prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — var det i genomsnitt ca 140 personer som studerade med aktivitetsersättningen vilande. Förslaget om prövotid för studier under tid med aktivitetsersättning bedöms innebära att avsevärt fler unga kommer att våga pröva studier. Detta bedöms medföra ökade handläggningskostnader för . Förslaget om större trygghet vid vilande sjukersättning för förvärvsarbete innebär att månadsbeloppet på av den vilande ersättningen betalas ut i stället för tolv. Det är fortfarande bara ett beslut som fattas. En följd av förslaget kan bli att något fler ansöker om vilande sjukersättning vid förvärvsarbete. Det bedöms dock inte påverka administrationskostnader nämnvärt. Förslaget om förenkling av förnyad utredning vid sjukersättning innebär att antalet årsarbetare som krävs för att följa upp arbetsförmågan hos sjukersättningsberättigade minskar i jämförelse med nuvarande regelverk. Detta på grund av att genom behovsanpassning kan använda resurserna mer effektivt. Förslagen bedöms inte ha några nämnvärda konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen innebär inte att någon ny situation blir föremål för bestämmelser i socialförsäkringsbalken. I och med förslaget om hel sjukersättning från kan den situationen uppkomma att unga som ansökt om sjukersättning överklagar trots att de kan få aktivitetsersättning i stället. Regeringen bedömer dock att den situationen måste bli mycket ovanlig. Detta på grund av att hel sjukersättning från betalas ut med samma belopp som aktivitetsersättning. De övriga förslagen får till följd att antalet försäkrade med aktivitetsersättning som prövar att studera ökar något, liksom att antalet försäkrade med sjukersättning som prövar att arbeta ökar något. Förslagen bör inte påverka antalet mål som anhängiggörs i allmän förvaltningsdomstol, annat än möjligen mycket marginellt. Konsekvenser för statens budget Förslaget om hel sjukersättning från har inga konsekvenser för sjukförsäkringens kostnader. Det beror på att ersättningen med sjukersättning blir densamma som med aktivitetsersättning. Förslaget om prövotid för studier under tid med aktivitetsersättning innebär att aktivitetsersättningen kan betalas ut som den försäkrade prövar att studera . För de individer som oavsett förslaget skulle ha studerat med vilande ersättning kommer förslaget att innebära ökade försäkringskostnader. bedöms förslaget innebära att fler börjar studera. För som denna tillkommande grupp fortsätter att studera efter prövotiden kommer försäkringskostnaderna att minska. kan det innebära kostnader i andra system. Dessutom minskar försäkringskostnaderna ytterligare i den mån studierna leder till att personer inte återkommer till aktivitetsersättningen. Förslaget om större trygghet vid vilande sjukersättning för förvärvsarbete innebär att månadsbeloppet på av den vilande ersättningen betalas ut under 24 i stället . uppgick kostnaden för månadsbelopp vid vilande sjukersättning för förvärvsarbete till . För de personer som oavsett förslaget skulle ha fortsatt arbeta med vilande sjukersättning innebär förslaget en ökad försäkringskostnad. Å andra sidan stimulerar förslaget fler att fortsätta arbeta . Eftersom dessa personer annars hade återgått till sjukersättning kommer det att bidra till att minska försäkringskostnaderna. Givet att förslaget får till följd att de som arbetar med vilande sjukersättning fortsätter arbeta i liknande utsträckning som motsvarande försäkrade med aktivitetsersättning innebär förslaget minskade kostnader för sjukförsäkringen. Förslaget om förenkling av förnyad utredning vid sjukersättning bedöms inte påverka försäkringskostnaderna. Sammantaget bedöms förslagen inte påverka försäkringskostnaderna nämnvärt. Konsekvenser för kommuner och landsting SKL menar i sitt remissvar att förslaget troligtvis kommer att innebära ett större och annat ansvar för hälso- och sjukvården att bidra i den medicinska bedömningen om regelverket ändras enligt förslaget. SKL bedömer att mycket mer omfattande utredningar inför prövningen av den nya sjukersättningen för unga, både inom hälso- och sjukvården och skulle behövas. Regeringen bedömer att förslaget är kostnadsneutralt för landstingen, eftersom antalet ärenden kommer att minska. Personer som får sjukersättning från kommer inte att behöva ansöka på nytt minst , såsom är fallet med aktivitetsersättning. bedömer att antalet personer som blir aktuella för sjukersättning från inte kommer att överstiga av de som har aktivitetsersättning. Förslagen gäller vilken ersättning inom sjukförsäkringen vissa försäkrade ska ha, och att underlätta för försäkrade att pröva arbete eller studier. Regeringen bedömer att den kommunala finansieringsprincipen inte är tillämplig vid dessa förändringar i transfereringssystemet. Förslagen gäller vilka förmåner en försäkrad ska få respektive hur ska följa upp arbetsförmågan vid sjukersättning. Skyldigheter vad gäller uppgiftslämnande för företag, och arbetsgivare generellt, påverkas inte. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för företag, eller andra arbetsgivare. Kvinnor är sjukfrånvarande i högre utsträckning än män. Förslaget om förlängd tid med ett månadsbelopp på av den vilande sjukersättningen vid förvärvsarbete bedöms vara positivt ur ett jämställdhetsperspektiv. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förslaget om prövotid för studier under tid med aktivitetsersättning ska underlätta för den som har aktivitetsersättning att prova att studera. Oavsett fördelningen mellan män och kvinnor inom olika förmåner och åldersgrupper bedöms ökat deltagande i arbetslivet och fler som studerar bland mottagare av sjukersättning och aktivitetsersättning bidra till att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Konsekvenser för internationella åtaganden För personer som både bott och/eller arbetat i samt i ett annat EU/EES-land, eller ett land som ingått ett bilateralt socialförsäkringsavtal med, finns det bl.a. regler gällande samordning och beräkning av sjuk- och aktivitetsersättning. Detta regleras i förordning (EG) 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och i förordning (EG) 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning 883/2004 samt i respektive bilateralt avtal. Befintliga regler för sjuk- och aktivitetsersättning som regleras i dessa förordningar och konventioner ska även tillämpas på de förslag som lämnas här. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för internationella åtaganden. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 33 kap. 16 § I paragrafen regleras den tid under vilken sjukersättning kan lämnas. Ändringen innebär att paragrafen delas upp i två stycken. Det första nya stycket reglerar förmånstiden för hel sjukersättning och det andra stycket förmånstiden för tre fjärdedels, halv och en fjärdedels sjukersättning. I det första stycket, som är nytt, anges att hel sjukersättning kan lämnas tidigast det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Ändringen innebär att hel sjukersättning inte längre endast kan lämnas utan redan . Vid prövningen av rätten till hel sjukersättning til- 6035 kap. 18 §Ändringen innebär att bestämmelsen ska tillämpas på beräkning av sjukersättning i form av garantiersättning från och med den månad då den försäkrade fyller 30 år.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4.36 kap. 9 a §Paragrafen är ny.I första stycket anges att efter ansökan av en försäkrad som har fått aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga får besluta att han eller hon får studera utan att aktivitetsersättningen minskas med hänsyn till studierna vilket ska benämnas aktivitetsersättning under prövotid.34 kap. 10 § I andra stycket anges att under hela den tids- Ändringen innebär att bestämmelsen inte som aktivitetsersättning kan lämnas enligt endast ska vara tillämplig i fråga om beräkning av 33 kap. 18 § kan aktivitetsersättning under inkomstrelaterad aktivitetsersättning utan även i prövotid betalas ut under sammanlagt högst sex fråga om beräkning av inkomstrelaterad sjukmånader. Det innebär att en ersättning till den som inte har fyllt . Det person är mellan kan han innebär att unga mellan med lång- eller hon beviljas aktivitetsersättning under varig nedsatt arbetsförmåga, oavsett om nedsättprövotid i sammanlagt högst även ningen är tidsbegränsad eller varaktig, ges likvärom han eller hon har fått aktivitetsersättning diga ekonomiska förutsättningar. under flera separata perioder.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. I tredje stycket anges att om studierna avbryts eller beslutet avser än får senare fatta ett nytt beslut om aktivitetsersättning under prövotid. Ett sådant beslut får tillsammans med redan lämnad aktivitetsersättning under prövotid sammanlagt uppgå . Det innebär att den försäkrade kan beviljas aktivitetsersättning under prövotid i flera kortare perioder dock sammanlagt . Eftersom aktivitetsersättning är en kalender-Ändringen innebär att den som för samma månad har rätt till såväl sjukersättning i form av garantiersättning som efterlevandestöd endast får den till beloppet största förmånen.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4.33 kap. 17 §Ändringen i första stycket innebär att inte längre ska vara skyldig att besluta om och göra utredningar av de försäkrades arbetsförmåga. ska i stället senast räknat från ett beslut om sjukersättning göra en uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga. Det anges vidare att därefter, minst , på nytt ska följa upp den försäkrades arbetsförmåga så länge rätt till sjukersättning föreligger.Ändringen i andra stycket innebär att en uppföljning enligt första stycket inte behöver göras om den försäkrade har fyllt 60 år.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4.35 kap. 19 §Ändringen innebär att bestämmelsen inte längre endast ska vara tillämplig i fråga om beräkning av aktivitetsersättning i form av garantiersättning utan även i fråga om beräkning av sjukersättning i form av garantiersättning till den som inte har fyllt 30 år.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4.36 kap. 1 §Paragrafen består av en förteckning av kapitlets innehåll. Eftersom en ny rubrik förs in i kapitlet före den nya 9 a § uppdateras innehållsförteckningen.36 kap. 2 §PROP. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10lämpas gällande bestämmelser om rätt till sjukersättning i 33 kap. 5 och 6 §§. För att beviljas hel sjukersättning från krävs, liksom i fråga om hel sjukersättning , att arbetsförmågan ska vara stadigvarande helt nedsatt och att åtgärder som avses i 27 kap. 6 § samt i 29–31 kap, inte bedöms leda till att den försäkrade återfår någon arbetsförmåga. Med begreppet stadigvarande nedsatt avses att nedsättningen bedöms bestå för all överskådlig framtid.Det andra stycket reglerar de tre övriga förmånsnivåerna enligt vilket sjukersättning kan lämnas. Stycket ska tillämpas på samma sätt som 16 § i den tidigare lydelsen tillämpades.Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. månadsersättning innebär det också att om en person avbryter studierna i mitten av månaden så blir en hel kalendermånad med aktivitetsersättning under prövotid förbrukad. Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. 36 kap. 15 § I paragrafen regleras att aktivitetsersättning får förklaras vilande dock längst till utgången av den tjugofjärde månaden från och med den första månad som beslutet omfattar. Det andra stycket är nytt. Där anges att om den försäkrade före den första månad som vilandeförklaringen avser har fått aktivitetsersättning under prövotid, får ett beslut om vilandeförklaring tillsammans med prövotidsperioden uppgå . Det innebär att från de 24 månader som det maximalt är möjligt att förklara ersättningen vilande ska det avräknas månader med prövotid för studier som har infallit som närmast föregått vilandeförklaringen. Genom att ett nytt stycke läggs in i paragrafen förskjuts det andra och tredje stycket på så sätt att de istället kommer utgöra tredje och fjärde stycket. Detta nödvändiggör en redaktionell ändring i fjärde stycket. Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. 36 kap. 15 a § En följdändring har gjorts med anledning av att ett nytt stycke två läggs in i 36 kap. 15 §. 36 kap. 15 b § En följdändring har gjorts med anledning av att ett nytt stycke två läggs in i 36 kap. 15 §. 36 kap. 18 § I paragrafen regleras det s.k. månadsbelopp som betalar ut till en försäkrad vars sjukersättning eller aktivitetsersättning är vilande vid förvärvsarbete. Månadsbeloppet motsvarar av den sjukersättning eller aktivitetsersättning som förklarats vilande. För försäkrade med vilande aktivitetsersättning får beloppet betalas ut . Ändringen innebär att även för försäkrade med vilande sjukersättning ska beloppet få betalas ut mot tidigare . Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 79 kap. 7 § Ändringen innebär att den som för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd som sjukersättning i form av garantiersättning endast får den till beloppet största förmånen. Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. 114 kap. 8 § Två rättelser har gjorts, se avsnitt 3.7. Enligt den första punkten träder lagen i kraft . Enligt den andra punkten ska bestämmelserna i 33 kap. 16 §, 34 kap. 10 §, 35 kap. 18 och 19 §§, 36 kap. 2, 9 a, 15 och 18 §§ samt 79 kap. 7 § tillämpas första gången i fråga om ersättning som avser tid efter . Det innebär att ges möjlighet att fatta beslut med stöd av de nya bestämmelserna i fråga om ersättning som avser tid . Bestämmelserna i 33 kap. 17 §, 36 kap. 1, 15 a och 15 b §§ samt 114 kap. 8 § tillämpas från ikraftträdandet. I den tredje punkten anges att om ett beslut om förnyad utredning har fattats före lagens ikraftträdande ska en sådan utredning göras även om tidpunkten för utredningen infaller efter ikraftträdandet. Det anges vidare att när en sådan utredning har slutförts ska , så länge som rätt till sjukersättning föreligger, minst göra en uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga i enlighet med de nya bestämmelserna om sådan uppföljning. Det innebär att efter en sådan uppföljning så länge som rätt till sjukersättning föreligger minst på nytt ska följa upp den försäkrades arbetsförmåga. Överväganden finns i avsnitt 3.6.4. Regeringens förslag: En rättelse ska 114 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. ”pensionsuppgifter” ska ändras till ”personuppgifter”, vidare ska i punkt 2 ”Staten tjänstepensionsverk” ändras till ””. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Skälen för regeringens förslag: Det har uppmärksammats att det finns två fel i 114 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. Ordet ”pensionsuppgifter” ska rätteligen vara ”personuppgifter”. Detta bör därför ändras. Vidare bör ”Staten tjänstepensionsverk” under punkten 2 ändras till ””. levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg även för den som inte har fyllt ska vara 1,473 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,204 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. är den skäliga levnadsnivån lägre för personer än för personer som har fyllt vid beräkning av särskilt bostadstillägg. Förslaget innebär att bostadstillägget också höjs för ca 150 personer med änke- 3.8Förslag om stärkt ekonomisk pension. Den gruppen beräknas ha halverats i trygghet för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med och . Regeringens förslag: Bostadstillägg ska även till den som inte har fyllt lämnas av bostadskostnaden upp till bostadskostnadstaket. Den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg ska även för den som inte har fyllt vara 1,473 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,204 