prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — Enligt analys har insatserna främst bidragit till att de företag som har fått finansie- ring har kunnat genomföra forsknings- och utvecklingsprojekt i större omfattning och/eller att projekten har kunnat genomföras snabbare. I analysen konstaterar vidare att de finan- sierade företagen har haft tydliga strategier för hantering av immateriella tillgångar. bedömer att insatserna inom programmet bl.a. har stimulerat patentansökningar hos bolagen. Myndigheten poängterar att de finansierade projekten kan skapa värde som en del av inno- vationsarbeten i ett företag, men också i andra företag och genom olika typer av följdprojekt. Sammantaget gör bedömningen att denna typ av insatser bidrar till att stimulera dynamiken i innovationssystemet. Programmet Vinnväxt syftar till att främja hållbar tillväxt i regioner genom att utveckla internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer. har låtit en extern utvärderare studera de tolv regionala initiativ som har beviljats stöd genom tre utlysningar –2008. Fram har sammantaget betalat ut ca till dessa initiativ. Enligt utvärderaren har initiativen på olika sätt tagit avgörande steg i utvecklingen som inno- vationsmiljöer. Programmet anses ha bidragit till detta bl.a. genom utvecklade innovationsproces- ser och en stärkt infrastruktur för innovation. Utvärderaren konstaterar att initiativen i stor utsträckning har attraherat forskare med stark forskningsprofil och att insatserna har haft bety- delse för att utveckla innovationskapaciteten hos berörda företag, t.ex. genom kopplingen till forskningen. Slutligen lyfter utvärderaren vikten av att initiativen hittar andra former för finansie- ring som möjliggör fortsatta innovationsinsatser för att utveckla regionala styrkeområden. Industriforskningsinstituten är en intermediär mellan näringsliv och lärosäten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för spetskompetens inom kunskapsområden som är av stor betydelse för industrin. Instituten inom främjar samverkan och bidrar till nyttiggörande och kommersialisering av forskning och utveckling. De vidareutvecklar kunskap och kompetens och bidrar därigenom till att stärka industrins och näringslivets konkurrenskraft. har regeringen tilldelat () totalt i statsbidrag, s.k. strategiska kompetensmedel. ansvarar för att fördela de strategiska kompetensmedlen till industriforskningsinstituten som ingår i Rise- gruppen. Medlen används för kompetensupp- byggnad hos instituten i Rise-gruppen, vissa strukturåtgärder samt till driften av . I linje med propositionen Forskning och inno- vation (prop. 2012/13:30) har 10 miljoner kro- nor avsatts för fortsatt etablering av SP Process Development. Diagram 4.3 Fördelning av intäkter 2015 Källa: , Årsberättelse 2015. Efterfrågan från näringslivet på Rise-gruppens tjänster fortsätter att växa. ökade omsättningen inom med , till . Den största andelen av intäkterna kommer från näringslivet. En kundgrupp som man gör särskilda insatser mot är små och medelstora företag. ökade intäkterna från denna kundkategori , till att omfatta totalt . Enligt regeringens ägaranvisningar ska tillse att industriforskningsinstituten som ingår i Rise-gruppen kontinuerligt utvecklar sin kompetens och sina samarbetsnätverk, bygger upp en kritisk massa inom nya forskningsområ- den som svarar mot det omgivande samhällets 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 behov och utvecklar näringslivets konkurrens- kraft samt stärker institutens position i innova- tionssystemet. Det gör instituten t.ex. genom att delta i olika typer av innovationssamarbeten. Instituten är, liksom tidigare, deltagare inom ramen för olika typer av nationella insatser för att främja innovationssamarbeten. Intäkterna från projekt som söks i konkurrens från natio- nella forskningsfinansiärer ökade med . Instituten deltar även i denna typ av utlysningar på europeisk nivå. Där fortsätter de att ha ett jämförelsevis högt del- tagande i EU:s forskningsprogram, Horisont 2020. deltog instituten i 179 projekt och koordinerade 24 av dessa. Jämfört med 2014 minskade intäkterna från EU marginellt. Rise-gruppen arbetar för att utveckla sin kompetens inom det immaterialrättsliga om- rådet, bl.a. avseende hantering av immateriella rättigheter. De är delaktiga i 721 aktiva patent och har Rise-gruppen själva eller i samarbete med andra ansökt om 36 patent. Instituten utvecklar också kontinuerligt kom- petens och samarbetsnätverk genom samverkan med lärosäten. fanns 115 adjun- gerade professorer och docenter vid Rise-grup- pen. Vidare bedrev 166 anställda forskarstudier och 192 studenter gjorde examensarbeten