prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — används av värmeföretag i samband med produktion av värme som levereras till industrin eller större datacenter. Skillnaderna i beskattning bör ses över. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 9 § LSE samt att en ny paragraf, 1 kap. 14 §, införs i LSE. Förslaget påverkar även utformningen av 11 kap. 14 § LSE, vars införande föreslås i avsnitt 6.13.3, se avsnitt 3.8. 6.13.10Nedsatt energiskatt för hushåll och tjänstesektor i vissa delar av norra Regeringens förslag: Den särskilda energi- skattesatsen för elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner i norra ersätts med en nedsatt skattenivå som uppnås genom avdrag samt begränsas för att säkerställa att ned- sättningen är förenlig med . Avdraget uppgår till och gäller för förbrukning av elektrisk kraft i hushåll samt förbrukning av elektrisk kraft för annat ändamål än i industriell verksamhet, i en datorhall, i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet eller som . Avdrag får inte göras för elektrisk kraft som förbrukas av ett företag utan rätt till statligt stöd. En förutsättning för avdrag för skatt på elektrisk kraft som förbrukats av större stödmottagare är att den skattskyldige lämnar vissa uppgifter om dessa stödmottagare. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens. Enligt utredningens förslag tas den särskilda lägre beskattningsnivån för elförbrukning i norra delarna av bort. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I regeringens förslag klargörs att avdrag endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående punkter. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , , , , , Transport- styrelsen, , , Tillväxtanalys och Region tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter på förslaget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 och tycker att förslaget är bra. Försvarsmakten konstaterar att förslaget kommer att innebära en kostnadsökning om , vilket är en avsevärd förbättring jämfört med ett slopande av den nedsatta skattenivån. Svenska tillstyrker förslaget under förutsättning att även elområde 4 får den lägre skatten. Naturvårds- verket anser att alla nedsättningar av energiskatten för elektrisk kraft som används för ”vissa ändamål” gradvis bör sänkas över en längre tidsperiod, eftersom all elproduktion har miljöpåverkan och att elanvändning direkt eller indirekt även ökar elproduktionen. Kommuner och Landsting är positiva till att ersätta skattenivån med ett avdrag och anser att kraven om begränsning av den lägre skattenivån endast till andra än otillåtna stödmottagare är motiverade med hänsyn till . avstyrker förslaget och anser att det leder till komplexitet och ökad administration, i synnerhet för elleverantörerna. pekar också på att den föreslagna ordningen kan ifrågasättas ur rättssäkerhets- synpunkt, eftersom den som yrkar skatte- befrielse i form av avdrag riskerar bl.a. sanktioner i form av skattetillägg vid brister som rör annan persons ekonomiska förhållanden. påpekar att om det vid en kontroll skulle visa sig att elleverantören gjort avdrag för elförbrukning hänförlig till en stödmottagare som inte uppfyller kraven ska det otillåtna stödet återkrävas. Ett sådant återkrav, vilket även kan komma att omfattas av skattetillägg, kan av den enskilde upplevas som synnerligen ingripande eftersom stödmottagaren är ett annat subjekt än det subjekt som yrkat avdraget. Mot denna bakgrund anser att det av förslaget tydligt måste framgå att lagstiftarens avsikt är att ska rikta ett återkrav mot elleverantören och inte mot stödmottagaren. menar också att det måste tydliggöras stödet anses ha lämnats, för att kunna bedöma om en stödmottagare är ett företag utan rätt till statligt stöd. och Svensk Fjärrvärme avstyrker förslaget. De framhåller att den administrativa hanteringen och ekonomiska risken blir mycket betungande för elhandlarna och att de i praktiken får utföra myndighets- uppgifter, något som instämmer i. Behållandet av den lägre skattenivån innebär också att elhandlarna även fortsättningsvis måste bedöma vad som ingår i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet vilket är problematiskt, något som instämmer i. , Oberoende Elhandlare och föreslår att elhandelsbolagen ska ges rätt att göra avdrag för skatt på elektrisk kraft som förbrukats av hushållskunder i de aktuella kommunerna medan företagskunder får ansöka om åter- betalning från . Detta framhåller också och Svensk Fjärrvärme som en alternativ lösning, dock påpekar de att gränsdragningen mellan hushåll och företag kan vara svår att göra. och Svensk Fjärrvärme bedömer att det kommer att vara mycket svårt för elhandelsföretagen att bedöma om ett företag är i ekonomiska svårigheter, något som och