prop · H40340 · 2016-11-22 00:00:00 — Trots att uppdraget är likartat har FI hanterat tillsynen över den särskilda förmånsrätten för pensionssparare och investerare i säkerställda obligationer på olika sätt. Att tillsyn över utgivningen av säkerställda obligationer indirekt ska skydda pensionsspararna och pensionsbolagens innehav i säkerställda obligationer har inte uppmärksammats. Det likartade uppdraget har inte uppmärksammats i tillsynen När det gäller den särskilda tillsynen över utgivningen av säkerställda obligationer har FI oberoende granskare till hjälp som ska bedöma och rapportera till FI att de utgivande bankerna följer bestämmelserna. När det gäller pensionsbolagen så har det inte funnits någon liknande rutin för granskning av skuldtäckningsregistren och att pensionsbolagen följer bestämmelserna. Det är en viktig uppgift för FI att fastställa om de värden som pensionsbolag och utgivande banker redovisar är rimliga när marknadsnoterade värden saknas. FI har haft mer fokus på pensionsbolagens metoder för skuldberäkning än metoder för värdering av underliggande säkerheter i säkerhetsmassan hos de utgivande bankerna. Detta trots att det i granskarnas rapporter funnits indikationer på behov av uppföljning och att FI i det senare fallet omfattas av krav på särskild tillsyn i lagen (LUSO), utöver den övriga tillsynen av bankerna. Dessutom är bankerna är beroende av finansiering genom säkerställda obligationer för att upprätthålla bostadsutlåningen till hushållen och marknadsfinansieringen kan innebära risker för den finansiella stabiliteten. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Influenser utifrån har påverkat FI:s tillsynsinsatser konstaterar att något som förenar tillsynen inom de områden som granskats är att FI i begränsad omfattning tagit egna initiativ till fördjupade undersökningar. FI:s tillsynsinsatser hänger i flera fall samman med initiativ utifrån. Det gäller till exempel undersökningen av hur pensionsbolagen klarar lågräntemiljön, som FI genomförde 2015 efter den europeiska tillsynsmyndighetens stresstest. FI har därefter uttalat att det är viktigt att följa upp EIOPA:s stresstester, genom att analysera hur långvarigt låga räntor påverkar bolagen och simulera hur reinvesteringsrisken kan påverka bolagens finansiella styrka (solvens).113 Det gäller även FI:s särskilda tillsyn över säkerställda obligationer där FI haft nytta av iakttagelser som gjordes i , som genomfördes efter initiativ från en annan europeisk tillsynsmyndighet 114. Även IMF:s rapport115 om säkerställda obligationer som publicerades har haft betydelse. FI gjorde en liknande presentation avseende övergripande analys och stresstest över de utgivande bankernas belåningsgrader i säkerhetsmassan. Olika värderingsprinciper kan orsaka problem om inte regler efterlevs Att olika värderingsprinciper, marknadsvärdering respektive nominell värdering, används för att skydda förmånsrätten för pensionssparare respektive investerare kan i ett undantagsscenario vara problematiskt. Pensionsbolagets värde på obligationer, som ska täcka pensionsskulden, påverkas av marknadsränteförändring, medan den säkerhetsmassa hos banken som utgör säkerhet för pensionsbolagets obligationer inte påverkas av marknadsränteförändringar på samma sätt. Om en utgivande banks matchning av betalningsflöden inte fullgörs enligt lagen (LUSO) skulle det vid en konkurs kunna leda till att säkerhetsmassans värde, som ska täcka pensionsbolagets fordran på den utgivande banken, är mindre än det värde som pensionsbolaget tagit i upp i skuldtäckningen. Det kan innebära att tillgångarna inte fullt ut motsvarar värdet som tagits upp i pensionsbolagets register. 5.4.2 Analys av tillsynen över pensionsspararnas särskilda förmånsrätt Extra inrapportering men fördjupade undersökningar i begränsad omfattning FI har varit aktiv och begärt in extra rapportering av nyckeltal för att bedöma pensionsbolagens solvens och skuldtäckning, utöver den löpande inrapportering som görs. När FI 2008 tog bort kravet på löpande rapportering av skuldtäckning sjönk kvaliteten i bolagens hantering av skuldtäckningen. 