prop · H30399 · 2016-04-13 00:00:00 — I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör satsningen på förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor flyttas fram , dvs. till 2017–2020. Regeringen anser därför att anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor bör minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration minskas anslaget med 4 . För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:2 (Sida) minskas anslaget med . Sammantaget anser regeringen att anslaget 1:1 påverka de verksamheter som finansieras från anslaget. 1:2 (Sida) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 (Sida) ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för påverkas av den svenska kronans växelkurs gentemot andra valutor. Med de slutliga beräkningarna av valutakursförändringarna som grund bedöms den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 5.6Utgiftsområde 7 Internationellt samarbete (Sida) bör ökas med 41 722 000 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med 4 . Finansieringen sker delvis genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . Investeringsbolaget (IIC) Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Interamerikanska investeringsbolaget (IIC) som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna och som innebär att –2022 till IIC ska betala in högst . Skälen för regeringens förslag: har godkänt att medverkar i kapitalhöjningen i IIC samt bemyndigat regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IIC med (prop. 2015/16:1 utg.omr. 7 avsnitt 2.7.1, bet. 2015/16:UU2, rskr. 2015/16:99). åtagande i kapitalhöjningen innebär emellertid inbetalning av kapital och inte ett utökat garantiåtagande. Regeringen föreslår därför att godkänner att –2022 till IIC ska betala in högst . Kapitalhöjning i () Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i (), vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: har godkänt att medverkar i kapitalhöjningen i IDB och att –2015 till IDB skulle inbetala (prop. 2010/11:1 utg.omr. 7 avsnitt 3.7.1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98). Åtagandet i kapitalhöjningen till IDB gjordes i US-dollar medan bemyndigandet fastställdes i svenska kronor. US-dollarn har ökat kraftigt i värde gentemot den svenska kronan efter beslut. Detta innebär att den summa som skulle inbetalas i samband med sista inbetalningen översteg det bemyndigande som hade fastställts av . Följaktligen hade regeringen inte möjlighet att fullt ut infria det åtagande om betalning som hade till IDB. Bemyndigandet behöver således utökas med till högst , för att ska kunna fullfölja sitt åtagande gentemot IDB genom att inbetala den återstående delen av åtagandet på 144 . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i IDB, vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . Kapitalhöjning i Internationella återuppbyggnads- och () Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och () vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: har godkänt att deltar i kapitalhöjningen i och bemyndigat regeringen att –2016 betala in högst (prop. 2010/11:1 utg.omr. 7, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98). Åtagandet i kapitalhöjningen till gjordes i US-dollar, totalt , medan bemyndigandet fastställdes i svenska kronor. US-dollarn har ökat kraftigt i värde gentemot den svenska kronan efter beslut. Detta medför att bemyndigandet om som har fastställt kommer att överskridas i samband med den sista utbetalningen . Regeringen har således inte möjlighet att fullt ut infria det åtagande om betalning som har gjort till . Bemyndigandet behöver därför utökas med högst till för att ska kunna fullgöra sitt åtagande till . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för förvaltningskostnader. Den stora ökningen av antalet asylsökande som skedde har inneburit att betydligt fler personer är inskrivna i mottagande än vad som antogs i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att till följd av detta behöver ytterligare resurser för att kunna öka kapaciteten att registrera och pröva fler asylärenden samt för att kunna säkerställa en tillräckligt god kvalitet i mottagandet av asylsökande. Anslaget bör därför ökas med 2 . Finansiering sker genom de förslag som lämnas i denna proposition. Det ökade antalet asylsökande har också medfört en mycket ansträngd boendesituation. Platser på asylboende upptas inte bara av asylsökande utan även av personer med avslagsbeslut. För att frigöra platser till asylsökande samt upprätthålla förtroendet och legitimiteten för det svenska asylsystemet är det viktigt att lagakraftvunna avslags- och utvisningsbeslut verkställs. Regeringen anser att tillskott bör ske för att möte de krav som ett utökat återvändandearbete ställer. Det handlar om att stärka funktioner vid till följd av ökad arbetsbelastning samt att utplacera återvändandesambandspersoner där sammarbetet behöver stärkas. Dessa ska bistå i återvändandearbetet samt följa utvecklingen och förutsättningarna för upprätthållandet av mänskliga rättigheter i återvändandeländerna. Regeringen bedömer att resurser behöver tillföras för dessa åtgärder. Anslaget bör därför ökas med varav till utplacering av återvändandesambandspersoner. Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bosättning av nyanlända invandrare enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning flyttas från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till utgiftsområde 8 Migration. Förslaget innebär att tar över verksamhetsansvaret från Arbetsförmedlingen (prop. 2015/16:100). För att ska kunna vidta förberedande åtgärder anser regeringen att anslaget bör ökas med . För att delvis finansiera ökningen av anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid minskas anslaget 1:1 med . Sammantaget anser regeringen att anslaget 1:1 bör ökas med 2 . 1:2 Ersättningar och bostadskostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 12 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 28 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för stöd till asylsökande m.fl. och statsbidrag till kommuner och landsting. Betydligt fler personer sökte asyl i och fler personer är inskrivna i mottagande än vad som antogs i budgetpropositionen . Det innebär att kostnaderna för stöd, ersättningar och boende kommer att öka och att ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Anslaget bör därför ökas med 28 . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med 4 . Kostnaderna klassificeras som bistånd i enlighet med den definition som används av DAC. Det ökade antalet asylsökande i mottagningssystemet har medfört att boendesituation förvärrats och extraordinära lösningar har genomförts för att garantera tak över huvudet. Inte minst har återkommande bränder förekommit. Detta har inneburit stora kostnadsökningar för bevakning. Ytterligare bör därför tillföras anslaget. Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. Anslaget kommer att kunna användas till olika boendelösningar såsom exempelvis hyra av modul- eller prefabricerade boenden. Sammantaget anser regeringen att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bör ökas med 28 . 1:7 Utresor för avvisade och utvisade I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats. I och med ett ökat antal förväntade avslagsbeslut anser regeringen att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. 5.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 22 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Staten ingick 2015 en överenskommelse med landstingen om statens bidrag till landstingen för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. . I överenskommelsen ingick en vinst- och förlustdelningsmodell, som innebar att om kostnaderna för läkemedelsförmånerna översteg överenskommet belopp med så skulle staten finansiera hälften av avvikelsen . På motsvarande sätt skulle en återbetalning till staten ske i det fall kostnaderna understeg det överenskomna beloppet med . Kostnadsutfallet innebär att staten enligt vinst- och förlustdelningsmodellen ska ersätta landstingen med ytterligare . Denna kostnad belastar anslaget . Det bidrag som enligt överenskommelse ska utbetalas till landstingen samt prognostiserade kostnader bedöms inte rymmas inom anvisat anslag. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna bör ökas med 1 . 4:1 Inspektionen för vård och omsorg I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 Inspektionen för vård och omsorg ökas med . Skälen för regeringens förslag: Inspektionen för vård och omsorg () svarar för tillsyn, klagomålshantering och tillståndsgivning inom hälso- och sjukvården och . En väl fungerande tillsyn har till syfte att säkerställa att landstingen och kommunerna upprätthåller tillräcklig kvalitet i sina verksamheter. ökade antalet asylsökande och ensamkommande barn kraftigt vilket ledde till att behövde prioritera tillståndsgivning för att driva hem för vård eller boende (HVB). ökade antalet ansökningar till om att driva sådana hem med . Viktiga tillsynsinsatser inom t.ex. den sociala barn- och ungdomsvården, psykiatrin och primärvården riskerar till följd av detta att inte kunna genomföras på grund av resursbrist. Detta kan få konsekvenser för patientsäkerheten och för dem som berörs av verksamhet. Genom ett resurstillskott kan förutsättningar skapas för en mer effektiv ärendehantering och mer strategiska tillsynsinsatser inom och hälso- och sjukvården. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 4:1 Inspektionen för vård och omsorg bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 ökas med . Skälen för regeringens förslag: behöver utöka antalet platser i sin verksamhet. Orsaken till detta är en större efterfrågan, som hänger samman med att gruppen som kan bli aktuell för vård inom har blivit större. Inom ungdomsvården förklaras ökningen av att antalet ensamkommande barn och ungdomar har ökat och av större barnkullar i de åldersgrupper som kan behöva komma i kontakt med ungdomsvården vid myndigheten. Anslaget behöver därför tillföras ytterligare medel för att öka takten i färdigställandet av nya platser i ungdomsvården. Regeringen anser därför att anslaget 4:6 bör ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med motsvarande belopp. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Anslaget får även användas för utgifter till följd av avvecklingen av . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att stimulera utvecklingen av socialt arbete. Därefter kommer dock vissa kostnader att kvarstå som måste hanteras. Det handlar bl.a. om vissa lönekostnader, arkiveringskostnader och kostnader för revision. Dessa kostnader bör finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget även bör få användas för utgifter till följd av avvecklingen av . För att finansiera ökningen av anslaget 4:6 bör anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Minskningen bedöms inte få några konsekvenser för de verksamheter som finansieras från anslaget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Skälen för regeringens förslag: ansvarar för att pröva och utfärda legitimationer för personal inom olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdsområdet, t.ex. läkare I detta uppdrag ingår även att pröva och bedöma utbildningar från länder utanför EU/EES. I takt med att antalet asylsökande har ökat i har också antalet ansökningar ökat om att få sin utländska hälso- och sjukvårdsutbildning prövad för att få svensk legitimation. En viktig del i arbetet med att ta tillvara den kompetens som finns i är möjligheterna för personer med utländsk utbildning att få sin utbildning bedömd på ett korrekt sätt. I samband med budgetpropositionen tillfördes anslaget för att effektivisera processen. Genom ett ytterligare resurstillskott kan förutsättningarna för en effektivare handläggning förbättras. kommer att ges i uppdrag att återrapportera hur resursförstärkningen har använts till att förstärka och effektivisera processen, från den första ansökan för bedömning av likvärdighet av utbildningar till beslut om svensk legitimation. Regeringen anser därför att anslaget 8:1 bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. Disposition av avgifter för tillsyn enligt tobakslagen Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att använda de avgifter för tillsyn som tar ut med stöd av tobakslagen (1993:581) för finansiering av tillsynsverksamheten. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Åtgärder för ökad folkhälsa på tobaksområdet – genomförandet av EU:s tobaksproduktdirektiv (prop. 2015/16:82) föreslagit vissa ändringar i tobakslagen (1993:581). Ändringarna har till syfte att genomföra och rådets direktiv /40/EU av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv /37/EG (tobaksproduktdirektivet). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:SoU10, rskr. 2015/16:188). Med anledning av de nya krav som införs får ansvarig tillsynsmyndighet möjlighet att ta ut avgifter från tillverkare och importörer av tobaksvaror. Lagändringarna träder i kraft . Regeringen ska i förordning besluta om avgiftsnivåerna, vilka ska motsvara ansvarig tillsynsmyndighets kostnader för berörd verksamhet. Tillsynsbehovet styrs bl.a. av i vilken utsträckning tillverkare och importörer avser erbjuda tobaksprodukter som omfattas av regleringen. Genom att låta regeringen besluta att avgiftsintäkterna får användas för att finansiera den aktuella tillsynsverksamheten ges tillsynsmyndigheten bättre förutsättningar att anpassa verksamheten efter behov och efterfrågan inom branschen och därmed upprätthålla en god effektivitet i verksamheten. Ansvarig tillsynsmyndighet ska särredovisa uppgifter om den avgiftsbelagda verksamheten, vilket bidrar till en god styrning och kontroll. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att använda de avgifter för tillsyn som tar ut med stöd av tobakslagen (1993:581) för finansiering av nämnda tillsynsverksamhet. 5.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. trädde den nya ersättningen för höga sjuklönekostnader i kraft. Syftet med ersättningen är att minska den börda sjuklönekostnaderna kan utgöra, inte minst för de små företagen. De flesta krediteringar avseende sjuklönekostnader kommer att göras . Preliminära beräkningar visar att det kommer att utbetalas betydligt högre ersättning än vad som bedömdes i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.10.7). Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bör ökas med . Ett analysarbete har påbörjats i för att studera reformens utfall och hur detta förhåller sig till reformens syfte. 