prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Satsningen möjliggör fortsatta friluftslivs- upplevelser i fjällområdet och att besökare på lederna kan färdas säkrare och tryggare i fjäll- miljön. Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och miljö- kvalitetsmålet inte nås utan ytterligare åtgärder. Det är de pågående klimatförändringarna som påverkar fjällmiljön allra mest. kommer trädgränsen att flytta 150–över dagens vilket betyder att stora arealer kalfjäll fragmenteras och förloras i areal. Åtgärder som innebär en anpassning till ett förändrat klimat kan bli aktuellt, t.ex. mer bete. har på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslag till en strategi för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen Fjällmiljö. Myndigheten har redovisat förslag med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Strategin har remissbehandlats (M2013/1253/NM). Regeringen har vidtagit åtgärder i enlighet med strategin, bl.a. har ökningar av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur möjliggjort en upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen. Regeringen har även lämnat uppdrag till att kartlägga vilka delar av det statliga ledsystemet i fjällen som behöver upprustas, flyttas eller kompletteras för att skapa ett sammanhängande ledsystem samt utreda förutsättningar och kostnader för att komplettera med en ny vandringsled genom skyddade fjällnära skogar. Övriga förslag från strategin bereds i . Regeringen ser positivt på den förvaltning som Laponiatjuottjudus utför av världsarvet Laponia. Verksamheten utvärderas och regeringen kommer därefter ta ställning till den fortsatta förvaltningen. Exploateringstrycket från gruvnäring och vindkraftsetableringar har avtagit vilket minskar negativ påverkan på den fjällnära naturmiljön. Regeringen bedömer att gruvnäring kan komma att öka i omfattning och därmed påverka naturmiljön negativt. Regeringen bedömer att vindkraftutbyggnad i värdefulla fjällmiljöer kommer att minska mot bakgrund av att stora områden som utgör riksintresse för obrutet fjäll har undantagits när riksintressen för vindbruk har utsetts –2015. 3.5.16 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kultur- värden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt som en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. De indikatorer och bedömningsgrunder för God bebyggd miljö som används för att redovisa resultaten inom området är följande: P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –hållbar samhällsplanering och bebyggelse- Regeringen har gett i uppdrag att ta –kollektivtrafik, gång och cykel –natur- och grönområden –kulturvärden i bebyggd miljö –hälsa och säkerhet –hushållning med energi och naturresurser –hållbar avfallshantering. Hållbar stadsutveckling och bostadsfrågor redovisas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Trots att bostadsbyggandet var högre än , är bostadssituationen fortsatt ansträngd och har blivit än mer pressad, som trycket på befintlig samhällsservice har ökat betydligt på många håll i landet. Att lösa dessa problem på både kort och lång sikt är en utmaning för den fysiska samhällsplaneringen. Regeringens satsning om ett så kallat Klimatkliv har finansierat en rad intressanta projekt med miljöteknik och gröna innovationer med anknytning till hållbara städer som t.ex. elektrifiering av fordonsflottan. fram en vägledning om hållbar utveckling i översiktsplaneringen. Vägledningen som redo- visades 2015 vänder sig till tjänstepersoner, som fysiska planerare, samt politiker som arbetar med stadsutvecklingsfrågor. Satsningen ska ge stöd till kommunerna att utifrån den egna kommunens förutsättningar och ambitioner lättare uppnå en långsiktigt hållbar livsmiljö. Regeringen har också gett i uppdrag att ta fram en vägledning om klimatfrågor i översiktsplaneringen som ska redovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram en vägledning om krav på att beakta människors hälsa och säkerhet eller risken för olyckor, översvämningar eller erosion med beaktande av effekter av ett förändrat klimat som ska redovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att sammanställa och analysera länsstyrelsernas planeringsunderlag om klimatfrågor, dels för minskad klimatpåverkan, dels för klimat- anpassning i den fysiska planeringen. Uppdraget ska redovisas senast . Infrastruktur och kollektivtrafik, gång och cykel Bilen är fortfarande det dominerande transport- sättet, även för resor kortare än (diagram 3.7.). Det totala antalet resor i har minskat mellan