113Tillsynen av försäkringsföretagen, , FI. 114European Banking Authority () genomförde en 2014. 115IMF Country Report No 13/277 Selected Issues. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T F Ö R P E N S I O N S S P A R A R E initiativ till en skuldtäckningsundersökning med kompletterande platsundersökningar. Det framkom då att några bolag med blandad verksamhet saknade separata skuldtäckningsregister, vilket regleras i lag116. FI har därefter fortsatt att begära in extra rapportering av skuldtäckning. fick vissa bolag även rapportera in uppgifter för en bedömning av bolagens beredskap att utöka skuldtäckningstillgångarna. konstaterar att FI gjort fördjupade platsundersökningar i begränsad omfattning. har det inte gjorts några sådana fördjupade undersökningar av pensionsbolagens hantering av skuldtäckningsregistren. Behov av strategier om kompletterande tillsyn för att skydda förmånsrätten FI ökade rapporteringen av solvens- och skuldtäckning som FI:s beräkningsmetod ledde till mycket volatila skuldvärden. När det förekommer stora variationer i skuldernas nuvärde ökar osäkerheten om vilket nuvärde som kan betraktas som realistiskt. Om skuldvärdet är osäkert påverkas även solvenstalens tillförlitlighet. FI uttalade att marknadsvärden på ett rimligt sätt avspeglar underliggande värden. Även en modellbaserad beräkningsmetod som bygger på en antagen långsiktig ränta om kan, om lågräntemiljön fortsätter, leda till osäkerhet om rimligheten i det framräknade skuldvärdet. konstaterar att beräkningsmetoder som bygger på olika antaganden är förenade med svagheter eftersom den verkliga utvecklingen på en marknad inte kan förutsägas. Det finns därför skäl för FI att i svagare pensionsbolag regelmässigt komplettera den löpande tillsynen genom undersökningar av bolagens riskhantering i praktiken. FI behöver bedöma om tillgångar som ska täcka pensionsskulder placeras i enlighet med lagen och att pensionsbolagens betalningsberedskap är tillfredsställande och den förväntade avkastning tillräcklig så att utlovade pensioner kan utbetalas. har det inte framkommit någon tydlig tillsynsstrategi utöver utökad inrapportering och stresstester genom Trafikljuset, trots att FI varit medveten om svagheter i beräkningsmetoden. FI har inte prioriterat uppföljning av pensionsbolagens hantering av skuldtäckningsregistren i praktiken genom fördjupade platsundersökningar trots att brister framkommit. FI har inte heller haft någon tydlig strategi vad gäller uppföljning av bolagens förmåga att generera tillräcklig avkastning i sin förvaltning. Trots krav på tillräcklig förväntad avkastning i försäkringsrörelselagen så dröjde det till 2015 innan FI gjorde en mer djupgående undersökning av pensionsbolagens ekonomiska förutsättningar att klara en långvarig lågräntemiljö. Då analyserades bland annat vilken avkastning bolagen behöver för att klara sitt åtagande så att utlovade pensioner kan utbetalas . FI har framfört att det finns risker med pensionsbolagens garanterade räntenivåer. noterar att det inte 116 4 kap. 8 § försäkringsrörelselagen (2010:2043). 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har gjorts övergripande analyser av de garanterade räntenivåerna hos bolagen, till exempel avvecklingstakten av tidigare utlovade höga garantinivåer eller vilken betydelse som avtal om kollektivavtalade tjänstepensioner eventuellt kan ha vad gäller garantinivåer. När det gäller hantering av undantag från regleringen så har FI både beviljat och gett avslag på dispenser. Det är inte avsikt att göra en jämförelse mellan de exempel som nämns i avsnitt 5.2.1 utan visa på de svårigheter som finns i FI:s uppdrag. FI godkände en dispensansökan 2008 om undantag från vissa regler om skuldtäckningstillgångar. FI