prop · H40350 · 2016-11-28 00:00:00 — d.byte av handledare, e.indragning av handledare och andra resurser vid utbildning på forskarnivå, f.en ingripande åtgärd mot en student, 2.diskrimineringsförbudet i 1 kap. 4 § 3, eller 3.förbudet mot repressalier i 2 kap. 19 §. Om överklagandenämnden finner att det överklagade beslutet strider mot något av förbuden och att detta kan antas ha inverkat på utgången, ska beslutet undanröjas och ärendet, om det behövs, visas åter till eller högskolan för ny prövning. Om ett beslut kan överklagas enligt någon annan författning, ska överklagande ske i den ordning som föreskrivs där i stället för enligt första stycket. I paragrafen, som behandlas i avsnitt 7.1.1, anges bl.a. i vilka fall ett beslut av ett universitet eller högskola med staten som huvudman, i fråga om utbildning enligt högskolelagen (1992:1434), får överklagas till . Första stycket ändras så att punkten 1 f tas bort, vilket innebär att beslut om utbildningsbidrag inte längre får överklagas till . Efterföljande punkt får en ny beteckning. Sammanfattning av betänkandet Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) Utredningen föreslår att utbildningsbidraget för doktorander avskaffas fr.o.m. . Utredningen föreslår vidare att doktorander med stipendiefinansiering ska, med vissa undantag, anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Utredningen föreslår undantag för doktorander med stipendier inom t.ex. ramen för vissa kapacitetsuppbyggnadsprogram. De ekonomiska villkoren för stipendiater varierar beroende på vad stipendiegivaren erbjuder och de ekonomiska villkoren för stipendiater kan således skilja sig åt mellan olika lärosäten, och mellan fakulteter och institutioner på samma lärosäte. Utredningen anser att insyn i stipendiaters villkor bör vara ett villkor för antagning och att det bör införas en reglering om lägsta beloppsnivå vid stipendiefinansiering där principerna är gemensamma för samtliga lärosäten. I fråga om stipendiefinansierade doktorander föreslår utredningen vidare att Kammarkollegiets försäkring ska ge rätt till ersättning för förlängd studietid på grund av sjukdom eller föräldraledighet som motsvarar tiden för frånvaro, under förutsättning att stipendium inte lämnas för den förlängda tiden. En långsiktig ambition bör enligt utredningen vara att avskaffa stipendier som studiefinansiering i forskarutbildningen. I utredningen visas att i princip aldrig har haft en sammanhållen karriärstruktur. Särskilt problematisk är perioden efter doktorsexamen som ofta präglas av osäkra villkor och otydlighet i vad som gäller för att meritera sig för en tillsvidareanställning. Utredningen föreslår därför att en tidsbegränsad anställning som biträdande lektor om lägst fyra och högst införs. En biträdande lektor ska efter ansökan befordras till en tillsvidareanställning som lektor om den biträdande lektorn har behörighet för en sådan anställning och dessutom bedöms lämplig vid en prövning enligt de bedömningsgrunder som lärosätet vid utlysningen har ställt upp för anställningen. I syfte att betona anställningens betydelse för personer i början av en karriär som lärare föreslår utredningen att tiden mellan doktorsexamen och en meriteringsanställning kortas till . Anställning som biträdande lektor ska föregås av utlysning nationellt och, om inte särskilda skäl talar emot, även internationellt. Externa bedömare ska delta i rekryteringsprocessen med sakkunnigbedömning. Utredningen anser att anställningen som biträdande lektor bör kunna användas bredare än som ett renodlat elitspår. Genom att karriärvägen blir tydlig med ett tydligt avslut och ökar i antal kommer sannolikt också fler att välja den akademiska karriären. Det främjar såväl jämställdhet som mobilitet. Syftet med anställningen är att den biträdande lektorn ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla behörighetskraven för en anställning som lektor. Mot bakgrund av intentionen att anställning som biträdande lektor ska användas bredare än som ett renodlat elitspår föreslår utredningen att regeringen bör sätta upp ett nationellt mål om att antalet biträdande lektorer –2022 ska öka . Jämställdheten bland nya biträdande lektorer bör följas upp och ambitionen bör vara att andelen kvinnor minst motsvarar andelen i rekryteringsunderlaget. Utredningen anser att det finns skäl för den särreglering av tidsbegränsade anställningar som högskoleförordningen innehåller. Den möjlighet till flexibilitet som särregleringen i högskoleförordningen medger får dock inte överutnyttjas och ersätta arbetet med en tydlig karriärväg. Utredningen föreslår att den undervisande och forskande personalens anställningar och anställningshistorik följs upp