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Ändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg är ett inkomstprövat tillägg till vissa andra socialförsäkringsförmåner och lämnas i form av bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Regeringen anser att bostadstillägg ska lämnas av bostadskostnaden upp till bostadskostnadstaket även till den som inte har fyllt . Därmed stärks den ekonomiska tryggheten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. är nivån för personer som inte har fyllt , medan den är för personer som har fyllt . Särskilt bostadstillägg lämnas med det belopp som den försäkrades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. Regeringen anser att den skäliga antal till 2020 och inga nya kan tillkomma. Kostnaden är marginell. Ändringarna bör träda i kraft . Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Utgifterna för statens budget beräknas öka med ca 2017. 3.8.2Höjd garantinivå i sjukersättning och aktivitetsersättning Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Regeringens förslag: Garantinivån för hel sjukersättning från och med den månad då den försäkrade fyller ska höjas med 0,05 prisbasbelopp, så att den för år räknat motsvarar 2,45 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning ska på motsvarande sätt höjas med 0,05 prisbasbelopp. Ändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning utgör ett grundskydd för den som haft låga eller obefintliga inkomster. Garantiersättningen är bosättningsbaserad och lämnas endast till den som kan tillgodoräknas en försäkringstid om . Storleken på garantiersättningen beror på hur lång försäkringstid den försäkrade kan tillgodoräknas. Den ekonomiska tryggheten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning behöver stärkas. Garantinivåerna för hel sjukersättning och aktivitetsersättning bör därför höjas med 0,05 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning från och med den månad då den försäkrade fyller bör för år räknat motsvara 2,45 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning bör för år räknat motsvara –2,15 prisbasbelopp till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller , –2,20 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,25 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,30 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,35 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , samt –2,40 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Förslaget om höjd garantinivå med 0,05 prisbasbelopp innebär med hel garantiersättning en höjning på före skatt med prisbasbelopp. Utgifterna för statens budget beräknas öka med ca 2017 och 2018. Av dem som har sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor. Som visats i avsnitt 3.4.2 beräknas den ekonomiska standarden (media- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 nen) för kvinnor och män med sjuk- och aktivitetsersättning motsvara av den ekonomiska standarden för övriga befolkningen. Det finns dock betydande skillnader inom kollektivet med sjuk- och aktivitetsersättning. Förslagen om höjt bostadstillägg och höjd garantinivå ger tillsammans en genomsnittlig ökning av den disponibla inkomsten med för drygt 110 000 kvinnor och 90 000 män. 3.9.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 23 834 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 114 850 tkr. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. An- slaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbets- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Bestämmelserna om ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering finns i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetslivsinriktad rehabilitering m.m. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Nedan redogörs för regeringens bedömning av utvecklingen framöver som i sin tur ligger till grund för utgiftsprognoserna. En central bestämningsfaktor för den framtida volymutvecklingen är hur många sjukfall som startar. Inflödet, i termer av nya sjukfall som blir minst , har ökat ända i en relativt hög takt. ökade inflödet med till 355 000 fall. Mot bakgrund av att ökningstakten avmattats prognostiseras en avklingande ökningstakt åren framöver. prognostiseras antalet nya sjukfall öka med på årsbasis. Under resten av prognosperioden beräknas ökningstakten motsvara den årliga ökningstakten för arbetskraften. har sjukfallens varaktighet visat en dämpad ökningstakt där allt fler sjukfall avslutas omkring rehabiliteringskedjans bedömningspunkter. Detta beror sannolikt på arbete med att förstärka och förbättra utrednings- och bedömningsarbetet. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 60,0 miljoner nettodagar och 62,0 miljoner nettodagar 2017. nettodag för sjukpenning har beräknats till och till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 40 420, 40 775 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering, kan bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Ut- giftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till ca 2,8 miljoner nettodagar och 3,3 miljoner nettodagar 2017. Medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till och till . Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 1 945, 2 034 respektive .