vid instituten. Inom finns ca 100 test- och demonstrationsanläggningar. Instituten arbetar efter en strategi, framtagen tillsammans med , bl.a. för att öka tillgängligheten till dessa anläggningar. På uppdrag av regeringen avsätter medel för att öka tillgänglig- heten till test- och demonstrationsanläggningar, totalt . De medel som myndigheten beviljade Rise-gruppen för detta ändamål har bl.a. bidragit till att över 70 nya små och medelstora företag har utnyttjat en test- och demonstrationsanläggning . Medlen har också bidragit till att nästan 50 forskare vid lärosäten har utnyttjat anläggning- arna. Insatser för att främja företagens innovations- arbete genomförs även genom internationella samarbeten. De största insatserna genomförs inom ramen för EU:s forskningsprogram, Horisont 2020, där svenska aktörer kontrakterat finansiering på nära under ramprogrammets två första år. kontrakterar en fjärdedel av dessa bevil- jade medel och står för nära en tredjedel av det svenska deltagandet. Detta är i paritet med del- tagandet under det tidigare ramprogrammet, trots den trendmässiga nedgången i forsknings- och utvecklingsverksamhet i det svenska näringslivet. Eureka är ett internationellt samarbetsnätverk för marknadsnära forskning, teknisk utveckling och innovation med fokus på små och medel- stora företag. Inom ramen för nätverket stödjer drygt 40 medlemsländer marknadsnära trans- nationella samarbetsprojekt. t.o.m. har varit ord- förande i Eureka. Regeringens ambition har varit att utveckla Eureka-samarbetet till att bli ett tydligare strategiskt verktyg för internationa- lisering. har till uppgift att stimulera övrigt internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt bidrar till nytta för . har detta innefattat för- djupade programsamarbeten inom flygområdet med , initiering av forsknings- och innovationssamarbete med Förenade Arab- emiraten, samt vidareutvecklat biotekniksam- arbete med . Inom området innovationer för en åldrande befolkning har aktiviteter med genomförts och samarbetet med inom trafiksäkerhet fortsätter. Inledande arbete för att undersöka förutsättningar för innova- tionssamarbete med , samt aktiviteter för att identifiera specifika samarbetsområden med , har genomförts. () har i uppdrag att stödja företag i tidiga skeden med hög till- växtpotential. erbjuder såväl innovations- finansiering som innovationsrådgivning. utlåning till företag med innovativ verksamhet ökade kraftigt . Huvudskälet till detta var att introducerade ett nytt lån, Tillväxtlån för innovativa företag (se vidare under avsnitt 4.5.3). nyutlåning avseende innovationslån minskade med 2015 och uppgick till . En för- till detta är ovan nämnda tillväxtlån, vilket också kan användas för att finansiera inno- vationsprojekt och innovativ verksamhet. har beviljats företag som ägs eller leds av kvinnor och har beviljats företag som ägs eller leds av män i inno- vationslån . ökade antalet kunder som tog del av innovationsrådgivning jämfört med föregående år och uppgick till 4 400, vilket mot- svarar av all rådgivning som erbjöds av . har även fungerat som distributionskanal för andra aktörer som främjar innovation, exempelvis förmedlar inno- vationscheckar från . har regeringen uppdragit åt att åter ansvara för att lämna särskilt statligt stöd till inkubation. Insatserna ska bidra till att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i . har finansierat 24 inku- batorer som tidigare ingick i s.k. BIG Summit-program. Sammantaget har de 24 stöd- mottagande inkubatorerna utvärderat drygt 3 000 affärsidéer . Av de utvärderade idéerna har 262 antagits för inkubation. har 204 företag och projekt fullgjort inku- bationsprocessen, jämfört med 243 föregående år. Den genomsnittliga inkubationstiden var . /16 fanns 64 projekt och 456 företag i de 24 inkubatorerna. avbröts inkubationsprocessen för 92 pro- jekt och företag. Totalt attraherade 173 företag i inkubatorerna i ägarkapital . Föregående år investerades ca i 181 företag. Utöver investeringar i ägarkapital beviljades projekt och företag i inku- batorerna i lån och i bidrag . Immaterialrätten är ett viktigt ramverk för in- vesteringar i kunskapsbaserat kapital. Den är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft och utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och om- givande samhälle. PRV ska långsiktigt främja tillväxten samt stärka innovationsförmågan och konkurrens- kraften i hela landet genom att informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en avgiftsfinansierad myndighet vars ekono- miska mål för verksamheten är full kostnads- täckning. Myndigheten ansvarar bl.a. för ärenden om patent och varumärken. Som