prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — När det gäller t.ex. uppgifter om en persons ekonomi, arbetslöshetsperioder eller eventuella fackföreningstillhörighet torde det enligt förarbetena till bestämmelsen i regel finnas skäl att anta att det är en sådan risk förenad med ett utlämnande att sekretess gäller för uppgiften. Detta gäller särskilt i ett sådant fall där den som begär att få ta del av uppgifterna inte vill tala om ändamålet med sin förfrågan eller uppträder anonymt. Det sägs vara ännu klarare att det kan innebära men för den enskilde om uppgifter om dennes ekonomi, arbetslöshetsperioder eller eventuella fackförenings- tillhörighet lämnas ut till en arbetsgivare som överväger att anställa personen i fråga (prop. 2000/01:129 s. 85). Den kategori av uppgifter som är aktuella att lämna ut är sådana uppgifter som förekommer i ärenden om arbetslöshets- ersättning och som lämnas till arbetslöshetskassorna av sökande och arbetsgivare. Det finns enligt regeringens mening inte skäl att bedöma behovet av sekretesskydd vid handläggning av ärenden om arbetslöshetsersättning annorlunda till följd av att arbetslöshetskassorna får tillgång till vissa uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer. Enligt 28 kap. 11 § OSL gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ett ärende om arbetsförmedling, yrkesvägledning, arbetsvård, antagning till arbetsmarknadsutbildning eller hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja en enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende. För enskildas affärs- eller driftförhållanden gäller sekretess enligt 28 kap. 12 § OSL i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Den kategori av uppgifter som är aktuella för utlämnande och direktåtkomst är sådana uppgifter som förekommer i ärenden om arbetsgivarstöd hos Arbetsförmedlingen. Regeringen anser att det sekretesskydd som finns för uppgifterna hos Arbetsförmedlingen är Det finns inte skäl att bedöma behovet av sekretesskydd vid Prop. 2016/17:58 handläggning av ärenden om arbetsgivarstöd annorlunda till följd av att Arbetsförmedlingen får tillgång till vissa uppgifter per betalnings- mottagare i arbetsgivardeklarationer. 7.4.12Utlämnande till andra myndigheter eller för andra ändamål Regeringens bedömning: brottsbekämpande verksam- hetsgren, och kommer att få medges direktåtkomst till de nya uppgifterna i arbetsgivar- deklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer enligt befintliga bestämmelser. Även vissa andra mottagare kommer, på annat sätt, att kunna få tillgång till uppgifterna med stöd av befintliga bestämmelser om utlämnande av uppgifter. Remissinstanserna: ser att det kan finnas behov av att få direktåtkomst även för andra syften än handläggning av ärenden som gäller sjukpenninggrundande inkomst eller bostadsbidrag. anser att myndighetens kontrollmöjligheter skulle kunna förbättras avsevärt inom flera områden, exempelvis arbetsskadeförsäkring, sjukpenning och sjukersättning. Tillgång till uppgifterna på individnivå skulle också förenkla hantering av ersättning för höga sjuklönekostnader. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser att det bör övervägas att ge direktåtkomst för ett vidare syfte. Som exempel nämner ISF ärenden om sjukpenning. ISF anser att även bör anges som mottagare av uppgifter på individnivå då arbetsinkomster bland ålderspensionärer och deras makar har betydelse för rätten till bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Arbetsförmedlingen föreslår att rätten att ta del av uppgifter utökas till att även omfatta förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar, förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin och lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen ser en möjlighet att med hjälp av månatliga uppgifter i större utsträckning än säkerställa att arbetsmarknadspolitiska insatser riktas mot rätt målgrupp. Kunskaper om eventuella inkomster ger en tydlig indikation på om den arbetslöse verkligen är arbetslös eller i vilken omfattning han eller hon har arbete. Med rätt anvisningsgrad med avseende på ett arbetsmarknadspolitiskt program minskar risken för felaktiga utbetalningar av aktivitetsstöd, etableringsersättning och andra ersättningar. Skälen för regeringens bedömning: Vissa myndigheter har direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. Av dessa har skattebrottsenheter (som utgör en särskild verksamhetsgren inom skild från verksamhetsgrenen beskattning), och direktåtkomst till bl.a. uppgifter om underlag för fastställande av