prop · H303182 · 2016-05-31 00:00:00 — beräknas fler än 125 miljoner människor vara i akut behov av humanitärt pågår den största flyktingkatastrofen i modern tid. Parallellt koncentreras extrem fattigdom i växande grad till konfliktdrabbade och sviktande stater. De senaste tre decennierna har andelen människor som lever i fattigdom i sviktande stater tredubblats. Världen över är människor offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna som alltför ofta leder till konflikter och krig. klimatförändringarna och ett ökat tryck på naturresurser till konflikt och utgör därmed i allt större utsträckning ett globalt säkerhetshot, liksom ökade terroristhot och globala hälsohot. Regeringen arbetar brett med de säkerhetspolitiska utmaningarna bl.a. inom områden som terrorism, klimat, flyktingströmmar och migration, pandemier och människosmuggling. Insatser för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är grundläggande i det fredsbyggande arbetet. orsakas ofta av grova brott mot de mänskliga rättigheterna. medverkar på olika sätt till att stärka agerandet och skyddet för de mänskliga rättigheterna i världen. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är en prioritet inom svensk utrikespolitik och är till stor del integrerat i flertalet politikområden. överlämna en skrivelse till om mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatens principer i svensk utrikespolitik. Regeringen har stärkt sitt stöd till fredsbyggande processer och konfliktförebyggande insatser samt intensifierar arbetet med kvinnors effektiva deltagande i fredsprocesser. Den övergripande inriktningen är att hantera konflikters grundorsaker, att stödja motståndskraftiga samhällen och uppnå hållbar utveckling. mellan civil och militär krishantering som central för att främja hållbar Väpnade konflikter är det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. a. till följd av krig, i kombination med tillgänglighet till vapen, är dessutom en grogrund för terrorism och uppkomsten av nya konflikter. Det är viktigt med en bred integrerad ansats gentemot konflikt-och postkonfliktländer. för att utveckla EU:s samlade ansats gentemot konflikt- och postkonfliktländer, liksom för stärkt samstämmighet mellan krishanteringsinsatser och det långsiktiga utvecklingssamarbetet samt för bättre synergier mellan civila och militära aktiviteter. med polis och annan civil personal samt militära bidrag till internationella insatser utgör viktiga bidrag till kapacitetsuppbyggnad har stärkt sitt fredsbyggande engagemang inom FN. var t.ex. ordförande för kommission och är vice ordförande för kommissionen 2016. medordförande i den Internationella dialogen för freds- och statsbyggande, tillsammans med . Denna dialog samlar såväl som utvecklingsländer för samtal om principerna inom stöder också Afrikanska unionens arbete med fred, säkerhet och utveckling. Inom verkar för att ytterligare resurser ska allokeras till konfliktdrabbade och sviktande stater samt för att jämställdhetsperspektivet ska integreras i all Regeringen satsar också långsiktigt på medling. Tillsammans med lanserades ett svenskt nätverk av kvinnliga medlare till stöd för kvinnors deltagande i Regeringen arbetar även med en nationell säkerhetsstrategi och har tagit fram en nationell strategi mot terrorism som utgör utgångspunkten för långsiktiga arbete på detta område, både nationellt och Inom EU stöder utvecklandet av en ny global strategi för EU:s utrikespolitiska agerande som kom till på svenskt Det svenska initiativet om att upprätta ett europeiskt fredsinstitut, , har lanserats och verksamhet har inletts till stöd för flera fredsprocesser. Kvinnor, fred och säkerhet Regeringen har stärkt sin politik inom området kvinnor, fred och Arbetet för hållbar fred och säkerhet måste ta hänsyn till hela befolkningar och samhällen för att vara effektivt. Dock visar statistik och empiri att kvinnors rätt till politiskt deltagande och inflytande inte respekteras, vilket gör att fredsprocesser och fredsbyggande förlorar legitimitet, kvalitet och hållbarhet. Regeringen har ett ökat fokus på att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande i arbetet för att främja fred och säkerhet. Regeringens feministiska utrikespolitik, med sin målsättning om att bl.a. bidra till kvinnors och flickors medverkan i att förebygga och lösa konflikter, och i att bygga fred efter konflikt är en viktig grund för arbetet. Regeringen arbetar löpande med metod- och utbildningsarbete vad gäller kvinnor, fred och säkerhet. detta arbete är bl.a. , Försvarsmaktens internationella centrum och . Regeringen har antagit tredje handlingsplan för genomförandet av 1325 och efterföljande resolutioner för kvinnor, fred och säkerhet. Som en del i arbetet genomförde regeringen