5.10Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Integrationsåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. För att ytterligare främja etablering på arbetsmarknaden bör kompetenskartläggning, dvs. kartläggning av en nyanländs utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet, kunna erbjudas av Arbetsförmedlingen . Vidare bör inte längre ha skyldighet att lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen om en nyanländs utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet. behöver Arbetsförmedlingen därför medel för att utveckla möjligheten att erbjuda kompetenskartläggning även för asylsökande. bör uppgiften implementeras permanent i Arbetsförmedlingens verksamhet. Genom kompetenskartläggning kan rekryteringsbehoven inom framförallt välfärdsområdena bättre tillgodoses. I detta arbete ska situationen för nyanlända särskilt beaktas. För detta ändamål bör anslaget tillföras . Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för att det finns beredskap och kapacitet i kommunerna för mottagande av nyanlända samt disponerar medel för ersättning till kommuner och som syftar till att höja beredskap och mottagningskapacitet för mottagande av nyanlända. Länsstyrelserna har ett motsvarande uppdrag att verka för att det finns beredskap och kapacitet för mottagande av ensamkommande barn. Det stora antalet asylsökande ensamkommande barn innebär att det finns ett stort behov av insatser som är särskilt inriktade på ensamkommande barn. Länsstyrelserna bör därför tillföras för dessa insatser . Eftersom de ensamkommande barnen tas emot i kommunen när de är asylsökande och sedan vanligtvis stannar kvar i kommunen om de beviljas uppehållstillstånd bör medlen kunna användas för insatser för beredskap och kapacitet som avser både asylsökande och nyanlända ensamkommande barn. Till följd av det kraftigt ökade antalet personer som bor på Migrationsverkets anläggningsboenden och de längre handläggningstiderna för asylprövning, ökar behovet av insatser för asylsökande. De medel som avsatts för flyktingguider och familjekontakter bör därför ökas med och målgruppen vidgas till att även omfatta asylsökande. Förslaget innebär bl.a. att kommuner tillsammans med det civila samhällets organisationer kommer kunna erbjuda meningsfulla insatser för asylsökande, exempelvis samhällsinformation som betonar vikten av jämställdhet och demokrati. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Integrationsåtgärder sammantaget bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 12 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Kommunerna kan ansöka om ersättning för särskilda kostnader för mottagande av nyanlända som t.ex. avser initiala kostnader i samband med mottagning av kvotflyktingar och mottagande av personer med särskilda behov eller olika typer av insatser inom område. Ersättning betalas i mån av tillgång på medel och det finns avsatta för detta ändamål 2016. Behovet av ersättning för särskilda kostnader ökar när antalet mottagna ökar. För att öka möjligheterna för kommunerna att få ersättning för särskilda kostnader för nyanlända bör anslaget ökas med . En av utmaningarna för kommunerna i deras arbete med att ta emot nyanlända är att skapa förutsättningar för en god bostadsförsörjning. Ett sätt för kommunerna att klara denna uppgift är att förmedla eller på andra sätt underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder. Att uthyrningen förmedlas eller på annat sätt hanteras av kommunerna kan bidra till att minska utrymmet för oseriösa aktörer och öka tryggheten för såväl hyresgäster som för de som önskar hyra ut. Detta kan i sin tur bidra till att fler privatpersoner kan tänka sig att hyra ut sin bostad eller delar av sin bostad. För att stödja de kommuner som vill utveckla sin verksamhet för att underlätta uthyrning av bostäder till nyanlända bedömer regeringen att det finns behov av att öka medlen för länsstyrelsernas arbete med att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna. Anslaget bör därför ökas med ytterligare . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande sammantaget bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att motverka polariseringen i samhället och verka för alla människors lika värde krävs en förstärkning av arbetet för att motverka rasism och liknande former av fientlighet. Detta behov har blivit än större med den nuvarande flyktingsituationen. Civilsamhällets organisationer är centrala aktörer för att motverka rasism och liknande former av fientlighet och det finns ett stort engagemang från organisationerna som driver verksamheter inom området. Från anslaget fördelas bl.a. statsbidrag till ideella föreningar och stiftelser enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Ett tillskott av medel innebär att fler organisationer kan bidra till arbetet och/eller att redan pågående uppdrag kan ges bättre förutsättningar. För att stärka den sociala hållbarheten, på vilken rasism och liknande former av fientlighet har en negativ inverkan, anser regeringen att särskilda satsningar bör inledas för att stödja beredskapen att hantera kriser med rasistiska förtecken på nationell, regional och lokal nivå. Arbetet kan bl.a. ske genom särskilda utbildningsåtgärder och stöd till samverkan mellan olika aktörer.