skatter och avgifter. lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet framgår att med underlag för fastställande av skatter och avgifter avses t.ex. uppgifter som lämnas i deklarationer om inkomst eller kontrolluppgifter från arbetsgivare om under året utbetalda löner (prop. 2000/01:33 s. 200). De uppgifter som ska lämnas om betalnings- mottagare i arbetsgivardeklarationerna är av samma slag. Direkt- åtkomsten för skattebrottsenheterna får enligt 2 kap. 7 § samma lag förekomma i verksamhet som avses i lagen (1997:1024) om Skatte- verkets medverkan i brottsutredningar. direkt- åtkomst till uppgifter får enligt 2 kap. 8 § första stycket lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet endast avse den som har ansökt om skuldsanering, är registrerad som gäldenär hos eller är make eller likställd med make till den som har ansökt om skuldsanering eller till gäldenären. Enligt 2 kap. 8 § andra stycket samma lag får direktåtkomst till uppgifter endast avse den som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullagstiftningen, skyldig att betala skatt för vara vid import eller föremål för kontrollverksamhet enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Sekretessbrytande bestämmelser finns i förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (4–5 b §§). Som en följd av att de årliga kontrolluppgifterna i inkomstslaget tjänst i de flesta fall ersätts med uppgifter i arbetsgivardeklarationer kommer den befintliga direktåtkomsten för skattebrottsenheterna, Kronofogde- myndigheten och , med gällande avgränsningar, i stället att avse de uppgifter per betalningsmottagare som lämnas i en arbetsgivar- deklaration. Som anför i sitt remissvar kommer uppgifterna att vara till nytta för vid hand- läggning av ärenden om löneutmätning. Några remissinstanser har förordat att andra myndigheter än de som föreslås i promemorian ska komma i fråga som mottagare av de aktuella uppgifterna från eller att utlämnande av uppgifter ska få ske för andra ändamål än som omfattas av förslagen. Det finns säkerligen flera områden där myndigheternas handläggning av ärenden skulle ha stor nytta av åtkomst till uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Fråga om ytterligare utlämnande är motiverat har dock inte utretts i detta sammanhang och några sådana förslag har inte remitterats. Det finns därmed inte ett tillräckligt underlag för att i detta lagstiftningsärende föreslå ytterligare utlämnande. Det kan i sammanhanget framhållas att det finns mottagare som, på annat sätt än genom direktåtkomst, kommer att få ta del av uppgifterna med stöd av befintliga bestämmelser. I 110 kap. 31 § SFB samt 7 och 7 c §§ förordningen om behandling av uppgifter i Skatte- verkets beskattningsverksamhet finns t.ex. bestämmelser om uppgifts- skyldighet för gentemot bl.a. och . Uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer kommer att kunna lämnas ut inom de ramar som följer av bestämmelserna. I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken och i förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. inskränkning av det befintliga informationsutbyte som har Prop. 2016/17:58 med olika myndigheter är inte avsedd. 7.4.13Direktåtkomst för enskild betalningsmottagare och deklarationsskyldig Regeringens bedömning: Gällande lagstiftning ger möjlighet att medge en betalningsmottagare och en utbetalare direktåtkomst till uppgifter om betalningsmottagaren i en arbetsgivardeklaration eller i en förenklad arbetsgivardeklaration. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att erinra mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Av 31 kap. 4 § SFL i den lydelse som föreslås i denna proposition följer att , före året efter utgången av beskattningsåret, ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om bl.a. de uppgifter i arbetsgivardeklarationer för en viss betalningsmottagare som har kommit in till verket (se avsnitt 6.15). Av 2 kap. 9 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att en registrerad får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i beskattningsdatabasen som får lämnas ut till den registrerade, om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Av 16 § förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att en registrerad får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv som avses i 2 kap. 9 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Redan gällande lagstiftning ger därmed en enskilde möjlighet att få direktåtkomst till de uppgifter som en utbetalare har lämnat om den enskilde i arbetsgivardeklarationen. Genom