prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — SEK samarbetar med andra exportfrämjande aktörer, däribland EKN, och Business för att nå ut till svenska exportföretag och kunna erbjuda finansieringslösningar. Inom ramen för arbetet med exportstrategi har SEK tagit en aktiv roll för att tillsammans med andra statliga aktörer utveckla arbetet med att stärka svenska företags export- och inter- nationaliseringsmöjligheter. förändrade SEK sin organisation i syfte att ytter- ligare öka fokus på att hjälpa de svenska export- företagen. SEK har etablerat en enhet m.fl. med- arbetare som arbetar uteslutande med medel- stora företag. De har besökt över 100 företag och presenterat SEK:s erbjudande. Mottagandet har varit mycket positivt och totalt fick SEK elva nya kunder, både stora och medelstora företag. Målet var sju nya kunder. SEK har emitterat sin första gröna obligation för att finansiera sin gröna utlåning. för SEK:s Gröna obligationer följer ””. De projekt som ingår i den gröna utlåningen speglar svensk export av miljöteknik och miljökunnande. Vid årsstämman antogs en ny ägaranvisning för SEK. I ägaranvisningen anger SEK:s ägare, den svenska staten, inrikt- ningen för bolagets verksamhet samt det av riks- dagen särskilt beslutade samhällsuppdraget, att administrera det s.k.de CIRR-systemet. Den grundläggande inriktningen för bolagets verk- samhet är i allt väsentligt oförändrad, och det- samma gäller för CIRR-systemet. Låneramen är fortsatt viktig för SEK:s upp- låning i CIRR-systemet och för möjligheten att kunna erbjuda kokurrenskraftiga räntor. 5.4.2Handelspolitik och EU:s inre marknad Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet om en effektiv inre marknad uppnås enligt regeringens bedömning när: –Varor och tjänster inte hindras i onödan av gränshinder, nationella särregler eller EU- lagstiftning. –Nya, innovativa och digitala affärsmodeller inte diskrimineras i förhållande till tradi- tionell affärsverksamhet. –De transparenskrav och procedurer för förebyggande av nya hinder som inremark- nadsregelverket föreskriver är uppfyllda. –De myndigheter och nationella funktioner (som kontaktpunkterna för varor respek- tive tjänster och Solvit) som är tänkta att stödja företag och konsumenter fungerar som planerat enligt inremarknadsregel- verket. –Europeiska kommissionen fullgör sin upp- gift att bevaka att alla medlemsstater inom EU genomför och tillämpar inremarknads- regelverket på ett korrekt sätt. Den slutliga indikatorn på om den inre mark- naden har effektiviserats är om flödet av varor och tjänster mellan länder inom den inre mark- naden ökar. För svenskt vidkommande är flödet av varor och tjänster mellan och andra länder på den inre marknaden den viktigaste indikatorn. Regeringen arbetar för att åstadkomma resul- tat inom politikområdet EU:s inre marknad framför allt genom att bidra till att lagstiftning, regler och riktlinjer på EU-nivå främjar punk- terna ovan. Den slutliga effekten av regeringens insatser kan dock dröja . har i informella och formella kontakter framfört till kommissionen och andra medlemsstater att prioritetet ska läggas på att: –förbättra efterlevnaden av inremarknads- verket och att tillse att tjänstedirektivet fungerar som det är tänkt, –säkerställa att inremarknadsregelverket an- passas till den digitala utvecklingen och utvecklingen av nya affärsmodeller, –ny EU-lagstiftning för att reglera nätverks- plattformar och företag inom delnings- ekonomin inte tas fram utan grundlig analys, och –den inre marknaden öppnas i förhållande till omvärlden, inte minst den digitala inre marknaden. publicerade kommissionen två meddelanden som i stort motsvarar alla de över- gripande prioriteringar som har framfört. Av de 22 initiativ som kommissionen har pre- senterat i Inremarknadsstrategin för varor och tjänster överensstämmer 17 med de priorite- ringar som har fört fram i förberedel- serna inför kommissionens publicering av strate- gin. De 16 åtgärdsförslag och därtill hörande del- åtgärder