hänvisade till att ett avslag på ansökan kunde medföra omfattande ekonomisk skada för pensionsspararna och bolaget med anledning av marknadssituationen. En ansökan 2009 om att använda en annan beräkningsmetod för att beräkna pensionsskulder, avslog FI trots att bolaget hade framfört att den gällande metoden kunde leda till effekter som kunde vara till nackdel för pensionsspararna. FI ansåg i detta fall att det fanns skäl att avslå dispensansökan utifrån att samma förutsättningar skulle gälla för alla institut. noterar att FI i detta fall motiverar beslutet utifrån frågor som rör konkurrens, och inte skyddet av pensionsspararnas intressen. anser att beslut i första hand bör utgå från behovet av att skydda pensionsspararna i det bolag som ansöker om dispensen och att det vid beslut om dispenser bör göras en hänvisning till relevanta bestämmelser. konstaterar att de olika utfallen visar på de svåra avväganden som behöver göras och att en tydligare tillsynsstrategi kan utgöra stöd när beslut ska fattas som rör den särskilda förmånsrätten. Det kan bidra till enhetlig behandling av dispenser och andra undantag samt underlätta vid beslut i stressade lägen. har påbörjat ett förbättringsarbete för att bredda tillsynen är positiv till att FI har genomfört en fördjupad undersökning av hur pensionsbolagen i praktiken hanterar risker med långvarigt låga räntor och vilken beredskap bolagen har att klara utlovade utbetalningar. An- satsen och resultatet av undersökningen kan ligga till grund för en breddning av FI:s tillsyn. 5.4.3 Analys av tillsynen över investerarnas särskilda förmånsrätt FI anser att tydliga regler för utgivande banker och effektiv tillsyn över säkerställda obligationer gör sådana värdepapper mer transparenta och säkra för investerare. Förtroendet för säkerställda obligationer är även viktigt för det finansiella systemet.117 117 Promemoria Nya regler om säkerställda obligationer, FI, d nr 11-13295. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T F Ö R P E N S I O N S S P A R A R E Användningen av oberoende granskare i tillsynen har inte prioriterats Granskningen visar att FI haft liten insyn i granskarens arbete och i begränsad omfattning tagit del av dokumentation utöver rapporterna. Den oberoende granskaren har utfört sina uppgifter utan att någon från FI deltar. Det medför generella brister i spårbarhet vad gäller granskarens bedömningar. Det kan jämföras med om FI hade utfört granskarens arbete. Vid tillsynsarbete är det normalt två personer som genomför platsbesök och mötesnoteringar eller tjänsteanteckningar vid kontakter med företag som står under tillsyn ska diarieföras. kan också konstatera att en granskare, istället för att hänvisa till FI, lämnat ett felaktigt besked till en bank och FI fick korrigera beskedet till den berörda banken. Det visar på behov av att förtydliga den oberoende granskarens roll och ansvar. FI ska i enlighet med lagen (LUSO) bestämma arvodet men har inte kommenterat de oberoende granskarnas nedlagda tid eller bedömt om deras arvode varit skäligt, förutom i ett fall. FI har inte heller bedömt granskarnas arbetsinsats eller innehållet i rapporterna, förutom i ett fall. FI har i sin tillsyn –2013 inte ställt krav på rotation, inte heller för den granskare som kommer från den byrå som utför externrevisionen. konstaterar att FI i ett remissyttrande118 skriver att regeringen bör överväga om finansiella företag ska omfattas av krav på byrårotation . FI skrev även att det vid andra tjänster än revisionstjänster är viktigt att skapa tydliga och enhetliga regler så att revisorn agerar och uppfattas som helt oberoende och menade att ett förbud mot att tillhandahålla vissa tjänster tydligare visade på vikten av revisorns oberoende än en förtroendeprövning. FI har inte prioriterat den särskilda tillsynen över säkerställda obligationer Under finanskrisen hade FI fokus på bankerna och marknaden för säkerställda obligationer ur ett stabilitetsperspektiv. FI arbetar riskbaserat, vilket i praktiken innebär att mer tillsynsresurser ska avsättas till de företag där behovet av tillsyn bedöms vara som störst. konstaterar att FI haft lika låg prioritering vad gäller den särskilda tillsynen över utgivningen av säkerställda obligationer för de fyra storbankerna, trots att situationen under krisen var mer allvarlig för de banker som var exponerade för risker i . FI har inte riktat några tillsynsaktiviteter mot de utgivande bankerna, utifrån FI:s tillsynsansvar enligt lagen (LUSO,) som svarade mot det ökade behovet av tillsyn över investerarnas förmånsrätt under krisen. FI har inte heller gjort några undersökningar av kvaliteten på säkerhetsmassan i övrigt, till exempel om andelen bostadsrätter har ökat. Det har inte heller gjorts några fördjupade undersökningar hos bankerna som kan kopplas till de oberoende granskarnas rapporter. När FI i en rapport från en oberoende granskare 2009 fick information om fallande värden på bo- 118 SOU 2015:49, Nya regler för revisorer och revision. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N städer, vilket ledde till att banken fick tillföra fyllnadssäkerheter till säkerhetsmassan, vidtog FI inte några åtgärder för att följa upp varför de övriga storbankerna inte agerat på prisförändringar. Inte heller signaler om att det tillförts fyllnadssäkerheter har fått FI att agera. Flexibel hantering av säkerhetsmassan är en utmaning i tillsynen kan utifrån de oberoende granskarnas rapporter konstatera att friheten vad gäller värderingar och möjligheten att omvärdera underliggande säkerheter i säkerhetsmassan är stor. När lagen (LUSO) infördes var det vanligare att banker hade anställda värderingsmän. är det ofta fastighetsmäklare som erbjuder individuell värdering och det är vanligt att banker gör generell värdering genom index. Det framkommer i granskarnas rapporter att det finns variation i bankernas hantering av initiala värderingar. Det är oklart i vilken omfattning som bankerna omvärderat de underliggande säkerheterna . Att banker i enlighet med annan reglering omvärderar fastigheter, till exempel när bostadslån utökas, behöver inte betyda att motsvarande omvärdering görs för samma fastighet i säkerhetsmassan. Att banker omfattas av annan reglering som rör värdering av bostäder, som föreskriften (FFFS2013:1) ger utrymme för bankerna att agera på annat sätt, försvårar tillsynen vad gäller kvaliteten på säkerhetsmassan. noterar att det i samband med införandet av Bolånedirektivet119 och FI:s amorteringskrav kan tillkomma ytterligare regler om omvärdering av bostäder120. Det är positivt att FI gör analyser av bolånemarknaden och belåningsgraderna i bankernas bolånestockar. Förekomsten av olika regler och rutiner för värdering och omvärdering medför dock att FI:s analys av belåningsgrader i bolånestocken inte är applicerbara i den särskilda tillsynen över säkerställda obligationer och när FI ska bedöma bankernas säkerhetsmassa. Om bankernas värdering av underliggande säkerheter är för optimistisk finns risk att investerarna får fel bild kvaliteten på säkerhetsmassan. Om säkerheterna är försiktigt värderade kan det leda till en pantsättning i bankernas balansräkning som är högre än nödvändigt. Det kan påverka utrymmet att ge ut säkerställda obligationer vid större prisfall på bostäder. Något annat som kan försvåra en riskbedömning av säkerhetsmassan är att bankerna, i enlighet med regelverket, kan föra övervärden ut och in i säkerhetsmassan. Nivån på övervärden kan dock påverkas av ratinginstitutens krav och har dessa övervärden ökat även om det finns skillnader mellan bankerna. 119Europaparlamentets och rådets direktiv av om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet. 120Pressmeddelande – Amorteringskrav på nya bolån, FI, . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T F Ö R P E N S I O N S S P A R A R E kom lagförslag, efter initiativ från EU, om införande av krav på 2 procents övervärden. Behov av tydligare tillsynsstrategi och bättre samordning med övrig banktillsyn FI har inte haft en tillräckligt väl fungerande rutin för att bedöma de oberoende granskarnas rapporter och det har saknats aggregerade analyser av den totala utgivningen av säkerställda obligationer och belåningsgrader i säkerhetsmassan. Det har inte heller funnits någon fungerande rutin för hur den särskilda tillsynen över säkerställda obligationer enligt lagen (LUSO) ska samordnas med den övriga tillsynen av bankerna. FI behöver bland annat kontrollera att säkerställda obligationer som är pantsätta och registrerade som fyllnadssäkerheter i säkerhetsmassan inte används som tillgång i bankernas likviditetsbuffertar. FI har publicerat analyser av hushållens skuldsättning och belåningsgrader i bolånestocken, men FI har inte presenterat återkommande analyser av belåningsgrader i bankernas säkerhetsmassa och graden av pantsatta tillgångar på bankernas balansräkning. I takt med att lågt belånade bostäder säljs och omsätts till högt belånade bostäder när nya låntagare kommer in på marknaden, ökar risken för att bankerna kan slå i taket vad gäller belåningsgrader. Den utvecklingen kan försvåra finansiering med säkerställda obligationer. Det gäller särskilt om det inträffar ett prisfall på bostäder. Risken förstärks av att bankerna frångått den amorteringskultur som tidigare rådde vid bostadsutlåning.121 anser att det är osäkert om en sådan riskuppbyggnad är i linje med sundhetsprincipen i bank- och finansieringsrörelselagen. Bankernas refinansieringsrisk kopplat till nivån på belåningsgrader i säkerhetsmassan har inte uppmärksammats i tillräcklig grad av FI i den särskilda tillsynen. Un- der gjorde FI en analys och presenterade en sammanställning av bankernas belåningsgrader i säkerhetsmassan samt stresstestade bankernas belåningsgrader för prisfall på bostäder. Syftet var att analysera risken för att ett kraftigt bostadsprisfall skulle påverka möjligheten för bankerna att refinansiera sig på marknaden. har tagit initiativ för att förbättra tillsynen är positiv till att FI, efter att denna granskning har inletts, har tagit initiativ till ett tillsynsprojekt för att utveckla den särskilda tillsynen över säkerställda obligationer och FI:s användning av oberoende granskare. Det ger goda förutsättningar för att åtgärda de brister som framkommit i granskningen. 121Fi skriver i rapporten, Den svenska bolånemarknaden , att amorteringstiden för bolån med en belåningsgrad har en amorteringstid om . 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.4.4 Sammanfattande iakttagelser och slutsatser FI:s tillsyn över den särskilda förmånsrätten har inte har stått i proportion till det ökade tillsynsbehovet under finanskrisen. FI har i tillsynen över pensionsspararnas förmånsrätt fokuserat på tillsyn genom ökad inrapportering från pensionsbolagen. Fördjupade undersökningar av pensionsbolagens hantering av skuldtäckning ute hos bolagen har FI gjort i begränsad omfattning trots upprepade indikationer på brister. FI har i tillsynen av investerarnas förmånsrätt tagit emot de oberoende granskarnas årliga rapporter utan att vidta några kompletterande tillsynsinsatser över bankernas utgivning av säkerställda obligationer, trots att det även här funnits behov av att göra fördjupade undersökningar. FI har inte i tillräcklig utsträckning samordnat den särskilda tillsynen med övriga banktillsyn. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T F Ö R P E N S I O N S S P A R A R E och rådets direktiv /8/EG av om livförsäkring. och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut. och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut. och rådets direktiv /138/EG av om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II). och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag (Kapitaltäckningsdirektivet, CRD 4). och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring i förordning (EU) nr 648/2012 (Tillsynsförordningen, CRR). och rådets direktiv av om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet och om ändring av direktiven /48/EG och 2013/36/EU och förordning (EU) nr. 1093/2010 (Bolånedirektivet). Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens Riktlinjer för värdering av försäkringstekniska förutsättningar EIOPA-BoS-14/166 SV Departementsskrivelse 2001:38 Säkerställda obligationer. Promemoria : Förhållandet mellan Solvens 2 -direktivet och tjänstepensionsdirektivet . 2000/01: FiU2 Samhällsekonomi och finansförvaltning . 2005/06: FiU7 Nya regler för tjänstepensionsinstitut . 2006/07: FiU2 Samhällsekonomi och finansförvaltning . 2008/09/FiU2 Samhällsekonomi och finansförvaltning . 2012/13: FiU2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2002/03:107 Säkerställda obligationer. 2004/05:165 Nya regler för tjänstepensionsinstitut. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2005/06:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2006/07:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2007/08:1, utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2008/09:1, utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2009/10:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2010/11:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2011/12:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2012/13:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2013/14:1 utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 2015/16:9 Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet SOU 1997:110 Säkrare obligationer? betänkande av utredningen om särskilda regler för vissa kreditmarknadsbolag. SOU 2004:101 Genomförande av tjänstepensionsdirektivet SOU 2011:68 Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension SOU 2013:6 Att förebygga och hantera finansiella kriser, delbetänkande av SOU2014:57 En ny reglering för tjänstepensionsföretag 2014:8 Översyn av statsskuldspolitiken. SOU 2015:49 Nya regler för revisorer och revision ; Effekterna av III och Solvens 2 på svenska banker och försäkringsbolagen jämviktsanalys (), ; Kapitalförsörjning och finansiell intermediering (), ; Bättre reglering av konsumentinformation på området för finansiella tjänster, (2012) styrelseprotokoll med bilagor 2006-2013 R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T F Ö R P E N S I O N S S P A R A R E Rapporter om utvecklingen på bolånemarknaden , 2011, 2012-2015. Konsumentskyddet på finansmarknaden (2007:9) Försäkringsbolagens rutiner för skuldtäckning 2008:22 Omkategorisering av finansiella tillgångar 2009:1 Uppföljning av försäkringstekniska avsättningarna inom livförsäkring; 2009:6 Konsumentskyddet på finansmarknaden, publicerade rapporter Finanssektorns stabilitet, publicerade rapporter Försäkringsbarometern, publicerade rapporter Risker i det finansiella systemet, publicerade rapporter FI:s uppföljningsrapporter till regeringen: Effekterna av de statliga stabilitetsåtgärderna: Utvärderingsrapport nr 1-4 publicerade . Utvärderingsrapport nr 1-12 publicerade . Utvärderingsrapport nr 1-4 publicerade . Utvärderingsrapport nr 1-4 publicerade . Erfarenheter av tillsyn och regelutveckling, publicerade rapporter Bankernas räntor och utlåning. Tillsynsrapport, publicerade rapporter Konsumentskyddet på finansmarknaden, publicerad rapport Stabiliteten i det finansiella systemet, publicerade rapporter : FI reglerar beräkning av diskonteringsränta för tjänstepensioner. : FI-beslut om hur diskonteringsränta för tjänstepensioner ska beräknas. : Nya regler för att bestämma försäkringsbolagens högsta ränta. : FI kommer att ändra beräkning av diskonteringsräntan. : Pensionsbolag kan få dispens från ränteregler. : Beräkning av räntesats för försäkringstekniska avsättningar. : vill diskutera alternativ värdering av långa åtaganden i Solvens 2.