direktåtkomst till de lämnade uppgifterna har den enskilde en möjlighet att löpande själv kontrollera vilka uppgifter om denne som har lämnats. Om den enskilde uppmärksammar att felaktiga uppgifter har lämnats eller om uppgifter saknas, kan den enskilde vända sig till sin arbetsgivare och be denne lämna en rättelse eller komplettering. Även en arbetsgivare eller annan utbetalare har behov av att kunna få direktåtkomst till uppgifter om betalningsmottagare som denne har lämnat i en arbetsgivardeklaration. Den deklarationskyldige kan därigenom kontrollera att rätt uppgifter har lämnats. Om den deklarationsskyldige upptäcker att felaktiga uppgifter har lämnats om en viss betalningsmottagare ska den deklarationsskyldige genom ändring lämna de uppgifter som behövs (se den föreslagna 26 kap. 40 § SFL). Den deklarationsskyldige har också möjlighet att begära omprövning av sin beskattning, om de felaktiga uppgifterna har påverkat beskattningen. De lämnade uppgifterna om en viss betalningsmottagare får även anses utgöra uppgifter om den uppgiftsskyldige utbetalaren. Direktåtkomst för den deklarationsskyldige får därför medges enligt 2 kap. 9 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet jämfört med 16 § förordningen om behandling av uppgifter i 7.4.14Sammanfattande slutsatser avseende informationsutbytet Regeringens bedömning: Det utökade informationsutbytet kan förbättra kontrollmöjligheterna, öka effektiviteten och förbättra servicen till enskilda hos uppgiftsmottagarna. Informationsutbytet är godtagbart ur ett integritetsperspektiv. Promemorians bedömning: Överensstämmer i sak med regeringens bedömning. I promemorian finns dock inget motsvarande avsnitt. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att föreslagna informa- tionsutbyten kräver en integritetsanalys som tar hänsyn till helheten. Skälen för regeringens bedömning: De förslag som regeringen lämnar innebär att det införs bestämmelser om att , och Arbetsförmedlingen ska få medges direktåtkomst till uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration om uppgifterna behövs i vissa typer av ärenden hos myndigheterna. Regeringen gör också bedömningen att arbetslöshetskassorna bör få ta del av uppgifterna på annat sätt, om uppgifterna behövs för prövning av ett ärende om arbetslöshetsersättning. Bestämmelserna om direktåtkomst ger förutsättningar för att myndig- heterna ska kunna hämta in information på ett enkelt och snabbt sätt genom att själva söka fram de uppgifter de behöver. Ett sådant utlämnande är mer effektivt än ett system där den mottagande myndigheten behöver begära ut en uppgift som behövs i ett specifikt fall. Vid direktåtkomsten får den mottagande myndigheten endast söka fram sådana uppgifter som behövs vid myndighetens ärendehandläggning. Vid informationsutbytet gäller krav på att tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda de personuppgifter som behandlas. Regeringen anser vid en samlad bedömning av det utökade informationsutbyte som föreslås att de skäl som talar för utbytet uppväger de eventuella integritetsintrång som det kan anses innebära. Regeringens förslag: Föreslagna bestämmelser i skatteförfarande- lagen (2011:1244) som rör kontrolluppgifter ska träda i kraft . Detsamma gäller bestämmelser om att den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift ska regi- streras och lämna skattedeklaration samt redovisa sådan ersättning i en arbetsgivardeklaration. Den slopade möjligheten för utländska avgifts- skyldiga att efter beslut från redovisa arbetsgivaravgifter på någon annat sätt eller vid någon annan tidpunkt än som följer av skatteförfarandelagen ska också träda i kraft . Övriga föreslagna bestämmelser ska träda i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda samt för den som ska lämna informationsuppgifter till den som är skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration, ska de föreslagna bestämmelserna tillämpas . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas . De föreslagna bestämmelserna som avser kontrolluppgifter ska tillämpas första gången på uppgifter som avser och de föreslagna bestämmelserna som avser skattedeklarationer ska tillämpas första gången på redovisningsperioden . Föreslagna bestämmelser i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens för- slag. I promemorian föreslås bl.a. att bestämmelserna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inte haft något att invända mot förslaget. Några remissinstanser, bl.a. Arbets- givarverket, Arbetsförmedlingen och Tjänstemännens centralorganisa- tion (TCO) anser att de som berörs av förslagen ska ges en rimlig förberedelsetid för att kunna anpassa bl.a. datasystem. () anser att övergångstiden bör vara generös så att företagen hinner förbereda sig, . lyfter fram två alternativa lösningar till ett obligatoriskt system från . Ett alternativ är att systemet inledningsvis införs på frivillig basis. Ett annat alternativ är att systemet görs obligatoriskt för de branscher där har identifierat att behoven av kontroll är störst (där krav på personalliggare föreligger) och frivilligt för övriga företag och uppgiftslämnare. Srf konsulterna framhåller att samtliga programföretag i deras arbetsgrupp är överens om att deras lönesystem kommer att kunna hantera det nya regelverket, men att det krävs att de nya reglerna beslutas i så god tid att nödvändiga programändringar kan genomföras och att kunderna eller arbetsgivarna hinner informeras och utbildas inför det nya sättet att redovisa. framhåller att förslagen kommer att kräva en större utvecklingsinsats och ett löpande samarbete med för att säkerställa att de föränd- ringar som sker i respektive myndighets it-system är förenliga. behöver beslut om införande ändringarna träder i kraft. Skälen för regeringens förslag Med hänsyn till syftet med aktuellt system, nämligen att minska skatte- fusk och skatteundandragande, vill regeringen ha aktuellt system på plats . Det är dock fråga om en stor reform och det är därför viktigt att alla berörda får en rimlig förberedelsetid för att bl.a. kunna anpassa sina it-system. behöver för bl.a. utveck- ling av it-system, framtagande av broschyrer och andra informations- insatser samt utbildning av personal. Även de som berörs av de före- slagna bestämmelserna och programvaruleverantörer och andra som ut- vecklar program för bl.a. löneadministration och redovisning av skatter och avgifter behöver för att hinna göra nödvändiga it-ändringar. Även vissa remissinstanser har lyft fram att det behövs tid för att hinna göra nödvändiga it-ändringar, bl.a. och . Regeringen anser därför att det inte är lämpligt med ett ikraftträdande . Regeringen anser vidare att det är lämpligt att det nya systemet införs stegvis. Regeringen uttalade i budgetpropositionen att det stegvisa införandet bör ske (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.27). anser bl.a. att ett alternativ skulle kunna vara att systemet görs obligatoriskt för de branscher där har identifierat att behoven av kontroll är störst (där krav på personalliggare föreligger) och frivilligt för övriga företag och uppgiftslämnare. Med hänsyn till syftet med aktuellt system är det inte, enligt regeringens mening, lämpligt med ett frivilligt system. Däremot skulle det kunna vara lämpligt att systemet först införs för en mindre grupp uppgiftsskyldiga. Den grupp som särskilt lyfter fram, dvs. branscher där har identifierat att behoven av kontroll är störst (där krav på personalliggare föreligger), skulle kunna vara en lämplig grupp. Krav på personalliggare har införts i restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggverksamhet. Det bakomliggande syftet med bestämmelserna om personalliggare är att förebygga skattefusk genom svartarbete. Det bakomliggande syftet med aktuell reform är också att bekämpa skatte- fusk. Regeringen anser därför att det är lämpligt att de nya bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, ska tillämpas för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare enligt 39 kap. 11 och 11 a §§ SFL. Enligt tillgänglig statistik från finns det cirka 83 000 näringsidkare som är skyldiga att föra personalliggare (SNI-kod i en bransch som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare och som har lämnat en kontrolluppgift för anställda avseende ). Det är dock inte lämpligt med ett tidigare ikraftträdande för de minsta företagen. Bland företag som har färre än 15 anställda finns det sannolikt flera företag med en begränsad administrativ förmåga. I den gruppen torde även flera företag lämna uppgifter till på papper. Det är lämpligt att den gruppen får en längre förberedelsetid. Regeringen föreslår därför att det nya systemet ska tillämpas för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda. En sådan reglering skulle omfatta cirka 14 000 uppgiftsskyldiga. De nya bestämmelserna kommer att tillämpas första gången på arbetsgivardeklarationer som avser redo- visningsperioden . Regeringen föreslår i avsnitt 6.14 att den som har utnyttjat eller överlåtit en rättighet att förvärva värdepapper eller som har utnyttjat en rabatt, bonus eller annan