som tas upp i kommissionens strategi om den digitala inre marknaden överensstämmer på ett övergripande plan med de svenska priori- teringarna inför strategins publicering. De 24 nyckelåtgärderna i Inremarknadsakt I och II som presenterades 2011 respektive 2013 syftar också till att effektivisera den inre mark- naden. Inremarknadsakt I är de facto avslutad, efter att elva förslag har färdigförhand- lats och ett förslag (om ändringar av energi- skattedirektivet) dragits tillbaka av EU-kom- missionen. Inom ramen för Inremarknadsakt II färdigförhandlades ytterligare tre av åtgärds- förslagen (långsiktiga investeringsfonder, insol- vensförordningen och effektivisering av betal- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Därmed har sex av tolv åtgärdsförslag förhandlats klart. På de ute- stående sex åtgärdsområdena fortsätter förhand- lingar med olika intensitet. En viktig del i arbetet med att undvika in- förandet av handelshindrande nationella regler är att svenska regler antas i enlighet med tillämpliga anmälningsprocedurer för införandet av nya nationella regler. Enligt den procedur som finns i direktiv (EU) 2015/1535 måste nationella regler för varor samt IT-tjänster i vissa fall anmälas till kommissionen innan de får antas av en medlemsstat. anmäldes totalt 32 svenska föreskrifter inom ramen för denna procedur varav fyra för- anledde reaktioner från kommissionen. Med stöd av arbetar regeringen även för att bevaka att andra medlemsstater inte antar nationella regler som kan motverka svenska handels- eller andra intressen. överlämnade fem formella reak- tioner på andra länders tekniska föreskrifter inom ramen för proceduren. Utfallet av dessa kan ännu inte summeras, men i några av ären- dena har ändringar gjorts som bedöms gynn- samma för den inre marknadens funktion. En liknande anmälningsprocedur finns på tjänsteområdet i direktiv /123/EG (tjänste- direktivet). Regeringen verkar aktivt för att samtliga nationella krav som omfattas av direk- tivet och som påverkar tjänster inom EU anmäls i enlighet med proceduren och uppfyller princi- perna om nödvändighet och proportionalitet. gjorde 22 anmälningar enligt proceduren i tjänstedirektivet. Detta är färre än men ändå fler än vad de flesta med- lemsstater anmält. Informationssystemet för den inre marknaden () är ett elektroniskt verktyg som syftar till att underlätta administrativt samarbete inom olika områden mellan EU länders förvaltningar. är ett effektivt och användarvänligt system som är under ständig utveckling. Kommers- kollegium är nationell samordnare för och totalt 60 svenska myndigheter finns registrerade som användare. skickade eller mot- tog svenska myndigheter sammanlagt 1 379 ärenden vilket är en ökning jämfört med föregående år. verkar för löpande utveckling och förbättring av systemet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 5.8 Faktisk utveckling av handeln med varor och tjänster inom den inre marknaden; EU respektive EU in- klusive , och Tjänster export EU28 (mdr) Tjänster import EU28 (mdr) Varor export EU28 (mdr) Varor import EU28 (mdr) Tjänster export IM (mdr) Tjänster import IM (mdr) Varor export (IM (mdr) Varor import IM (mdr) Källa: utrikeshandel med varor och tjänster samt direktinvesteringar. Särskilt tydligt genomslag på Europeiska kom- missionens strategier för den inre marknaden, vilka presenterades , har påverkansarbete haft i följande frågor: –kommissionens målsättning vad gäller del- ningsekonomin respektive nätverksplatt- formar att fokusera på att kartlägga feno- men och på rekommendationer om hur befintlig lagstiftning ska tillämpas, snarare än att föreslå nya regler, –fokus på att undanröja hinder för gränsöverskridande tjänstehandel och eta- blering av tjänsteföretag, –målet att globala standarder ska vara ledande snarare än att EU ska utarbeta egna standarder, –den digitala marknadens öppenhet gent- emot omvärlden, främjande av gränsöver- skridande e-handel och att lagstiftningen ska vara anpassad till digitaliseringen (kommissionens agenda för bättre lagstift- ning), –ett förslag om att undanröja oberättigad geografisk blockering, och –ett förslag om en s.k. Digital Single Gateway, en EU-portal med samlad in- formation för företag som vill verka på den inre marknaden. Utöver det påverkansarbete som har skett i det ordinarie rådsarbetet och i löpande kontakter med kommissionen bedömer regeringen att följande insatser har haft särskild påverkan på kommissionen och andra medlemsstater: –framtagandet av fyra dokument med förslag till vilka prioriteringar som borde göras inom Inremarknadsstrategin för varor och tjänster, Strategin om den digitala inre marknaden och i styrningen av den inre marknaden, –upprättandet av ett brev om prioriteringar vad gäller hantering på EU-nivå av nät- verksplattformar som tillsammans med en grupp av likasinnade länder har skickat till kommissionen, –anordnandet av ett seminarium i om delningsekonomi med budskapet att kommissionen bör avvakta med att föreslå ny EU-lagstiftning, och –presentationen för konkurrenskraftsrådet och kommissionen av Frontrunners- projektet med förslag om att underlätta e- handeln inom EU som drev till- sammans med likasinnande medlemsstater. När det gäller flödet av varor och tjänster mellan och andra länder på den inre marknaden är utvecklingen positiv. Som framgår av tabellen Faktisk utveckling av handeln med varor och tjänster inom den inre marknaden i resultat- avsnittet ovan ökade den svenska importen och exporten av både varor och tjänster . Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder genomför fortlöpande analys för att identifiera svenska intressen på det han- delspolitiska området. Ett flertal myndigheter ger stöd i detta arbete, särskilt Kommers- kollegium. Svenska handelspolitiska intressen drivs i första hand genom EU-samarbetet men också bilateralt, multilateralt samt genom utveck- lingsinsatser. , med sin bakgrund som frihandelsnation, spelar en viktig roll i alla dessa sammanhang. Handelspolitiken handlar ofta om långa och omfattande processer med många inblandade aktörer vilket gör det svårt att avgöra vad som är resultatet av svenska insatser. längre perspektiv (10–) kan det dock note- ras att flera tidigare svenska prioriteringar utgör EU:s gemensamma handelspolitik. Bedömningsgrunden för redovisning av resultat bygger på frågor huruvida följande har uppfyllts: –Att förhandlingar av handelsavtal avslutas, samt att avtalen antas och genomförs. –Att svenska prioriteringar och ekonomiska intressen har tillgodosetts. –Att EU:s handelspolitik utformas utifrån det svenska intresset av öppenhet, bidrar till en rättvis och hållbar utveckling samt mål inom andra politikområden, t.ex. jämställd- het och miljö. Regeringen har främjat en fri och rättvis världshandel, arbetat för progressiva internationella handelsavtal och för att avveckla handelshinder. har regeringen stått upp för miljön, löntagarnas intressen och männi- skors och djurs hälsa. Regeringen har varit tydlig med att handelsavtal ska respektera demokra- tiskt fattade beslut. Denna inriktning ligger fast och kommer fortsatt att vara av hög prioritet. Målet för arbetet med EU:s gemensamma handelspolitik är att bidra till hållbar tillväxt och sysselsättning i såväl och EU som glo- balt. Vidare ska den bidra till en hållbar utveck- ling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveck- ling. Ekonomisk utveckling och sysselsättning är ett övergripande mål. Som ett led att nå detta mål verkar regeringen för öppen och rättvis global handel. Detta görs genom att utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. Globaliseringen innebär att varor och tjänster i allt ökad utsträckning produceras i olika delar av världen, vilket skapar s.k. globala värdekedjor. Globala värdekedjor förstärker argumenten och behoven av en öppen handel och ett öppet in- vesteringsklimat. För människor som lever i fattigdom kan handel bidra till en bättre ut- veckling. Handel kan även bidra till att kvinnor integreras i samhällsekonomin och att deras egenmakt stärks. Det krävs därför särskilda in- satser för att utvecklingsländer ska kunna delta i handelsförhandlingar och att utveckla kapacitet för produktion och handel. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 angeläget för kvinnors situation i utvecklings- länder. verkar för ett stabilt multilateralt han- delssystem och att handelsförhandlingarna i () återspeglar utvecklingen i omvärlden. Ministermötet i , , blev en framgång och en uppgörelse nåddes om att minska export- stödet på jordbruksområdet. Under minister- mötet antogs även en uppdaterad version av (ITA2). Avtalet inne- bär tullfrihet på 201 produkter vars värde står för av världshandeln. Genomförandet av Nairobipaketet har inletts liksom en invente- ring av arbetet och framtagandet av ett arbets- program för de fortsatta förhandlingarna i WTO. Antagandet av ITA2 innebär förväntningar om att 2016 kunna avsluta det plurilaterala avtalet för tjänster (Trade in Services Agreement, TiSA) samt ett plurilateralt avtal om miljövaror (Environmental Goods Agreement, ). Förhandlingar pågår även om att fler WTO-medlemmar ska ansluta sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling (Agreement on Government Procurement, GPA). Bilaterala och regionala avtal Förhandlingarna med och , Comprehensive Economic and Trade Agree- ment (CETA), är avslutade och processen för att granska och ratificera dessa avtal pågår. Euro- peiska kommissionen har begärt yttrande av EU- domstolen angående behörighet att underteckna och ratificera avtalet med . Förhand- lingarna med slutfördes och textgranskning och översättning av avtalstexterna pågår. har anslutit sig till EU:s existerande avtal med och . med började tilläm- pas provisoriskt i de delar som rör handel. har varit pådrivande för att EU ska förhandla ambitiösa och breda avtal med och . Här finns betydande ekonomiska vinster att hämta. I bägge fallen har förhandling- arna gått framåt. Det stora intresset för förhand- lingarna med gör att arbete särskilt inriktas på utåtriktad verksamhet, både nation- ellt, inom EU och i . Kontakter och dialog förs med berörda intressenter från civilsamhälle, fackföreningar och näringsliv. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Handelsrelationerna mellan och EU är fortsatt ansträngda till följd av aggression mot . EU:s sektoriella sanktioner fortlöper, liksom import- stopp av livsmedel från EU. Vad gäller övriga länder inom Östliga partner- skapet har associeringsavtal, inklusive djup- gående frihandelsområden ingåtts med och . Förhandlingarna om mot- svarande avtal med avslutades i sep- tember 2013 sedan landet meddelat att man avser bli medlem i den Euroasiatiska tullunionen. Diskussioner pågår om ett en annan typ av avtal med . Inom ramen för södra partnerskapet har för- handlingar med inletts . har fortsatt arbetet med att EU:s auto- noma handelsregelverk ska möjliggöra en öppen marknad. har agerat fortsatt kritiskt till Kommissionens uppdaterade förslag till för- ordning om möjlighet för EU-länder att be- gränsa sina marknader för offentlig upphandling från icke-europeiska företag. fortsätter arbetet för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument och för att regelverket inte ska ändras i protektionistisk riktning. I flera delar av världen utgör handel med guld, tenn, tantal och (s.k.de konflikt- mineraler) en intäktskälla för väpnade grupper. har engagerat sig i de pågående förhand- lingarna om en EU-förordning för att öka mine- ralernas spårbarhet och minska risken för att intäkter från export av mineraler används till att finansiera konflikter. I EU finns en trend att länder rör sig i en mer protektionistisk riktning, där det bl.a. ställs krav på ökad användning av antidumpinginstrumen- tet och minskat intresse att avsluta frihandels- förhandlingar. Regeringen har, tillsammans med likasinnade medlemsländer, arbetat för att mot- verka detta. Åtgärder har även genomförts som bedöms kunna ha betydande positiva effekter för ekonomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning i EU och i . De tydligaste exemplen är förhandlingarna om frihandelsavtal med respektive samt vid i . tydliga linje att handelspolitiken också ska användas för att understödja mål på andra politikområden får allt större gehör inom EU och internationellt. Ett exempel är de sär- skilda insatser som gjordes för att belysa hur hårt protektionistiska åtgärder drabbar de minst utvecklade länderna genom en seminarieserie baserad på studien ”Throwing Sand in the Wheels: How Trade Distortions Slowed LDC Export-Led Growth”. Förhandlingar inom WTO om miljövaror är ett annat sådant exem- pel. Myndigheter och andra organ Inom området handelspolitik och inre marknad finns två statliga myndigheter, Kommers- kollegium och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) som har tilldelats separata budgetanslag. Ett bidrag till en organi- sation, har också betalats ut. Samtliga anslag bidrar till eller möjliggör målsättningarna om en högre grad av frihandel, en effektivare inre marknad och en öppnare handelspolitik i EU, ett starkare multi- lateralt handelssystem samt ett ökat svenskt handelsutbyte. Nämnda myndigheter och orga- nisationer bidrar till eller möjliggör ovanstående mål på olika sätt. Resultat kan i vissa fall redo- visas kvantitativt men oftast är en kvalitativ vär- dering av aktuella insatser mer relevant. är regeringens expert- myndighet för utrikeshandel, EU:s inre marknad och EU:s handelspolitik. Inom den yttre handelspolitiken arbetar nära och bistår i att analysera EU:s pågående frihandels- förhandlingar genom att utvärdera uppnådda resultat. har stöd fokuserat på förhandlingarna om ett frihan- delsavtal med (TTIP – Transatlantic Trade and Investment Partnership) och , men har även inkluderat och de europeiska partnerskapsavtalen. Kollegiet har även publi- cerat ett antal rapporter och förslag i antingen informations- eller påverkanssyfte. Viktigare publikationer inkluderar inspel kring globala värdekedjor, antidumpningsregler och hur stan- darder kan användas inom ramen för TTIP. har också till uppgift att bedriva handelsrelaterat utvecklingssamarbete, vilket finansieras genom medel inom utgifts- område 7. Genom kapacitetsbyggande insatser i har kollegiet varit en starkt bidragande faktor till att landet kunde välkomnas in i () vid den senaste ministerkonferensen i . Kollegiet ansvarar för den nationella kontaktpunkten för exportörer i utvecklingsländer, Open Trade , som har mött en ökad efter- frågan på information om export till och EU. har vidare en central roll för efterlevnaden av inre marknadsregelverket i . Myndigheten informerar andra myndig- heter om tillämpningen av EU-reglerna och verkar i övrigt för att företag och privatpersoner ska kunna utnyttja de möjligheter som den inre marknaden ger. Myndigheten förser även rege- ringen med expertstöd för den fortsatta ut- vecklingen av det EU-gemensamma regelverket. har myndigheten särskilt bidragit genom utredningar och analyser inför och kring Strategin för den Digitala Inre marknaden samt Inremarknadsstrategin för varor och tjänster. I egenskap av svenskt Solvit-center arbetar med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre mark- naden. hanterade centret 214 ären- den, exakt lika många som året innan. av dessa gällde hinder för personers fria rörlig- het. Vid finns två kontakt- punkter som hanterar frågor om vilka nationella regler som finns och hur de tillämpas. I egenskap av kontaktpunkt för varor ska kollegiet svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i och informera om den EU- rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. tog kontaktpunkten emot 91 för- frågningar. Kontaktpunkten för tjänster syftar till att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta den information som behövs för att bedriva eller köpa tjänsteverksam- het i ett EU-land. Kollegiet samordnar flera myndigheters arbete i kontaktpunkten och an- svarar för en servicefunktion. Servicefunktionen har 2015 besvarat 54 förfrågningar vilket är i nivå med de föregående åren. har en viktig roll som be- hörig myndighet för ett antal uppgifter inom olika internationella sanktionsregimer, såväl 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 handelsrestriktioner som finansiella sanktioner. I och med EU:s beslut att införa sanktioner rik- tade mot ökade myndighetens ärendemängd avsevärt. fick kollegiet in 119 nya ärenden vilket är lägre än 2014 men fortfarande betydligt högre än de nivåer som förelåg . En av myndighetens huvuduppgifter är att bistå regeringen med expertstöd och på så sätt bidrar i förlängningen till hur målet för utrikeshandel, handels- och investe- ringsfrämjande uppnås. På samma sätt bidrar kollegiet även till måluppfyllelsen inom politiken för global utveckling. Att bedriver ett brett in- formations- och påverkansarbete – vars syfte överlappar med målet för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande – bedöms skapa bättre förutsättningar för regeringen att driva en politik som främjar god måluppfyllelse inom området. Kollegiets kapacitetshöjande insatser bidrar i sig självt också till en hållbar utveckling i låg- och medelinkomstländer. Genom att allt fler författningsstyrda funk- tioner för en väl fungerande inre marknad samlas hos blir myndighetens roll som svensk inremarknadsmyndighet alltmer tydlig. Att kollegiet fortsätter utföra dessa upp- gifter på ett resurseffektivt sätt bidrar till en effektivare inre marknad. Även det kunskaps- utbyte som möjliggörs, dels mellan funktionerna i sig men även mellan funktionerna och kolle- giets övriga analysverksamhet, bedöms främja det samlade arbetet för en effektivare inre marknad. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Den som är ackrediterad har av Swedac granskats och bedömts vara kom- petent att utföra en viss uppgift, t.ex. provning eller kontroll. De ackrediterade aktörerna arbetar i sin tur med att bedöma och kontrollera t.ex. hissar, livsmedel, fordon eller ledningssystem. I och med att ackreditering är harmoniserat på EU-nivå erkänns bedömningar av ackrediterade aktörer ömsesidigt inom hela unionen, vilket bidrar till regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Det är även ett krav att företag i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som utför bedömning av överens- stämmelse med krav som följer av EU:s pro- duktregler ska vara ackrediterade. Genom sär- skilda avtal på internationell nivå erkänns också bedömningar av ackrediterade företag även på global nivå. Swedac arbetar dessutom med kon- troll av vissa typer av mätinstrument och an- svarar för ädelmetallkontroll. är ca 1 800 företag i ackrediterade av Swedac och dessa aktörer bedöms och blir föremål för regelbunden tillsyn av myndigheten. Swedac arbetar kontinuerligt med att vidareutveckla verksamheten bl.a. genom att utveckla nya ackrediteringsområden. utvecklade myndigheten sju nya områden, t.ex. ackredi- tering kopplat till kriminaltekniska obduktioner och kvalitet inom hälso- och sjukvård samt äldrevård. Swedac är också ansvarig myndighet för samordning av marknadskontroll, dvs. kon- troll av att produkter uppfyller regler om exem- pelvis säkerhet, hälsa eller miljö. En effektiv kontroll som gallrar bort farliga produkter ökar konsumenters förtroende för varor på den inre marknaden och skyddar också seriösa företag från osund konkurrens från aktörer vars pro- dukter inte uppfyller kraven. På så sätt stärker marknadskontrollen den inre marknadens funktionssätt. Samordningen sker till stor del genom vid Swedac. Rådet är ett forum för informations- och er- farenhetsutbyte mellan marknadskontrollmyn- digheter. Rådet utarbetar en nationell handlingsplan med gemensamma åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv marknadskontroll. Swedac deltar även i flera olika arbetsgrupper och kommittéer för marknadskontroll på euro- peisk och internationell nivå. har digitalisering, teknikutvecklingen och ökad e- handel varit i fokus för verksamheten.