breda konsultationer i och i fem konflikt- kommer även att ha ett ökat fokus på kvinnors deltagande inom ramen för den Internationella dialogen för fredsbyggande och statsbyggande. att EU har fått en högnivårådgivare för jämställdhet och kvinnor, fred har också bidragit till att området betonas i EU:s Illegal och okontrollerad spridning av krigsmateriel riskerar att allvarligt destabilisera samhällen och begränsar enskilda människors säkerhet samt deras politiska, ekonomiska, sociala deltagande och inflytande. spridning kan också direkt och indirekt bidra till könsrelaterat våld samt annat allvarligt våld riktat mot kvinnor och barn. Denna risk är särskilt stor när det gäller oansvarig överföring av små och lätta vapen. Oreglerade flöden och en utbredd tillgång till vapen begränsar ett samhälles möjlighet att skapa grundläggande trygghet, inkluderande ekonomisk och social utveckling samt förutsättningarna att tillgodose Detta gäller oavsett om våldet i samhället orsakas av konflikt eller av kriminalitet. arbetar aktivt internationellt för nedrustning och icke-spridning. Förutsättningarna för en rättvis och hållbar global utveckling, samt behovet av internationellt stöd till utvecklingsländer, lyfts fram i svenska anföranden vid statspartsmöten inom relevanta konventioner och avtal som anslutit sig till. verkar också för att drivkrafter för konflikt i utvecklingsländer, som t.ex. flöden och destabiliserande ansamlingar av vapen, motverkas inom ramen för processerna kring genomförandet av FN:s vapenhandelsfördraget (ATT) och i arbetet mot illegal spridning av små och lätta vapen Small Arms and Light Weapons, (SALW), däribland i förberedelsearbetet inför konferensen om översyn av FN:s handlingsprogram mot illegal handel med SALW 2018. bidrar även aktivt med finansiering och kompetens för minhantering, klusterammunition och andra explosiva lämningar av krig, t.ex. riskutbildning och stöd till minöverlevare i utvecklingsländer. Regeringen verkar fortlöpande för att ett jämställdhetsperspektiv ska inkluderas i nedrustnings- och ickespridningsarbetet. underrepresenterade i internationella förhandlingar och diskussioner om nedrustning och icke-spridning. jämställdhetsperspektiv ska integreras i diskussioner, slutdokument och i relevanta resolutioner på nedrustnings- och vapenkontrollområdet. Regeringen avser att i samarbete med FN:s kontor för nedrustningsfrågor och tillsammans med andra relevanta aktörer arbeta för jämställdhet i internationella organisationer på nedrustningsområdet och verka för ett jämställt deltagande i diskussioner om nedrustning och icke-spridning. jämställdhetsaspekter i anföranden vid, och i samtal med företrädare för, for the Prohibition of Chemical Weapons. arbetar även för att identifiera och följa upp forskning om kärnvapens samt små och lätta vapens särskilda inverkan på kvinnor och flickor, t.ex. genom att verka för stärkt internationell datainsamling med särskilt fokus på Regeringen arbetar även för att sexuellt och könsrelaterat våld uppmärksammas och följs upp inom FN:s Som ett led i operationaliseringen av artikel till att Inspektionen för 2015/16:182 strategiska produkter (ISP) kompetensutvecklas om könsrelaterat våld och tillämpning av artikeln. 3.16.2Mål-och intressekonflikt: krigsmaterielexport och rättvis och hållbar global utveckling En mål- och intressekonflikt som ofta har lyfts fram inom samstämmighetspolitiken för utveckling är den svenska krigsmaterielexporten. Krigsmaterielexporten kan riskera att undergräva PGU:s mål om att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. har ett genuint engagemang för att medverka till stärkandet av demokrati och mänskliga fri- och rättigheter globalt och vår krigsmaterielexport ska givetvis inte undergräva denna strävan. Regeringens strävan är att effekter av den svenska krigsmaterielexporten som är negativa för ansträngningarna att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling ska undvikas. Detta görs bl.a. genom tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, vars åttonde kriterium lyfter fram mottagarländers tekniska och ekonomiska förmåga samt behovet av att beakta huruvida den hållbara utvecklingen riskerar att allvarligt hindras av en tilltänkt export. Vidare arbetar regeringen för att rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling ska belysas i de underlag som sammanställs inför möten, när det kan vara av betydelse för bedömningen av enskilda ärenden. Regeringen stöder även () med kompetensutveckling i frågor om rättvis och hållbar global utveckling i syfte att stärka myndighetens analysförmåga på området. presenterade den parlamentariska (), i bred politisk enighet, sitt betänkande med förslag till en skärpning av exportkontrollregelverket. Kommittén föreslog