förmån på grund av kundtrohet eller liknande till den som är skyldig att lämna uppgifter om betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration ska lämna de uppgifter som behövs för att uppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras (34 kap. 6 och 7 §§ SFL). Det är viktigt att de som först omfattas av det nya systemet även får tillgång till sådana uppgifter. Regeringen föreslår därför att föreslagna ändringar ska tillämpas även för dessa uppgiftsskyldiga . För övriga uppgiftsskyldiga ska det nya systemet tillämpas . Kontrolluppgifter ska lämnas för varje kalenderår (24 kap. 1 § SFL). Uppgifter som ska lämnas per betalningsmottagare i en arbetsgivar- deklaration kommer att användas som en kontrolluppgift. Uppgifter som lämnas i arbetsgivardeklarationer kommer bl.a. att förtryckas i inkomst- deklarationen för fysiska personer och dödsbon (se avsnitt 6.15). Det är viktigt att även avseende hela får uppgifter för varje betalningsmottagare. Det är därför inte lämpligt att de föreslagna bestämmelserna om bl.a. att kontrolluppgift inte behöver lämnas, om ersättning eller förmån har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration redan ska gälla (se avsnitt 6.9). Regeringen föreslår därför att vissa av de föreslagna bestämmelserna, t.ex. ändringarna i 15 kap. 8–10 §§, 16 kap. 1–3 §§, 22 kap. 1, 4 och 13 §§, 23 kap. 2 och 3 §§, 31 kap. 6 § och 37 kap. 2 § (rör kontrolluppgifter) ska träda i kraft . Det kommer att innebära att de som omfattas av systemet både kommer att lämna kontroll- uppgift för hela och uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. Utbetalarna kommer således att behöva lämna samma uppgift två gånger till . En sådan effekt är naturligtvis inte önskvärd, men nödvändig när bestämmelserna ska träda i kraft . De föreslagna bestämmelserna som rör kontrolluppgifter kommer att tillämpas första gången på uppgifter som avser . De föreslagna bestämmelserna om att den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift är skyldig att lämna skattedeklaration och redovisa ersättningen i en arbetsgivardeklaration och att ska registrera den som betalar ut sådan ersättning föreslås också träda i kraft (föreslagna bestämmelser i 7 kap. 1 § och 26 kap. 2 och 3 §§ SFL). Skälet till det är att de som kommer att omfattas av systemet inte betalar ut sådan ersättning. Regeringen föreslår i avsnitt 6.8 att möjligheten för utländska avgifts- skyldiga att efter beslut från redovisa arbetsgivaravgifter på något annat sätt eller vid någon annan tidpunkt än som följer av skatteförfarandelagen slopas. Det är lämpligt att den ändringen (upp- hävande av 26 kap. 38 § och 67 kap. 26 § SFL) träder i kraft . 2016/17:58 Lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet De föreslagna bestämmelserna i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet om att andra myndig- heter ska få tillgång till vissa uppgifter i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration föreslås träda i kraft . Det nya systemet för uppgiftslämnande kommer endast gälla för en begränsad krets uppgiftsskyldiga . Nyttan med direktåtkomst till uppgifter torde dock framför allt göra sig gällande först när det nya systemet blir generellt gällande. Förslaget om uppgifter på individnivå i Regeringens bedömning: Förslaget att uppgifter per betalnings- mottagare ska lämnas i arbetsgivardeklarationen leder till positiva För kommer förslaget att ge upphov till ökade kost- nader i form av bl.a. utveckling av it-system, it-förvaltning, hantering och granskning av deklarationer, framtagande av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. För företag kommer de administrativa kostnaderna att öka. kan också leda till sundare konkurrens. För betalningsmottagare kommer förslaget att medföra bättre insyn, förutsägbarhet och ökad trygghet genom att det blir enklare att kontrollera vilka uppgifter som utbetalare lämnar om denne till Det blir dessutom möjligt att kontrollera detta tidigare Möjligheterna att bekämpa ekonomisk brottslighet torde också Även underlaget för statistik torde förbättras. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna har inte något att invända mot konsekvensanalysen i stort. konsekvensanalysen uppfyller gällande krav. gation (NSD), till vars yttrande har anslutit sig, (), till vars yttrande har anslutit sig i vissa delar, Lantbrukarnas riksförbud (LRF) och Företagarna har vissa synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med det föreslagna systemet att lämna vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration är att