mätningarna genom-förda 2005–2006 och 2011–2014. Antalet resor med cykel minskar något. Cykelresorna blir färre i framför allt storstäder och mindre kommuner samt bland flickor, pojkar, unga kvinnor och unga män (6–). Hållbar samhällsplanering och bebyggelsestruktur Plan- och planeringsberedskapen i kommunerna är god. Det finns gott om färdiga planer i stort sett i hela landet. Det är fortfarande en knapp tredjedel av översiktplanerna som antagits medan en knapp femtedel är . Flera kommuner arbetar med att ta fram nya planer. Allt fler kommuner har aktuella plane- ringsunderlag som program och strategier för miljöanpassade transporter, handel samt grön- och vattenstruktur. Det finns dock en tydlig skillnad i utvecklingen där vissa om- råden utvecklas positivt medan andra stagnerar, se vidare i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Diagram 3.7 Andel resor per färdmedel kortare än 2011–2014 Till fots 38, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Persontransportarbetet med bil har ökat med , trots att det totala antalet bilresor minskat (diagram 3.8). Det är dock svårt att säga om detta tyder på ett trendbrott i en annars utplanande utveckling för persontransportarbetet med bil. En bidragande orsak kan vara lägre priser på fossila bränslen. Diagram 3.8 Utveckling i persontransporter redovisade i antalet färdade personkilometer Buss, Tunnelbana, Spårvagn Gång, cykel, moped 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Många kommuner satsar på minskad person- bilstrafik, särskilt i städernas centrala delar, ökad kollektivtrafik och cykelresande. Både regionala och kommunala strategier för hållbara transporter tas fram och fysiska åtgärder genomförs, till exempel genom att bygga nya cykelvägar och ny infrastruktur för fossilfria bränslen för kollektivtrafik. har regeringen inrättat ett statligt bidrag kallat stadsmiljöavtal. Satsningen ska främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel person- transporter i städer kan ske med kollektivtrafik. Se vidare i utgiftsområde 22 Kommunikationer och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Aktuell statistik inom området saknas. Enligt SCB:s senaste undersökning har av invånarna i de 37 största tätorterna tillgång till ett grönområde inom från bostaden. bodde av tätortsinvånarna inom cykelavstånd () till ett skyddat område, en ökning jämfört med året innan. Nya naturområden inom och nära tätorter skyddades Befolkningen i många tätorter ökar snabbt, vilket medför att behovet av tillgängliga naturområden nära bostaden kommer att öka. Det finns flera indikationer på att tätortsnära natur tas i anspråk för bebyggelse och att de gröna ytorna minskar. Detta har bland annat konstaterats genom satellitbildstudier. Dock saknas det statistik som visar hur stora förändringarna av grönyta är 2010–2015. Flera kommuner har genomfört lokala naturvårdssatsningsprojekt () för att bevara, utveckla och tillgängliggöra tätortsnära natur- och friluftsområden, se avsnitt 3.5.17 Ett rikt växt- och djurliv. Kulturvärden i bebyggd miljö Nästan hälften av kommunerna har enligt aktuella dokument jämförbara med kulturmiljöprogram. Av dessa är kommunomfattande och del av kommunen, vilket är en relativt nivå . hade av kommunerna tillgång till antikvarisk kompetens. finansierade regeringen kommunala kulturmiljöprogram med , en ökning med . På uppdrag från regeringen har Riks- antikvarieämbetet verkat för att etablera den nya plattformen Kulturhistorisk värde-ring t.ex. genom att i samverkan med ta fram allmänna råd i byggregler, informations- och utbildningsinsatser. Råden ska underlätta att definiera, värdera, prioritera och utveckla kulturarvet i olika processer. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att analysera och redovisa utvecklingsmöjligheter för det tvärsektoriella samarbetet vad gäller bl.a. värdering av kulturmiljö i olika processer och hur kulturmiljöperspektivet i miljökvalitets- målen omhändertas. Utredningen om en gestaltad livsmiljö (SOU 2015:88) har överlämnat sitt betänkande. Utredningen har remitterats och bereds inom . Klagomål på inomhusmiljön som registreras hos kommunernas miljökontor handlar huvud- sakligen om fukt och mögel, buller, ventilation samt emissioner och lukt. Antalet klagomål är stabilt. På uppdrag från regeringen har Folkhälso- myndigheten genomfört ett nationellt tillsyns- projekt inriktat på ventilation och städning i skolor 2014–2015. Resultatet visade att många skolor inte uppfyller krav på städning och ventilation. Det är därför viktigt med fortsatt regelbunden tillsyn och att kunskapen höjs om hur inom- husmiljön i skolan påverkar hälsan. För att rusta upp skollokaler har regeringen beslutat om ett särskilt statsbidrag. har beslutat om ändringar i (2010:900), PBL, som bl.a. innebär att bullervärden vid behov ska anges i planbeskrivning till detaljplan eller i bygglov i ärenden som påbörjats fr.o.m. . Bestämmelserna gäller omgivningsbuller utomhus. Huvudregeln är att en tillsyns- myndighet inte kan påverka fastställda bullervärden vid en senare prövning enligt . infördes en ändring i PBL som innebär att kommunen får bestämma att lov eller startbesked endast får ges under förutsättningar att åtgärder som förebygger olägenheter från omgivningsbuller har vidtagits. började den förordning om trafik- buller vid bostadsbyggnader (2015:216) som regeringen beslutat om att gälla. Förordningen innehåller bl.a. riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid byggande av bostäder. Regelverket för buller är nu tydligare och bättre samordnat . Därmed ökar förutsättningar för att lagstiftningen tillämpas mer enhetligt i landet. har också fått i uppdrag av regeringen att följa upp bestämmelserna i förordningen. ska även beskriva effekterna av den beslutade förordningen och analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden skulle kunna leda till. Hushållning med energi och naturresurser Byggandet och användningen av byggnader genererar stor användning av jungfruligt material, energi samt vatten. Byggsektorn bidrar även till stora avfallsmängder och miljöpåverkan uppstår under hela byggnadens livscykel. Bygg- och fastighetssektorn svarade för av totala utsläpp av växthus- gaser 2013 sett ur ett livscykelperspektiv. Statistiken visar på en trend av minskade totala utsläpp av växthusgaser från bygg- och fastighetssektorn, mycket tack vare minskad P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 energianvändning för uppvärmning. Om uppvärmningen räknas bort ökar utsläppen något från branschen. De totala utsläppen från bygg- och fastighetssektorn fördubblas om man tar hänsyn till utsläpp kopplade till importvaror. Klimatpåverkan från tillverkningsfasen är inte försumbar i jämförelse med påverkan från driftsfasen. Ett verktyg för att analysera klimat- påverkan är livscykelanalyser, LCA. Det är dock ett komplext verktyg som kräver särskild kunskap och data. Slutsatser från utredning om byggnaders klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv visar att det finns behov av ytterligare insatser i arbetet med klimatpåverkan, om takten på klimatarbetet inom byggsektorn ska öka. Inom ramen för regeringens arbete med det nationella skogsprogrammet är ökat träbyggande ett identifierat åtgärdsområde. Ett ökat trähusbyggande har positiva effekter på klimatet genom inbindning och lagring av koldioxid från en förnybar råvarukälla. Dessutom kan ökat trähusbyggande ge utsläppsminskningar i byggprocessen genom en industriell byggprocess. Regeringen och arbetar för att genomföra skärpningar av energikraven på nybyggda hus med utgångspunkt i EU- direktivet om byggnaders energiprestanda. Regeringen har också remitterat en förordning om ett investeringsstöd på 3,2 miljarder för att öka nybyggnationen av små, klimatsmarta och billiga hyresrätter. Frågan bereds inom . Regeringen har även beslutat om ett stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden (2016:837). Stöd får lämnas för att renovera flerbostadshus upplåtna med hyresrätt i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar. Ett syfte med renoveringsåtgärden ska vara att förbättra byggnadens energiprestanda. Se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. lade i samråd med flera andra myndigheter fram ett förslag att införa krav på ett dokumentationssystem för bygg- produkter vid nyproduktion av vissa byggnader. Den så kallade loggboken innebär att produkt- information om de byggprodukter som ingår i byggnadsverket måste sparas. Användningen av loggbok ger ett bättre kunskapsunderlag och en ökad spårbarhet för använda produkter och material i byggnadsverk, inklusive farliga ämnen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Trenden med ökande mängder avfall från hushåll och verksamheter fortsätter. genererades 4,7 Mton hushållsavfall (/person), att jämföra med 4,5 Mton (/person) (Avfall , 2016). svarade 211 av kommuner att de arbetar med förebyggande av avfall. Fokus ligger framför allt på matavfall, grovavfall och textilier. Förebyggande arbete för bygg- och rivningsavfall och elektronikavfall är i fokus främst hos storstadskommunerna. Diagram 3.9 Behandlingsmetoder för hushållsavfall 1975– 2014 Andel av totala mängder (%) Källa: Svensk avfallshantering , Svenskt avfall 2014 uppdrag att utreda behov av styrmedel för att nå EU:s återvinningsmål redovisades . Där konstateras bland annat att det är svårt att avgöra hur ligger till i förhållande till EU:s återvinningsmål på grund av bristande statistik. Bedömningen är dock att sannolikt uppnår återvinningsmålet. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet för byggnads- och rivningsavfall innebär att insatser ska vidtas så att förberedandet för återanvändning, materialåter- och annat materialutnyttjande av icke- farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktsprocent . För etappmålet om ökad resurshushållning i byggsektorn är statistiken bristfällig. arbetar aktivt för att åtgärda kvalitén i byggsektorns avfallsdata. Trots att statistiken är bristfällig och uppgifterna osäkra är bedömningen att sannolikt uppnår den återvinnings-grad för bygg- och rivningsavfall på som gäller som EU:s och gemensamma mål . En förutsättning är dock att flödena av anläggningsavfall kan tillgodoräknas i uppföljningen av återvinningsmålet och att även landets asfaltverk rapporterar in sina behandlade mängder av icke-farlig (tillräckligt PAH-fri) asfalt. Ett förslag till loggbok för byggnadsverk har tagits fram av i samarbete med . Beslut har fattats om att 2016 genomföra en översyn av vägledningen om återvinning av avfall i anläggningsarbeten. När det gäller etappmålet för ökad resurs- hushållning i livsmedelskedjan så ökar den biologiska återvinningen av matavfall men målet nås inte. har mängden utsorterat matavfall till biologisk behandling ökat . Det innebär att av det uppkomna matavfallet i konsumtionsledet utsorteras för biologisk behandling. rötades och komposterades av det uppkomna matavfallet från konsumtionsledet så att växtnäringsämnena togs tillvara. Andelen som rötades och där näringsämnena återfördes uppgick till medan målet är . Inom flera områden av God bebyggd miljö är utvecklingen positiv. Kommunerna arbetar för att skapa hållbara livsmiljöer genom att förbättra möjligheterna för fotgängare, cyklister och kollektivtrafik, minska biltrafiken i stadscentra samt öka tillgången till tätortsnära natur med såväl strategiska dokument som fysiska åtgärder. Regeringens bedömning är att trenden är svagt positiv och att arbetet går åt rätt håll men att ytterligare insatser behövs för att nå miljö- kvalitetsmålet. Utvecklingen i den bebyggda miljön är inte entydig utan varierar för olika delar av målet. Trots att regeringen har tagit flera initiativ för att stärka det åtgärdsinriktade arbetet och gynna miljötillståndet nås inte miljö- kvalitetsmålet utan ytterligare insatser. Det ökade bostadsbehovet som nu står inför medför utmaningar med att säkerställa att den byggda miljöns alla värden tas om hand och utvecklas. Det kan leda till lösningar där hållbarhetens alla tre aspekter inte beaktas tillräckligt. Det finns höga ambitioner att planera hållbara stadsmiljöer med goda kommunikationer, tillgång till service och tätortsnära natur. Regeringen följer frågan hur detta kan påverka uppfyllandet av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen har initierat arbete som är viktigt för att utvecklingen i städerna blir mer hållbar utifrån flera olika perspektiv t.ex. stadsmiljöavtal och genom bidrag till utemiljöer och jämställda offentliga miljöer. Läs vidare i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik samt utgiftsområde och 22 Kommunikationer. Etappmålet för ökad resurshushållning i bygg- sektorn har uppnåtts. Statistiken är dock bristfällig så bedömningen är osäker. Förutsättningen är att flödena av bygg- och anläggningsavfall som inte rapporteras in kan tillgodoräknas i uppföljningen. Etappmålet för ökad resurshushållning i livs- medelskedjan har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Trots att de insamlade matavfallsmängderna har ökat kommer återvinningsmålet på inte att nås tills 2018 om utsorteringen av matavfall fortgår i samma takt som den har gjort . Flera åtgärder som kommer att ha en positiv inverkan på måluppfyllelsen har beslutats. T.ex. har regeringen tillsatt en utredning som ska föreslå styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi (dir. 2016:3). Regeringen föreslår även en skatte- reduktion för reparation och underhåll av vitvaror i hemmet, samt att mervärdesskatten för reparation av bl.a. cyklar, kläder och skor ska sänkas. Båda åtgärderna syftar till att förebygga avfall genom att förlänga livslängden för dessa produkter. Regeringen är angelägen om att utvecklingen mot tätare städer främjar en hållbar stadsutveckling och gör en rad satsningar som exempelvis Stadsmiljöavtal och Klimatklivet. Flera kommunala och regionala satsningar på att öka resandet med kollektivtrafik och cykel i stället för med bil bidrar positivt till målet. Regeringen arbetar för tillfället med en strategi och andra åtgärder för en ökad och säker cykling, se utgiftsområde 22 Kommunikationer. Den moderna och hållbara staden planeras för ökande andel gående, cyklister och kollektivtrafik som andelen biltrafik minskar. Det ger mindre trängsel och plats för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 andra verksamheter i staden som luft- kvaliten förbättras och bullret minskar. Stadsmiljöavtalen bidrar till en sådan utveckling. Regeringen är angelägen om en god samverkan mellan insatser för god bebyggd miljö, grön infrastruktur och ekosystemtjänster, se avsnitt 3.5.17 Ett rikt växt- och djurliv. Biologisk mångfald bidrar till god bebyggd miljö genom en mångfald av ekosystemtjänster, och ger en grund för naturbaserade lösningar på utmaningar, t.ex. för klimatanpassning. Regeringen bedömer att det, för att kunna bevara, använda och utveckla kulturmiljövärdena i den bebyggda miljön och att de därmed ska kunna tas till vara i olika samhällsprocesser, krävs att aktörer på nationell, regional och lokal nivå fortsätter att stärka och utveckla kompetens, samverkan och strategiskt arbete. För inomhusmiljön finns fortfarande problem med fukt och mögel, inomhusbuller och radon och åtgärdstakten är låg. Det nya statsbidraget för att rusta upp skollokaler som regeringen beslutade om kommer att lösa problemet för många skolor (SFS 2015:552). Kraven från EU om nära-nollenergibyggnader påskyndar utvecklingen mot alltmer energi- effektiva byggnader vilket är positivt för måluppfyllelsen. Regeringen avser att efterfråga könsuppdelad statistik i nästa års underlag till resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. 3.5.17 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och eko- systemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –bevarandestatusen för i naturligt förekommande naturtyper och arter samt genetisk variation, –påverkan från klimatförändringar, –ekosystemtjänster och resiliens, –grön infrastruktur, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –främmande arter och genotyper, –biologiskt kulturarv, och –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation En sammanvägning av informationen i den svenska rödlistan visar att förlusten av biologisk mångfald inte har hejdats. Grod- och kräldjur har en positiv utveckling efter särskilda naturvårdsinsatser med stöd av åtgärdsprogram för hotade arter och landsbygdsprogrammet. Jordbrukslandskapet och havsmiljön har störst andel rödlistade arter enligt den svenska rödlistan . Hos de flesta av landets djur, växter och svampar har genetisk mångfald ännu inte studerats. redovisade ett regeringsuppdrag om förstärkta åtgärder mot artskyddsbrott (M2015/04292/NM). Förslagen sammanfaller till viss del med EU:s förslag till handlingsplan mot illegal handel med vilda djur och växter och berör flera myndigheter i . Regeringen har remitterat förslaget. Som en följd av klimatförändringarna kommer sannolikt vissa förändringar ske i den svenska naturen. Arter kan öka i vissa områden och minska i andra, exempelvis kan det innebära att arter försvinner från landet eller att nya arter etablerar sig. Sådana förändringar kan i sin tur ge förändringar för olika ekosystemtjänster. Enligt den svenska rödlistan påverkas över trehundra arter i flera olika artgrupper negativt av klimatförändringar. För cirka femtio arter är klimatpåverkan mycket negativ. Enligt redovisning av regeringsuppdraget om en strategi för biologisk mångfald i ett förändrat klimat (M2015/04047/NM) kan effekterna av förväntade klimatförändringar på biologisk mångfald bli omfattande genom att vegetationsperioden förlängs och att nederbörden förändras. Detta förväntas leda till ökad igenväxning i t.ex. gräsmarker och ökad nedbrytning i t.ex. torvmarker eller skogar. I vissa ekosystem, främst i och längs , kan torrare förhållanden istället leda till minskad produktivitet. Det finns inga styrmedel som är specifikt inriktade på klimatanpassningsåtgärder för arter och naturtyper som har förhöjd risk att dö ut. I redovisas möjliga åtgärder för att integrera biologisk mångfald och ekosystemtjänster i arbetet med att anpassa samhället till ett förändrat klimat.