instämmer i. , Svensk Fjärrvärme och anser att stödmottagaren bör vara skyldig att lämna uppgifter direkt till , eftersom elhandelsbolagen inte alltid har relevant information om elanvändarnas ekonomiska status, verksamhetsområde, storlek och region etc. och Skogsindustrierna anser att skyldigheten att lämna uppgifter är hanterbar för företagen. , Svensk Fjärrvärme och anser att stödmottagaren bör vara skyldig att lämna uppgifter direkt till , eftersom elhandelsbolagen inte alltid har relevant information om elanvändarnas ekonomiska status, verksamhetsområde, storlek och region etc. påpekar att det innebär en administrativ börda för elhandlarna att lämna uppgifter om sina kunder. () menar att förslaget, jämfört med ett slopande, medför ökade administrativa bördor för elhandelsföretag, tjänsteföretag och hushåll, att åter- kommande behöver söka undantag från EU- regler och att allokeringspolitiska snedvridningar uppstår. KI anser vidare att det saknas närmare motivering till varför norrlandsskattesatsen be- hålls, något som instämmer i. anser att nedsatt elskatt utgör en dålig modell som kallortskompensation eftersom långt ifrån alla villor och flerbostadshus värms med elektrisk kraft, något som universitet och (Svebio) instämmer i. Även och Svebio, vilka avstyrker förslaget, menar att en eventuell kompensation bör ske på annat sätt än genom energibeskattningen. menar att kompensation i form av ett fast tillägg skulle vara bättre ur energieffektiviserings- synpunkt, vilket instämmer i. avstyrker förslaget och pekar på att de faktiska ekonomiska effekterna för enskilda hushåll och företag är förhållandevis begränsade. menar också att det i promemorian saknas beräkningar för huruvida den föreslagna nivån kan anses rimlig eller befogad. framhåller att låga elpriser , som dessutom förväntas bestå , skulle på motsvarande sätt kunna anses motivera en sänkt stödnivå, liksom det faktum att elpriserna skiljer sig åt mellan elområdena vilket medför att elpriset i vanligtvis är 2–högre än i . anser att det är otydligt vem som har rätt till avdrag. pekar vidare på att förslaget innebär att tillverkningsindustrin inte längre får den lägre skatt som gäller i vissa kommuner i norra för den del av elkraften som förbrukas utanför tillverknings- processen, något som också och Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, och Innovations- och kemi- industrierna i (IKEM) påtalar. Skogs- industrierna, och avstyrker förslaget i denna del. Skogsindustrierna menar att även om den andel av förbrukningen som inte används i tillverkningsprocessen oftast kan antas ligga av totalen, så kan det för en anläggning som använder elektrisk kraft innebära en ökad kostnad om . Även anser att det är ologiskt att en viss del av elanvändningen inom industrin i norrlands- kommunerna får högre skattenivå än tjänsteföretag i samma kommuner. Oberoende Elhandlare och energi stödjer förslaget om att elhandelsföretagen ska administrera den lägre energiskatten för hushållen i , men menar att ska hantera nedsättningen avseende företagen, och tillägger att det är naturligt att hanterar skattenedsättningar som P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 bygger på bedömningar av företagens verksamhet. En skattesats samt en lägre skattenivå genom återbetalning eller avdrag Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el föreslår i sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) att energiskatt på elektrisk kraft ska tas ut med endast en skattesats oavsett användning samt att övriga skattesatser tas bort. Skattesatsen sätts i nivå med prognostiserad förändring av gällande normalskattesats. Lägre skattenivåer uppnås i stället via återbetalningsförfarande eller genom avdrag i punktskattedeklaration. Förändringarna syftar till att i möjligaste mån skapa en direktkontakt mellan stödmottagare och stödgivande myndighet för att uppfylla EU- rättens krav om datainsamling och offentlig- görande. De föreslagna förändringarna medför även att det så långt som möjligt är respektive stödmottagare som drar nytta av nedsättningen som står den ekonomiska risken för eventuella felaktigheter i stället för den skattskyldige. Vidare föreslås att nedsättningar ska villkoras så att de uttryckligen endast är tillgängliga för förbrukare som inte är företag i svårigheter eller ett företag med vissa oreglerade betalningskrav. Regeringen föreslår i denna proposition att energiskatt på elektrisk kraft tas ut med endast en skattesats och att den lägre beskattningsnivån som aktualiseras vid förbrukning för vissa ända- mål åstadkoms genom avdrag eller återbetalning (se avsnitt 6.13.3). har i en hemställan (dnr Fi2016/00693/S2) efterfrågat förslag på hur nedsättningen kan kvarstå och utformas för att vara förenlig med . Regeringen meddelade redan i samband med att utredningens betänkande överlämnades att det inte var aktuellt att slopa den särskilda nedsättningen av energiskatten på elektrisk kraft i norra innan alternativa lösningar hade undersökts. Regeringen avsåg noggrant undersöka vilka alternativa utformningar av nedsättningen som var möjliga inom ramen för . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Lägre skattenivå i vissa kommuner i norra delar av Den särskilda nedsättningen av energiskatten på elektrisk kraft som gäller för förbrukning av elektrisk kraft i vissa kommuner i norra delar av är att betrakta som ett stöd till hushåll och företag i vissa områden via budgetens inkomstsida, en s.k. skatteutgift. Den lägre skattenivån infördes och motiverades då med att den skulle kompensera för högre uppvärmningskostnader för hushåll i norra . Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energi- produkter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, kallat energiskattedirektivet utgör en del av den EU-rättsliga ramen för utformningen av energiskatten på elektrisk kraft. Energiskattedirektivet innehåller ingen generell möjlighet att regionalt differentiera energi- skatter. En grundläggande förutsättning för nedsättningen är därför att av rådet beviljas ett undantag från energiskattedirektivets regler. För att erhålla sådana undantag måste vända sig till Europeiska kommissionen för att ansöka om tillstånd. Kommissionen ska därefter, efter prövning av medlemsstatens begäran, antingen lägga fram ett förslag om att rådet ska ge tillstånd till åtgärden, eller också informera rådet om skälen till att den inte har föreslagit beviljandet. Kommissionens prövning sker med beaktande av bl.a. den inre marknadens funktion, behovet av att säkerställa en sund konkurrens samt gemenskapens politik när det gäller hälsa, miljö, energi och transport. Slutligen krävs att rådet med enhällighet beslutar att ska beviljas ett sådant undantag. Dessa undantag är inte generella utan de är förenade med villkor och begränsade . Nuvarande tillstånd att differentiera skatten för förbrukning av elektrisk kraft i norra delar av lämnades genom rådets genom- förandebeslut (2012/47/EU) av om bemyndigande för att tillämpa en nedsatt skattenivå för el som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa delar av norra i enlighet med artikel 19 i direktiv /96/EG. Enligt beslutet får tillämpa en nedsatt skattesats för elektrisk kraft som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa utpekade kommuner, vilka motsvaras av de kommuner som räknas upp i 11 kap. 4 § lagen om skatt på energi. Vidare framgår att nedsättningen i förhållande till den normala nationella skattesatsen för elektrisk kraft varken får vara större än vad som krävs för att kompensera för de extra uppvärmnings- kostnader som beror på det nordliga läget i förhållande till övriga delar av eller överskrida . Nuvarande tillstånd löper ut . En annan del av den EU-rättsliga ramen för utformningen av energiskatten på elektrisk kraft är reglerna om statligt stöd som beskrivits i tidigare avsnitt. Reglerna om statligt stöd får betydelse för nedsättningen i den del den riktar sig till förbrukning av andra än hushåll. Mot bakgrund av de förändringar av den lägre skattenivån som bedömdes nödvändiga för att säkerställa framtida förenlighet med samt den tillkommande administrativa bördan av dessa förändringar föreslås i SOU 2015:87 att den särskilda nedsättningen av energiskatten på elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner i norra delar av ska slopas. Skälen för regeringens förslag Med anledning av det allmänt högre energi- behovet för uppvärmning i norra anser regeringen inte att det är motiverat att helt slopa den särskilda nedsättningen för förbrukning av elektrisk kraft i de norra delarna av så som föreslås i SOU 2015:87. Säkerställa förenlighet med statsstödsregler För att säkerställa att statsstödsreglerna i allmänhet och kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, i synnerhet är tillämpliga är det viktigt att se till att energiskattedirektivet och det särskilda tillståndet följs. För att uppfylla statsstödsreglerna framöver måste uppgifter samlas in om enskilda stödmottagare för offentliggörande. Vidare måste statliga stöd villkoras så att stöden inte är tillgängliga för företag i svårigheter (exempelvis i konkurs) och inte heller för företag som underlåtit att återbetala otillåtna statliga stöd. Nedsättningar som är utformade som statliga stöd måste därför begränsas så att de inte är tillgängliga för s.k. stödmottagare utan rätt till statligt stöd och de måste även ändras så att de förmedlas på ett sätt som ger staten tillgång till uppgifter om stödmottagarna, dvs. i enlighet med förslagen i avsnitt 6.13.7och 6.13.8. De invändningar och önskemål som Svensk energi m.fl. framför rörande stödmottagare, företag i svårigheter och uppgiftslämnande behandlas i avsnitt 6.13.6, 6.13.7 respektive 6.13.8. Om kraven på uppgiftslämnande begränsas till att gälla större stödmottagare kan den administrativa bördan begränsas. En sådan begränsning kan ske genom att kravet på uppgiftslämnande endast gäller när stödet för en enskild stödmottagare under kalenderåret kommer att överskrida i fråga om stöd till annat än vattenbruk, såsom föreslås i avsnitt 6.13.8 Skyldighet att lämna uppgifter. Regeringen anser i likhet med och Skogsindustrierna att skyldig- heten att lämna uppgifter är hanterbar för företagen. Den här aktuella lägre skattenivån ska därför, i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.7, inte gälla för skatt på elektrisk kraft som förbrukas av ett företag utan rätt till statligt stöd. En förutsättning för avdrag för skatt på elektrisk kraft som förbrukats av större stödmottagare, dvs. stödmottagare som får stöd om , ska som föreslås i avsnitt 6.13.8 vara att den skattskyldige lämnar vissa uppgifter om dessa stödmottagare. Den särskilda skattelättnaden är tillämplig för förbrukning som sker i det i 11 kap. 4 § LSE utpekade geografiska området. Nedsättningen gäller för förbrukning i följande kommuner. 1.Samtliga kommuner i , och , 2.Sollefteå kommun, kommun och (), 3.Ljusdals kommun (), 4.Malung-Sälens kommun, kommun, kommun och kommun (), samt 5.Torsby kommun (). Det i LSE utpekade området överensstämmer med det område inom vilket tillåts P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 tillämpa en lägre skattesats enligt rådets genom- förandebeslut /47/EU. Nuvarande nedsättningsområde behöver därför inte begränsas geografiskt. Nedsättning enbart för hushåll och tjänstesektor Enligt rådets genomförandebeslut bemyndigas tillämpa en nedsatt skattesats för elektrisk kraft som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa särskilt angivna kommuner. Enligt nuvarande regler gäller den lägre skattesatsen för elektrisk kraft som förbrukas i de aktuella kommunerna för annat ändamål än i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling eller som . Den elektriska kraft som förbrukas i tillverknings- processen i industriell verksamhet, vid yrkesmässig växthusodling eller som omfattas i stället av separata skattesatser. I SOU 2015:87 föreslås att den särskilda lägre skattenivån som gäller i vissa kommuner slopas. Den lägre skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverknings- processen, som eller i yrkesmässig växthusodling föreslås behållas men åstad- kommas genom återbetalning, dvs. på samma sätt som gäller för annat yrkesmässigt jordbruk än växthusodling samt för yrkesmässigt skogsbruk och vattenbruk. Utredningen föreslår även att större datacenter bör omfattas av återbetalningsmöjlighet ned till den lägre skattenivån. Om den särskilda lägre skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner behålls i form av en särskild skattesats eller avdragsrätt medför det en högre finansiell risk för den skattskyldige vid felaktigheter jämfört vid ett slopande av nedsättningen eller införande av ett återbetalningsförfarande. För att minska den finansiella risken för den skattskyldige och för att särskilja olika stödordningar från varandra kan den särskilda lägre skattenivån begränsas till att enbart gälla förbrukning av elektrisk kraft för annat ändamål än i industriell verksamhet, i en datorhall, i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet eller som land- ström. En sådan begränsning innebär att den skattskyldige inte behöver stå den finansiella risken för felaktigheter i samband med nedsättning till norrlandsskattenivån om det är fråga om förbrukning inom verksamheter där en lägre skattenivå ändå kan uppnås på annat sätt av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 den som drar nytta av stödet. Genom en sådan begränsning säkerställs också att nedsättningen endast gäller för sådana verksamheter som omfattas av bemyndigandet enligt genom- förandebeslutet. Såsom Energimarknadsinspektionen, Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, , och påtalat innebär en sådan förändring att den lägre skattenivån inte ska gälla för elförbrukning som sker i industriell verksamhet utanför tillverkningsprocessen. Detta är en följd av att möjligheten till skattenedsättning är begränsad till hushåll och företag inom tjänstesektorn. Det bör noteras att den absolut övervägande delen av elförbrukningen i industriell verksamhet sker i tillverkningsprocessen och då beskattas vid en nivå om , dvs. vid ca en sextiondel av den högsta skattenivån (se även avsnitt 6.13.14). För att säkerställa förenligheten med EU- rätten föreslås därför att nedsättningen ska gälla för skatt på förbrukning av elektrisk kraft i hushåll och på förbrukning av elektrisk kraft för annat ändamål än i industriell verksamhet, i en datorhall, i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet eller som land- ström. Till skillnad från vad som bl.a. framför så innebär ett behållande av den lägre skattenivån inte att elhandlarna även fortsättningsvis måste bedöma vad som ingår i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Då nedsättningen i denna del inte gäller för industriell verksamhet innebär förändringen att bedömningen begränsas i förhållande till vad som gäller . Den nedsatta skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas av hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa särskilt angivna kommuner uppnås genom en särskild skattesats. Enligt rådets genomförandebeslut får nedsättningen i förhållande till den normala nationella skattesatsen för elektrisk kraft varken vara större än vad som krävs för att kompensera för de extra uppvärmningskostnader som beror på det nordliga läget i förhållande till övriga delar av eller överskrida per kilowat- timme. Motsvarande begränsningar har funnits även i tidigare genomförandebeslut. Regeringen bedömer att det bör säkerställas att ned- sättningen inte överskrider dessa begränsningar . Nedsättningen för viss förbrukning i de berörda områdena får enligt rådets genomförandebeslut inte överstiga . Regeringen föreslår därför att den lägre skattenivån fr.o.m. regleras som en befrielse med . För att säkerställa att beslutets gräns respekteras föreslår regeringen även att skattenedsättningen fortsättningsvis inte ska anges som en särskild skattesats, som räknas om med förändringen av konsumentprisindex, utan som ett avdrag från normalskattesatsen. Några remissinstanser, såsom , och , efterfrågar ytterligare motivering till varför den lägre beskattningen av elektrisk kraft i berörda kommuner ska uppgå till . anför vidare att införandet av s.k. elområden innebär att elpriserna vanligtvis är lägre i norra . Regeringen anser, i likhet med bl.a. , Region botten, Kommuner och Landsting och , att det kallare klimatet i norra , och det därmed högre energibehovet för uppvärmning, likväl motiverar att elanvändningen för hushåll och tjänsteföretag i berörda kommuner även fortsättningsvis ska beskattas på en lägre nivå samt att en lämplig utformning av nedsättningen är att denna nivå åstadkoms genom ett avdrag. Nedsättningen är också enligt regeringens uppfattning att anse som relativt träffsäker som en kompensation för de högre energikostnader som ett kallare klimat ger upphov till genom att den direkt sänker kostnaderna för användningen av elektrisk kraft, i allmänhet, för samtliga hushåll och tjänsteföretag i berörda kommuner. innebär beslutet att nedsättningen inte får vara högre än fram t.o.m. . En begränsning till bedöms, med utgångspunkt i förändringen av konsumentprisindex , motsvara en skattehöjning om för användningen av elektrisk kraft hos hushåll och för tjänsteföretag i berörda kommuner. Skattehöjningen motsvarar de senaste årens snabbare utveckling av normalnivån. För att säkerställa förenligheten med föreslås därför att nedsättningens storlek ska begränsas och fr.o.m. fastställas till . Nedsättning genom skattskyldigas avdrag samt avfärdade alternativ för att åstadkomma förenlighet med Den lösning som Utredningen om sektors- neutral och konkurrenskraftig energiskatt på el förespråkar för att åstadkomma långsiktig förenlighet med är att, med beaktande av bl.a. den administrativa bördan, slopa den särskilda skattesatsen som gäller för förbrukning i vissa kommuner i norra . Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 16.6 av betänkandet. En alternativ lösning för att säkerställa förenligheten med skulle kunna vara att en lägre skattenivå behålls i berörda kommuner men då enbart för hushåll och i en beloppsmässigt mer begränsad omfattning. En lösning där endast hushåll omfattas av nedsätt- ningen innebär att tjänsteföretagen får högre beskattning jämfört med . I och med att den kvarvarande delen av nedsättningen, dvs. nedsättning endast för hushåll, inte utgör statligt stöd minskar den administrativa bördan då varken datainsamling för offentliggörande eller bedömning av om stödmottagare är företag utan rätt till statligt stöd blir nödvändiga. Den administrativa bördan består i stället av att göra bedömning av om elektrisk kraft förbrukats i hushåll eller i företag. Lösningen förutsätter att återkommande söker och återkommande får undantag enligt artikel 19 i energiskatte- direktivet för en sådan lägre energiskattenivå. En annan lösning där en lägre skattenivå i berörda kommuner för såväl hushåll och tjänstesektor behålls måste likt föregående alternativ begränsas beloppsmässigt.