framgår av de indikatorer som redovisas under avsnitt 4.5.1 har antalet nationella patentansökningar till PRV legat förhållandevis stabilt , sam- tidigt som internationella patentansökningar ökat. Sammantaget innebär detta att svenska sökandes patentansökningar vid PRV och Euro- peiska patentverket (EPO) har ökat , se diagram 4.4 nedan. Diagram 4.4 Antal patentansökningar från svenska sökande till Europeiska patentverket (EPO) samt () 2006–2014 Både antalet beviljade patent (svenska sökanden) och nationella registrerade varumärken ökade något jämfört med föregående år. fortsatte PRV att tillsammans med genomföra insatser som stärker små och medelstora företags affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar. Ett flertal kompetensutvecklings- och kommunikations- insatser har genomförts , t.ex. har fyra webbseminarier genomförts. PRV har även träffat företagsrådgivare runt om i landet, både genom deltagande i regionala innovationsträffar och genom utbildningar. Dessutom har PRV träffat ca 3 000 små och medelstora företag inom ramen för olika informations- insatser. är en avgiftsfinan- sierad myndighet vars ekonomiska mål för verk- samheten är full kostnadstäckning. Ansöknings- volymerna för auktorisation av patentombud har varit på en fortsatt låg nivå; fyra ombud auktoriserades och sex ombud har avauktoriserats. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Patentbesvärsrätten (PBR) överprövar PRV:s beslut i ärenden enligt patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkes- lagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) samt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryck- frihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden. har PBR uppfyllt sina mål avseende handläggningstider och sitt åtagande att ställa patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas för- fogande. har verksamheten vid PBR övergått till de ny- inrättade patent- och marknadsdomstolarna. Ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag är avgörande för den långsiktiga produktivitets- utvecklingen, miljömässigt, socialt och ekono- miskt hållbar tillväxt och framtida välstånd. Därför är insatser för att främja dynamik i näringslivet och skapa bästa möjliga innova- tionsklimat centrala för att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ett antal av de indikatorer som redovisas under avsnitt 4.5.1 visar på en fortsatt vikande trend för innovation bland svenska företag. Detta måste brytas genom en samlad politik som bidrar till en ökad innovationsförmåga i hela . För att utveckla politiken anser rege- ringen att det krävs en kontinuerlig dialog, t.ex. mellan arbetsmarknadens parter, universitet och högskolor, myndigheter och politiska före- trädare. Centrala verktyg för dialog är regering- ens industrisamtal under ledning av närings- ministern samt det innovationsråd under ledning av statsministern som regeringen har inrättat. Vidare ska regeringens fem samverkansprogram, som tillkom efter initiativ av innovationsrådet, fungera som ett verktyg för att kraftsamla kring innovationsinsatser och för att förstärka globala innovations- och konkurrenskraft. Denna sammantagna ambitionshöjning utgör den uppdaterade innovationsstrategi som rege- ringen aviserade i budgetpropositionen . Investeringar i kunskapsbaserat kapital är centrala för innovation och ett dynamiskt näringsliv Ett företags förmåga att konkurrera bygger bl.a. på att det kan leverera erbjudanden och produk- ter med lägre pris, högre kvalitet eller unik utformning, jämfört med konkurrenterna. Forskning inom området pekar på att de företag som systematiskt och uthålligt arbetar med att utveckla kunskapsbaserat kapital har högre för- ädlingsvärde per sysselsatt, högre lönenivåer, större omsättning och högre vinst än andra företag.2 Därför är innovativa företag centrala för samhällets innovationskraft och utveckling. Företag investerar i kunskapsbaserat kapital både genom att finansiera och bedriva forskning och utveckling och genom investeringar i organisa- tionsutveckling, immateriella tillgångar osv. I innovationsdrivna länder ökar investeringar i kunskapsbaserat kapital som andel av brutto- nationalprodukten (BNP) . Detta är en utveckling som har pågått . visar data att investeringar i fysiskt kapital trendmässigt har minskat som andel av BNP . Denna utveckling kan delvis förklaras av att kunskaps- intensiv tjänsteproduktion ökat i betydelse i avancerade länder och att det kunskapsintensiva tjänsteinnehållet har ökat i såväl varu- som tjänsteproducerande företag.3 Vidare innebär omstruktureringen av industrin att allt fler är anställda i tjänsteföretag som levererar till in- dustrin, snarare än att de är anställda direkt i industrin. Investeringar i kunskapsbaserat kapital driver tillväxt och produktivitet. Svenska företag in- vesterar mycket i kunskapsbaserat kapital i relation till andra länder, vilket gör att denna typ av tillgångar i hög utsträckning bidrar till produktivitetsutvecklingen. I detta sammanhang visar och utveckling () på att länder som är framgångsrika i att allokera resurser till hög- produktiva innovativa företag t.ex. har en högre andel sysselsatta inom tillverkning i högproduk- tiva företag relativt andra länder. pekar på vikten av att främja investeringar i kunskaps- baserat kapital t.ex. genom att stimulera inno- vationssamarbeten mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. Detta eftersom denna typ av investeringar är centrala för att företag ska kunna konkurrera med 2Innovativa företag, Tillväxtanalys 2009. 3Kunskapsbaserat kapital, Tillväxtanalys 2014. specialiserade produkter och tjänster i de globala värdekedjorna.4 I detta sammanhang är Smart industri, rege- ringens nyindustrialiseringsstrategi, ett viktigt steg för att bidra till att skapa bästa möjliga för- utsättningar för industri och industrinära tjäns- teföretag att utvecklas mot att bli mer kon- kurrenskraftiga, hållbara och högproduktiva. Samverkan allt viktigare för företagens innovationsarbete Som framgår ovan är företagens investeringar i forskning och utveckling, nätverk och sam- arbeten, patent, upphovsrätt, design och varu- märken m.m. centrala i en innovationsdriven ekonomi. Vidare innehåller ett väl fungerande innovationssystem en kritisk massa av aktörer som, ofta i samspel med varandra, utvecklar och kommersialiserar nya varor, tjänster och proces- ser. Företag interagerar i allt större utsträckning med andra företag eller andra organisationer inom ramen för innovationsaktiviteter. Den tekniska utvecklingen har blivit alltmer komplex och sker i allt snabbare takt inom globala värde- kedjor. Företag behöver därför, i större utsträckning än tidigare, få tillgång till teknolo- gier, kompetens och resurser som de inte har tid, råd eller kunskap att utveckla på egen hand. bidrar till att stärka innovationsarbete är involverat i centrala delar av statens insatser för att stärka innovationskraften i sam- hället genom att möjliggöra samarbeten samt stötta och påskynda innovativa processer. Det är nödvändigt med ett helhetsperspektiv och ett utvecklat samspel mellan utbildning, forskning och innovation samt övriga relevanta områden för att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet och för att de ska bidra till samhällets utveckling, ökat nyttig- görande av forskningsbaserad kunskap och till tillväxt och samhällseffekter. och övriga forskningsfinansiärer har en viktig roll att stödja universitet och högskolor i deras strategiska arbete med samverkan med det om- givande samhället. I egenskap av forsknings- 4 (2013) in Knowledge Capital, Growth and Innovation. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 finansiär har också en kvalitetsdrivande roll. genomför insatser för innovations- samarbeten genom att finansiera projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorgani- sationer och andra typer av innovationsrelate- rade aktörer. Dessa insatser för att stärka kunskapsbaserat kapital påverkar huvudsakligen innovationsklimatet . Sammantaget gör regeringen bedömningen att insatser bidrar till att stimulera investeringar i kunskaps- baserat kapital genom att stärka samverkan mellan forskningsorganisationer, företag och andra typer av organisationer samt genom inno- vationsstödjande insatser riktade mot företag. För att ytterligare utveckla internationellt konkurrenskraftiga innovationsmiljöer genom nationell kraftsamling av aktörer från olika sek- torer inom ramen för initiativet strategiska inno- vationsområden föreslår regeringen i denna proposition att ska tillföras medel för detta ändamål. Vidare är test- och demonstra- tionsmiljöer central infrastruktur för innovation som fyller en allt viktigare funktion för utveck- ling av nya produkter, tjänster och affärs- modeller. Flera satsningar, där test- och demon- strationsmiljöer utgör nav, bidrar sammantaget till Testbädd . Regeringen beräknar att medel ska tillföras för att utveckla, förnya och öka tillgängligheten till svenska test- och demonstrationsmiljöer. Industriforskningsinstituten har en central funktion i uppbyggnad av kunskap Regeringens bedömning är att anslaget för stra- tegiska kompetensmedel bidrar till hållbar till- växt i näringslivet genom att stärka institutens roll i innovationssystemet. Industriforsknings- instituten är en forsknings- och innovations- aktör som har en stor betydelse för utveckling. De stödjer näringslivets behov av stärkt innovationsförmåga och de verkar i gränslandet mellan universitetens och hög- skolornas forskning och näringslivets utveckling. Industriforskningsinstituten vidareutvecklar kunskap och kompetens som bidrar till att skapa värde för näringsliv och samhälle i form av inno- vation. De bidrar till att företag kan få tillgång till teknologier, kompetens och resurser som de inte har tid, råd eller kunskap att utveckla på egen hand. Den kontinuerligt ökande efter- frågan, främst från företagen, på Rise-gruppens tjänster tyder på att de har en viktig roll att fylla 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 när det gäller företagens investeringar i kun- skapsbaserat kapital. Efter en längre dialog med övriga medägare inom beslöts att starta ett gemensamt projekt för att se över organisa- tionen. resulterade detta i att övertog industriägarnas aktier i och samt vissa tidi- gare ej helägda institut inom SP . Därmed bilda- des en mer sammanhållen industriforsknings- institutssektor i linje med regeringens ambi- tioner för sektorn. Regeringen gör bedömningen att det nya konsoliderade kommer ha bättre förutsättningar att bidra till näringslivets strukturomvandling och till regeringens mål inom strategiskt viktiga områden. är fortsatt delägare i som ingår i Rise- gruppen. För att öka Rise-gruppens möjligheter att bidra till nya konkurrenskraftiga affärsmodeller och stärka näringslivets förmåga att konkurrera med specialiserade produkter och tjänster i de globala värdekedjorna beräknar regeringen att statsbidraget till ska öka. Internationellt forskningssamarbete bidrar till mervärde Svenska aktörers deltagande inom internationella forskningssamarbeten innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. Det bidrar också till intern kompetens- utveckling och till ömsesidigt strategiska läran- deprocesser på statlig nivå och EU-nivå. Kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för innovationskraft, förnyelse och tillväxt Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets lång- siktiga innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag inom såväl befintliga som potentiella eller framväxande tillväxtområden. verksamhet riktad till företag i tidig eller utvecklingsfas har fortsatt varit prioriterad. Efterfrågan på både rådgivning och innovationsfinansiering ökar, vilket bl.a. av- speglas i den kraftiga utlåningen av Tillväxtlån, vars målgrupp är innovativa företag med tillväxt- verksamhet bedöms visa gott resultat och därmed bidra till att idéer kommer- sialiseras i nya eller befintliga företag. Inkubationsverksamhet kan spela en viktig roll, i och mellan, de regionala innovationssyste- men för att stimulera framväxten av nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i hela landet. Regeringen gör bedömningen att insatser bidrar till att främja fortsatt utveckling av inkubationsverksamheten i . Utöver stöd till inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapshöjd och interna- tionell marknadspotential menar regeringen att det också är viktigt att t.ex. utveckla insatser för att på nationell nivå optimera stödet till affärs- idéer med hög tillväxtpotential i hela landet bl.a. genom ökat utbyte av kompetens mellan inku- batorer. Regeringen gör bedömningen att innovations- stödet till företag och projekt i tidiga utveck- lingsfaser behöver förstärkas. Därför beräknar regeringen i denna proposition att statens insat- ser i innovativa affärsidéer genom bidrag för verifiering av forskningsresultat och projekt från ska öka. Väl fungerande system för immaterialrätt är en förutsättning för kunskapsbaserat kapital Immaterialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som har utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa be- gränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Genom lagstiftningen kan upphovsmän och uppfinnare kontrollera hur resultatet av deras intellektuella arbete får användas. Patent innebär t.ex. att ny kunskap offentliggörs och kommer samhället till nytta. De ger också möjlighet att få avkastning på in- vesteringar i forskning och utveckling. Världsekonomin baseras till stor del på värden som är immateriella t.ex. namn, design, affärsmodeller och resultat från innovations- arbete. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden har en stor betydelse som strategiska verktyg för värdeskap- ande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Därför är det också viktigt för före- tagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos råd- givare och expertis. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24