bl.a. skärpningar av exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater, på så sätt att en stats demokratiska status föreslogs ”utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövningen”. Kommittén föreslog också att det i tillståndsprövningen borde krävas att en analys görs av hur en eventuell export kan komma att påverka målet för PGU om en rättvis och hållbar global utveckling. Kommitténs förslag är föremål för en beredning inom . Över 70 remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Regeringen avser att återkomma till med förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Regeringen ska t.ex.: •ha verkat för att rättsväsendet fortsatt samverkar kring rättskedjeperspektivet inom ramen för säkerhetssektorreform och därigenom bidra till att skapa förutsättningar för säkerhet, utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i de länder som berörs, •ha verkat för att förebygga, förhindra och försvåra terroristattentat ur ett globalt perspektiv, bl.a. genom att EU fortsätter att bidra till att förebygga terrorism utanför unionens gränser, i full förenlighet med folkrätten, internationella åtaganden om mänskliga Skr. 2015/16:182 rättigheter och rättsstatens principer, •ha verkat för internationellt samarbete för att förebygga och försvåra för den organiserade brottsligheten och därigenom bidra till att åstadkomma en rättvis och hållbar utveckling globalt, •ha bidragit till att stärka förutsättningarna för att kunna bedöma hur exportkontrollärenden rörande krigsmateriel påverkar rättvis och hållbar global utveckling, •ha skapat ett dialogforum med berörda departement och myndigheter om hur en närmare samverkan mellan olika instrument i ett krishanteringsområde kan komma till stånd, dvs. ett närmande mellan militär krishantering, civil krishantering och utvecklingsarbete i syfte att uppnå de gemensamma målen, •ha främjat förändringsaktörer för demokratisering och yttrandefrihet genom stöd för kulturutbyte med aktörer i utvecklingsländer och länder med bristande demokrati bl.a. genom samarbete med Sida, och . •ha verkat för att ska vara en tongivande aktör för det fria ordet genom att erbjuda fler fristäder för förföljda konstnärer. 3.17Genomförande och globalt partnerskap Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling Sammanfattat handlar målet om områden som är viktiga för genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen, som finansiering, teknologi, kapacitetsuppbyggnad, handel, systemfrågor, partnerskap samt data, uppföljning och ansvarsutkrävande. När det gäller finansiering handlar målet om att stärka inhemsk resursmobiliseringen, inklusive kapacitetsstöd till utvecklingsländer. Utvecklade länder ska fullfölja sina biståndsåtaganden, inklusive åtaganden om av BNI och 0,15–0,20 till de minst utvecklade länderna. Ytterligare finansiella resurser till utvecklingsländer behöver mobiliseras från många olika källor. Utvecklingsländer ska bistås i skuldfinansiering, skuldlättnad och skuldomstrukturering. Investeringsfrämjande regleringar för de minst utvecklade länderna bör antas och genomföras. När det gäller teknologi ska nord–syd-, syd–syd- och det regionala och internationella trepartssamarbetet stärkas kring tillgång till vetenskap, teknik och innovation. Kunskapsutbytet ska öka, i synnerhet på FN-nivå, och genom en global mekanism för teknikfrämjande. Utveckling, överföring och spridning av miljövänlig teknik till utvecklingsländerna ska främjas. Teknikbanken och mekanismen för kapacitetsuppbyggnad inom vetenskap, teknik och innovation för de minst utvecklade länderna ska operationaliserat. Användningen av gynnsam teknik ska öka, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik. Det internationella stödet för effektiv och riktad kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer 2015/16:182 ska öka till stöd för nationella planer för att genomföra de globala målen för hållbar utveckling. I fråga om handel handlar målet om att ett universellt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem ska främjas inom ramen för WTO, inklusive genom att slutföra förhandlingarna enligt utvecklingsagendan från . Utvecklingsländernas export ska avsevärt öka. De minst utvecklade ländernas andel av den globala exporten ska fördubblas och de ska beredas tull- och kvotfritt marknadstillträde, i enlighet med WTO, t.ex. genom att säkerställa transparenta och enkla preferentiella ursprungsregler för deras import. Samstämmigheten ska öka när det gäller att öka den makroekonomiska stabiliteten i världen, samt att länder bör bedriva en mer samstämmig politik för hållbar utveckling. Det globala partnerskapet för hållbar utveckling ska stärkas genom olika partnerskap mellan aktörer i syfte att uppnå de globala målen i alla länder, i synnerhet i utvecklingsländer. Effektiva offentliga och offentlig-privata partnerskap ska främjas, liksom partnerskap med civila samhället. Stödet för kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländer ska öka för frågor om data, uppföljning och ansvarsutkrävande, inklusive till de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling. Syftet är att avsevärt öka tillgången på aktuella och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet, uppdelade efter inkomst, kön, ålder, ras, etnicitet, migrationsstatus, funktionsnedsättning, geografisk plats och andra nationellt relevanta aspekter. Befintliga mått för hållbar utveckling bör utvecklas som komplettering till BNP. Uppbyggnad av statistisk kapacitet i utvecklingsländerna ska stödjas. 3.17.1Exempel på PGU-område: Kapital- och skatteflykt (Huvudansvarig: . Andra berörda departement är t.ex.: , och .) Att privatpersoner och företag betalar skatt är en grundläggande förutsättning för att bygga och långsiktigt hållbart finansiera ett fungerande samhälle. Skatteintäkter kan bidra till stärkandet av institutioner och viktiga samhällsfunktioner, liksom till uppbyggnaden och finansieringen av olika sociala trygghetssystem för en jämlik fördelning av välstånd. Detta skapar bättre förutsättningar för demokrati och rättssäkerhet, liksom för en mer inkluderande samhällsutveckling. I många länder är dock kapital- och skatteflykt ett hinder mot inhemsk resursmobilisering. Minskad kapital- och skatteflykt är därför en viktig fråga för genomförandet av Agenda 2030 vilket bl.a. framgår under mål 1 och mål 17. Det saknas en enhetlig definition av kapital- och skatteflykt. En vanlig definition är resursflöden som antingen intjänats, flyttats eller använts illegalt. beskriver de centrala komponenterna som penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, samt korruption vid internationella Skatteflykt och skatteundandragande ses av som den kanske mest utbredda formen av kapital- och skatteflykt. inkluderas ofta skatteundandragande som visserligen är legalt men som utnyttjar luckor och brister i det internationella skatteregelverket i strid mot avsikten med reglerna. Fattiga länder kan drabbas oproportionerligt hårt av kapital- och skatteflykt, då de ofta har lägre skatteintäkter och lägre kapacitet att se till att existerande lagstiftning följs. låginkomstländer är skatteintäkter som andel av BNP bara hälften så stor som i höginkomstländer. Ett samstämmigt arbete för att motverka kapital- och skatteflykt behövs där flera politikområden berörs som bl.a. finans-, närings- och utrikespolitik samt rättslig politik. Att bekämpa kapital- och skatteflykt är en prioriterad fråga för Regeringen arbetar inom två huvudsakliga inriktningar. Regeringen arbetar med att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande och för att möjliggöra ökat informationsutbyte på området. Regeringen bidrar också till att bygga upp ett gott skatteförfarande och en effektiv skatteförvaltning i På detta sätt kan länderna stärka nödvändiga verktyg för att motverka internationell skatteflykt och skatteundandragande. När det gäller att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande har varit ett av de mest aktiva länderna i det gemensamma G20/Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). Detta projekt syftar till att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster mellan länder. BEPS-arbetet är inriktat på 15 åtgärder för att förhindra att företag betalar för lite eller ingen skatt. BEPS-paket har publicerats och godkänts av G20:s stats- och utvecklingsländer borde involveras mer i BEPS och att de frågor som utvecklingsländer är nu involverade i BEPS-arbetet. andra internationella institutioner och regionala organisationer har beslutats att ta fram ett antal verktyg med fokus på utvecklingsländernas specifika utmaningar, inklusive frågor om skatteincitament och möjligheter att tillämpa internprissättningsregler. arbete både politiskt och finansiellt. 2016 enats om ett ramverk för genomförande och övervakning som bättre ska involvera ytterligare intresserade länder, inklusive finansiella centrum och utvecklingsländer. Regeringen anser att frågan om utvecklingsländers deltagande i arbetet med att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster är central. Detta gäller i synnerhet arbetet i , som är det huvudsakliga normsättande organet på området. Regeringen driver därför på för att ska fortsätta på den väg som inletts under så att utvecklingsländerna ska kunna delta i fortsatta arbete med att genomföra resultatet av på samma villkor som OECD- Inom FN bedrivs ett liknande arbete som inom för att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster vilket stödjer. fokuserar särskilt på