och menar att det är viktigt att i uppföljningen kunna följa de olika anställningsformer som medger tidsbegränsning enligt bestämmelser i högskoleförordningen, anställningsskyddslagen respektive kollektivavtal. Utredningen menar att dess förslag om att införa en anställning som biträdande lektor med rätt till befordran, efter prövning, till en tillsvidareanställning som lektor, kommer att stimulera mobiliteten. Utredningen anser även att förslaget om nationella mål för att öka antalet meriteringsanställningar är främjande för mobiliteten. Utredningen anser att lärosätena bör ha en rekryteringsstrategi där beslut fattas på rätt nivå, att utlysningar bör vara transparenta, att externt sakkunniga ska användas samt, inte minst, att mobilitet ska tillmätas meritvärde. En årlig statistisk uppföljning av mobiliteten skapar incitament för lärosätena. Utredningen ger förslag på hur en sådan uppföljning kan se ut, där olika typer av mobilitet följs upp på olika sätt. 1.1Förslag till lag om ändring av socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken att 5 kap. 7 §, 6 kap. 20 § och 59 kap. 13 § ska ha följande lydelse. En i bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land ska fortfarande anses vara bosatt här så länge han eller hon genomgår en studiestödsberättigande utbildning eller har utbildningsbidrag för doktorander. Den som kommer till för att studera ska inte anses vara bosatt här. Detta gäller dock inte den som har utbildningsbidrag för doktorander. En i bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land ska fortfarande anses vara bosatt här så länge han eller hon genomgår en studiestödsberättigande utbildning. Den som kommer till för att studera ska inte anses vara bosatt här. Den som får någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 6 § 5, inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 och inkomstrelaterad efterlevandeförmån enligt 6 § 9 och 11: 1.vårdbidrag enligt 5 kap. 9 § 5, som inte enbart avser merkostnader, 2.dagpenning från arbetslöshetskassa, 3.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 4.utbildningsbidrag för doktorander, 5.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 6.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, och 7.stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp som intäkt 4. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 5. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, och 6. stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. i inkomstslaget tjänst. Som inkomst av anställning räknas följande sociala förmåner: 2.Vårdbidrag, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader. 3.Ersättning från i form av sjuklönegaranti enligt 20 § lagen (1999:1047) om sjuklön. 4.Sjukpenning eller motsvarande ersättning enligt denna balk eller annan författning eller på grund av särskilt beslut av regeringen. Detta gäller i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. 5.Inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning. 6.Livränta på grund av arbetsskada eller annan skada som avses i 41– 44 kap. 8.Dagpenning från arbetslöshetskassa. 9.Aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt 10.Utbildningsbidrag för doktorander. 11.Ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). 12.Dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga. iden utsträckning som regeringen föreskriver det. 10.Ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). 11.Dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga. iden utsträckning som regeringen föreskriver det. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att 2 §1 lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde2 ska upphöra att gälla vid utgången av . Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 1 Senaste lydelse 1991:932 2 Lagen omtryckt 1990:232. 1.3Förslag till lag om ändring av lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift ska ha följande lydelse. Avgiften utgör av ersättning i form av 1.sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialförsäkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbalken, 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämnda balk, 7.vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8.dagpenning från arbetslöshetskassa, 10.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 3 Senaste lydelse 2010:1271. 1.4Förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.utbildningsbidrag för doktorander, och 2.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier om funktionshinder, – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och – studier inom särskild utbildning för vuxna, 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, eller 3.kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning som betalas ut av . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 4 Senaste lydelse 2014:949. 1.5Förslag till lag om ändring av studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § och 4 kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3. utbildningsbidrag för dokto- 4. sjukersättning, 3. sjukersättning, 5. statsbidrag som administreras 4. statsbidrag som administreras – kortare studier om funktions- – kortare studier om funktions- – kortare studier på grundskole- – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt eller gymnasienivå som är särskilt ning för vuxna, ning för vuxna, 6. statsbidrag som administreras 5. statsbidrag som administreras av för kortare studier i av för kortare studier i alfabetisering i samiska, alfabetisering i samiska, eller för vissa nyanlända invandrare. för vissa nyanlända invandrare. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand. 5 Senaste lydelse 2010:1280. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Årsbeloppet får sättas ned 1. om låntagaren tar 1. om låntagaren tar emot studiehjälp eller studiemedel, utbildningsbidrag för doktorander, 2.om låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer, eller 3.om det i något annat fall finns synnerliga skäl. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 1.6Förslag till lag om ändring av diskrimineringslagen (2008:567) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 18 § diskrimineringslagen (2008:567) ska ha följande lydelse. Ett beslut av ett universitet eller en högskola med staten som huvudman får, i fråga om utbildning enligt högskolelagen (1992:1434), överklagas till på den grunden att beslutet strider mot 1. diskrimineringsförbudet i 2 kap. 5 §, om beslutet avser a.tillträde till utbildning, b.tillgodoräknande av utbildning, c.anstånd med studier eller fortsättning av studier efter studieuppehåll, d.byte av handledare, e. indragning av handledare och e. indragning av handledare andra resurser vid utbildning på och andra resurser vid utbildning på forskarnivå, eller f. utbildningsbidrag för doktor- g. en ingripande åtgärd mot f. en ingripande åtgärd mot 2.diskrimineringsförbudet i 1 kap. 4 § 3, eller 3.förbudet mot repressalier i 2 kap. 19 §. Om överklagandenämnden finner att det överklagade beslutet strider mot något av förbuden och att detta kan antas ha inverkat på utgången, ska beslutet undanröjas och ärendet, om det behövs, visas åter till eller högskolan för ny prövning. Om ett beslut kan överklagas enligt någon annan författning, ska överklagande ske i den ordning som föreskrivs där i stället för enligt första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. 6 Senaste lydelse 2014:958. 1.7Förslag till lag om ändring av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för utbildningsbidrag som lämnas med stöd av gällande bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ fördelning av statliga medel till Internationella Musikbyrå () upphovsmän på musikområdet för utlåning av deras verk genom det (SFS 1992:318) statligt stöd i form av utbild- ningsbidrag för doktorander (SFS _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 7 Senaste lydelse 2014:296. I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ fördelning av statliga medel till Internationella Musikbyrå () upphovsmän på musikområdet för utlåning av deras verk genom det (SFS 1992:318) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Följande remissinstanser har kommit in med yttrande över betänkandet Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29): Arbetsdomstolen, , , , , , social utvärdering, för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , , , , , , , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , , , , , , , Kungl. i , , , konstnärliga högskola, , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , Verket för innovationssystem, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , , Kungl. skogs- och lantbruksakademien, , av högre utbildning och forskning, och kompetensutveckling, , , Svenskt näringsliv, akademikers centralorganisation, , Kommuner och Landsting, , unga akademi, , , och . Spontana remissvar har inkommit från i nationalekonomi vid , , KI Junior faculty, sju medicinska fakulteter, , , Nationella sekretariatet för genusforskning, Naturvetarna, , , ingenjörer och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller inte kommit in med yttrande: om-buds- män, , Föreningen universitetsholdingbolag i , i , , i , , of , , forsk- ning, och SP Tekniska Forsknings- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , Hellmark , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft