. resulterat i utbildningar för kommuner, ett digitalt ledningssystem för att kvalitetssäkra trygghetslarmsprocessen, väg- ledning om kommuners informationssäkerhets- ansvar samt en webbsida som samlar kunskaps- underlag från berörda myndigheter. Några av slutsatserna i Myndigheten för delaktighets rap- port är att det finns ett fortsatt behov av kompetensutveckling och stöd till kommu- nerna bl.a. avseende införande av trygghetslarm och av kvalitetssäkring vid införande av nya teknikprocesser i kommunerna.12 Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) har enats om en långsiktig vision för e-hälsoarbetet som rör hälso- och sjukvård, soci- altjänst och i tillämpliga delar tandvården. Enligt visionen ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möj- ligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad själv- ständighet och delaktighet i samhällslivet. Sär- skilt utpekade målgrupper för visionen är bru- kare, klienter, patienter samt medarbetare. Arbetet med digitalisering och e-hälsa ska drivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv och it-stöd bör vara användbara för alla människor oavsett t.ex. ålder, funktionsnedsättning eller kunskaps- nivå. 10E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna, 2016 11Trygghetslarm och systematiskt kvalitetsarbete, 2016 12Digitala tjänster inom och hemsjukvården , Myndigheten för delaktighet 2016. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk har haft i uppdrag att vidareutveckla, kvalitetssäkra och bidra till im- plementering av nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk för hälso- och sjukvård och socialtjänst, som tillsammans kallas gemen- sam informationsstruktur. Det övergripande målet är en strukturerad och ändamålsenlig dokumentation i hälso- och sjukvård och social- tjänst. har i sitt uppdrag särskilt fokuserat på att öka kunskapen om och förståelsen för den gemensamma informations- strukturen, och att stödja användningen av dess olika delar. Ett metodstöd har tagits fram för att strukturera och koda information för bl.a. elektronisk ärendehantering. Arbetet har bi- dragit till utvecklingen av arbetsätten Äldres behov i centrum (ÄBIC)13 och Barns behov i centrum (BBIC). har haft i uppdrag att förstärka upphandlingskompetensen hos myndigheter som upphandlar verksamhet som berör äldre och personer med funktionsnedsätt- ning. Uppdraget gavs inledningsvis till Kon- kurrensverket .