utvecklingsländernas perspektiv i sitt arbete. bidrar i FN-arbetet både med 2015/16:182 kompetens och med resurser genom att en svensk expert sitter med i . För är det viktigt att de överenskommelser som gjordes vid konferensen om utvecklingsfinansiering i om verkligen leder till ett förstärkt utvecklingsperspektiv i det internationella skattearbetet. stöder aktivt arbetet i on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes (). Detta är ett internationellt forum som övervakar genomförandet av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. utvärderar länders ramverk och hur standarderna genomförs genom ett särskilt granskningsförfarande, s.k. peer review process. har även fått i uppdrag av G20 att övervaka den nya internationella standarden för automatiskt informationsutbyte. Det är stort fokus på utvecklingsländer i arbete, vilket inkluderar kapacitetsuppbyggnad. har konstaterat att utvecklingsländerna står inför en rad utmaningar vad gäller införandet av automatiskt informationsutbyte, både i fråga om teknik, dataskydd och politisk vilja och har uppmanat att stödja utvecklingsländer i arbetet. kommer aktivt arbeta för att fler länder, inklusive utvecklingsländer, ansluter sig till arbetet i . Förstärkt samarbete mellan och andra internationella organisationer kommer att vara ett mål för arbetet framåt. I de internationella finansiella institutionerna driver motverkande av kapital- och skatteflykt och skatteundandragande. stöder arbetet inom institutionerna som framförallt sker genom riktlinjer för investeringar och genom kapacitetshöjande insatser. driver på för strikta regler för institutionernas egna investeringar vad gäller användning av jurisdiktioner som inte uppfyller kriterier från . bidrar med kapacitetsuppbyggande insatser i utvecklingsländer framför allt genom projekt som bedriver. Arbetet handlar bl.a. om att modernisera utvecklingsländers skattemyndigheter, vilket kan bidra till att generera ökade inhemska resurser som kan bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. och andra svenska myndigheter samverkar i genomförandet. stöder ett internationellt initiativ som lanserades vid konferensen om utvecklingsfinansiering, det s.k. . I enlighet med detta kommer regeringen till 2020 att dubblera kapacitetsstödet inom skatteområdet. 3.17.2 Mål- och intressekonflikter i arbetet med kapital- och skatteflykt Det uppskattas att en stor del av kapital- och skatteflykt från utvecklingsländer består av transaktioner inom multinationella företag i syfte att undvika skatt. Kapital- och skatteflykt genom multinationella företag är därmed ett hinder för utveckling. En annan mål- och intressekonflikt inom området rör fördelningen av skatteintäkter från multinationella företags verksamhet mellan exempelvis länder där försäljning sker och länder där forskning och utveckling bedrivs. Regeringen anser att företagen har en viktig roll i att bidra till att Skr. 2015/16:182 fattiga länder uppnår en hållbar beskattning. Skattefrågan och inte minst frågor runt kapital- och skatteflykt är en viktig del av arbetet med hållbart företagande. Regeringen uppmuntrar multinationella företag att följa riktlinjer för multinationella företag angående skatt samt betala den skatt de enligt lag är skyldig att göra. Arbete med affärsetik, skattefrågor och antikorruption är viktiga delar i regeringens nya och mer ambitiösa politik för hållbart företagande. Regeringen avser bl.a. uppmuntra företag att vid utarbetande av lämpliga principer för en skattepolicy särskilt beakta låginkomstländers behov och administrativa kapacitet. Ett sätt att öka möjligheten att avslöja skatteflykt är att ålägga företag att rapportera per verksamhetsland. Inom ramen för BEPS har beslut fattats om att multinationella företag över en viss storlek ska rapportera uppgifter om företagets verksamhet land-för-land (bl.a. omsättning, antal anställda, vinst och betald skatt). Rapporteringen ska komma respektive lands skattemyndighet till del. EU har för den finansiella sektorn gått steget längre och ålagt företagen i denna sektor att öppet rapportera land- för-land. Regeringen anser att land-för-land-rapportering kan stärka skattemyndigheternas underlag för att identifiera skatteflykt. Stärkta internationella regelverk och stärkt internationellt samarbete är nödvändigt för att motverka kapital- och skatteflykt. kommer att fortsätta verka för att länder med svagare röst, inklusive många låginkomstländer, inkluderas i de internationella processerna och att deras intressen tillgodoses vad avser kapital- och skatteflykt. kommer också att fortsatt verka för och bidra till starkare kapacitet och förmåga att motverka kapital- och skatteflykt i utvecklingsländerna, inklusive i deras skatteförvaltningar. Regeringen ska t.ex.: