prop · H303142 · 2016-03-22 00:00:00 — Studenten bör anmäla till högskolan om hans eller hennes förhållanden ändras på ett sådant sätt att utbildningsbidrag inte ska lämnas eller lämnas på annan grund. Om utbildningsbidrag har betalats ut till en studerande som inte haft rätt till det och den studerande har insett eller borde ha insett detta, bör högskolan kunna kräva tillbaka bidraget. På belopp som krävs tillbaka bör det betalas ränta. Om det finns särskilda skäl bör dock den återbetalningsskyldige kunna befrias från sin skyldighet att betala ränta. En högskolas beslut om utbildningsbidrag bör få överklagas till . Regeringen avser att med stöd av sin s.k. restkompetens (8 kap. 7 § regeringsformen) meddela föreskrifter om utbildningsbidraget i förordning. 7.2Bidraget ska vara skattepliktigt Regeringens förslag: Utbildningsbidraget ska vara skattepliktigt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och anser att utbildningsbidraget ska vara pensionsgrundande. ISF motiverar det med att den studerande annars blir utan pensionsrätt. anser att utbildningen kan ses som en form av internutbildning och därför kan betraktas som förvärvsarbete. De anser också att ersättningens utformning kan jämföras med utbildningsbidrag för doktorander eller med aktivitetsstöd som båda är pensionsgrundande. Även anser att utbildningsbidraget bör vara förmånsgrundande men anför inga motiv. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till storleken på utbildningsbidraget är det rimligt att bidraget tas upp till beskattning. Då ingår bidraget exempelvis i underlag för beräkning av bostadsbidrag och för beräkningen av betalningsskyldighet för underhållsstöd. För att bidraget ska vara skattepliktigt föreslås en ändring i 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229). Utbildningsbidraget kommer inte att utgöra en sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Dock är avsikten att en studerande som får bidraget ska omfattas av SGI-skyddad tid. SGI-skydd vid studier innebär att SGI:n är vilande som studierna bedrivs. Under tid med sådan vilande SGI betalas det inte ut någon sjukpenning som är baserad på den. Efter slutförda studier eller om studierna måste avbrytas tillämpas dock åter den vilande SGI:n, som då aktiveras. Till skillnad mot studerande som får studiemedel i form av studiebidrag avses studerande som uppbär det föreslagna utbildningsbidraget inte att tillgodoräknas något pensionsgrundande belopp. ISF och anser att utbildningsbidraget ska vara pensionsgrundande. En grundläggande princip i pensionssystemet är dock den direkta kopplingen mellan förvärvsarbete och pension, dvs. att det är inkomster av förvärvsarbete som är pensionsgrundande. I fråga om utbildning fanns under hela pensionsreformsarbetet den tydliga inriktningen att det inte är utbildningen i sig som ska grunda pensionsrätt. Utbildningen förutsätts leda till en bättre inkomst och det är den som ska leda till högre pensionsrätt. Att ge pensionsrätt för såväl utbildningen som den inkomst som den leder till kan medföra överkompensation. Utbildning leder i alla situationer inte till högre inkomst, men det ansågs dock i så fall vara en fråga som bör lösas på arbetsmarknaden och inte kompenseras genom att studietiden görs pensionsgrundande. Utbildningsbidraget är en stimulans för vidareutbildning som i sig är angelägen. Vidareutbildningen ska bedrivas i högre takt än normalt. Det är uppenbart fråga om just en utbildning där det lämnas ett bidrag . Eftersom bidraget inte är någon ersättning för förvärvsarbete, vilket är grundkriteriet för pensionsrätt, bör det inte ge pensionsrätt. I fråga om utbildningsbidrag till doktorander, som jämför med, är detta pensionsgrundande för att det här är fråga om förvärvsnära verksamhet där doktoranden bedriver ett forskningsarbete. Det kan närmast jämföras med en doktorandtjänst, som betraktas som förvärvsarbete och därmed ger pensionsrätt. Bidraget ger inte rätt till socialförsäkringsförmåner och sociala avgifter ska inte tas ut på bidraget. Någon särskild reglering om detta bedöms inte 2015/16:142 behövas i socialavgiftslagen (2000:980) eftersom bidraget inte är någon ersättning för arbete. 7.3Studiemedel ska samordnas med utbildningsbidraget Regeringens förslag: Studiemedel ska inte få lämnas eller tas emot för den tid då det lämnas utbildningsbidrag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. () instämmer i promemorians slutsats att studiemedel som utgångspunkt inte bör kunna lämnas eller tas emot för den tid då det lämnas utbildningsbidrag. CSN ser dock vissa problem med den föreslagna samordningsbestämmelsen, bl.a. när det gäller informationsutbytet mellan CSN och lärosätena och möjligheten att kunna förhindra felaktiga utbetalningar. CSN konstaterar att den föreslagna samordningen kommer att ha begränsad reell betydelse och föreslår därför att någon av tre alternativa lösningarna på samordningsfrågan som CSN lämnar övervägs i den fortsatta beredningen. CSN föreslår bl.a. annat att en bestämmelse motsvarande den som föreslås i 23 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395) införs i den i promemorian föreslagna förordningen om ett tillfälligt utbildningsbidrag. Skälen för regeringens förslag: Det tillfälliga utbildningsbidrag som regeringen avser att införa är tänkt att ligga på en relativt hög nivå och det är därför rimligt att annan statlig studiefinansiering i form av studiemedel inte ska kunna lämnas . Trots den synpunkt som CSN har framfört, att den föreslagna samordningen kommer att ha begränsad reell betydelse, anser regeringen att det är viktigt för välfärdssystemets legitimitet att det finns en bestämmelse som reglerar att studiemedel och det tillfälliga utbildningsbidraget inte får lämnas . Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med detta. Regeringen avser att i den fortsatta beredningen av frågan beakta de synpunkter som CSN har framfört. 7.4Ytterligare bestämmelser om behandling av personuppgifter behöver inte införas Regeringens bedömning: Regleringen i personuppgiftslagen om behandling av personuppgifter är tillräcklig. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: För handläggning av ärende om utbildningsbidrag kommer det att krävas behandling av vissa personuppgifter. Några av dessa personuppgifter kommer att vara känsliga, t.ex. uppgifter om studentens hälsa när det gäller utbildningsbidrag under sjukdom. I personuppgiftslagen (1998:204, PUL) finns det bestämmelser om grundläggande krav på behandling av personuppgifter (9 §). Där anges bl.a. att de personuppgifter som behandlas ska vara adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen med behandlingen och att inte fler personuppgifter ska behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Av personuppgiftslagen framgår också när behandlingen av personuppgifter är tillåten (10 §). Behandling av personuppgifter i ärenden om utbildningsbidrag bör vara tillåten med stöd av bestämmelserna om att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet eller utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning (10 § första stycket b och e). Om behandlingen avser känsliga uppgifter måste dock ytterligare krav vara uppfyllda. I ärenden om utbildningsbidrag bör behandlingen av känsliga personuppgifter vara tillåten med stöd av bestämmelserna om att sådana personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för att rättsliga anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras (16 § första stycket c). Sådan behandling kan alltså bli aktuell när det gäller en studerandes förutsättningar att få utbildningsbidrag vid frånvaro, t.ex. vid sjukdom eller tillfällig vård av barn. Av personuppgiftslagen framgår att om det i en annan lag eller förordning finns bestämmelser som avviker från personuppgiftslagen, gäller de bestämmelserna i stället (2 §). När det gäller utbildningsbidrag vid frånvaro på grund av sjukdom ska sjukperioden godkännas av (se avsnitt 7.1). I 114 kap. socialförsäkringsbalken finns särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter som gäller hos bl.a. . De bestämmelserna är bara tillämpliga vid behandling av personuppgifter i verksamhet som gäller förmåner enligt socialförsäkringsbalken samt andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning eller särskilt beslut av regeringen handläggs av eller (114 kap. 2 §). Handläggningen av utbildningsbidraget avses dock huvudsakligen ligga på vissa högskolor (se avsnitt 7.1). avses endast handlägga frågor om godkännande av sjukperioder och åtgärder för att förkorta sjukdomstid. Att en sjukperiod godkänns avses vara en förutsättning för att den studerande ska ha rätt till utbildningsbidraget. Själva rätten till bidraget prövas dock av högskolan. Bestämmelserna om personuppgiftsbehandling i socialförsäkringsbalken bedöms därför inte vara tillämpliga när det gäller ärenden om utbildningsbidrag hos . Det är i stället personuppgiftslagen som är tillämplig i dessa ärenden. Utöver bestämmelserna i personuppgiftslagen bedöms inte någon ytterligare reglering om behandling av personuppgifter vara nödvändig. 2015/16:142 7.5 Regeringens förslag: Den som deltar i kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå och får utbildningsbidrag för denna utbildning, ska vid tillämpning av bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om rätt till handikappersättning likställas med en person som förvärvsarbetar. Regeringens bedömning: Det bör inte införas några specialbestämmelser om sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall när det gäller personer som får utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I fråga om sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås det i promemorian att det i socialförsäkringsbalken ska införas bestämmelser om att dessa förmåner inte ska lämnas till den som får utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. har uppfattat det som att avsikten är att den aktuella gruppen studerande inte ska kunna få någon socialförsäkringsförmån som grundas på sjukpenninggrundande inkomst eller sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall som det lämnas utbildningsbidrag. har inget att invända mot denna avsikt, men är tveksam till om avsikten uppnås för rehabiliteringspenning, närståendepenning och smittbärarpenning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I 50 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken finns huvudregler i fråga om vem som har rätt till handikappersättning. Av 50 kap. 4 § framgår att rätt till handikappersättning har en försäkrad som innan han eller hon fyller har fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid i sådan omfattning att han eller hon behöver mera tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring, behöver fortlöpande hjälp för att kunna förvärvsarbeta, eller i annat fall har betydande merkostnader. I 50 kap. 5 § anges att om den försäkrade på grund av sitt funktionshinder behöver hjälp både i den dagliga livsföringen och för att kunna förvärvsarbeta, eller i något av dessa avseenden, och dessutom har merkostnader, ska bedömningen enligt 50 kap. 4 § grundas på det sammanlagda behovet av stöd. Vid bedömningen enligt 50 kap. 4 § ska det bortses från hjälpbehov som tillgodoses genom annat samhällsstöd. Vid tillämpning av nämnda bestämmelser ska en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd likställas med en person som förvärvsarbetar (50 kap. 6 § socialförsäkringsbalken). den studerande likställs med en person som förvärvsarbetar medför således bl.a. att den studerande kan ha rätt till handikappersättning om Prop. 2015/16:142 han eller hon behöver fortlöpande hjälp för att kunna studera. Regeringens avsikt är att studerande som deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen ska kunna få utbildningsbidrag i stället för studiestöd. Som en följd av detta bör det i socialförsäkringsbalken föreskrivas att även den som deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och får utbildningsbidrag för den vid tillämpningen av bestämmelserna om handikappersättning ska likställas med en person som förvärvsarbetar. Även dessa studerande kommer därmed att kunna ha rätt till handikappersättning om den studerande behöver fortlöpande hjälp för att kunna studera. I promemorian föreslås att det i socialförsäkringsbalken ska införas en bestämmelse som innebär att sjukpenning i särskilda fall inte ska lämnas när den försäkrade deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och uppbär utbildningsbidrag för detta. Det föreslås även i promemorian att det i socialförsäkringsbalken ska införas en bestämmelse som innebär att rehabiliteringspenning i särskilda fall inte ska lämnas till den som får utbildningsbidraget. Sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall är två förmåner som en försäkrad, som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, har rätt till i vissa fall och under vissa förutsättningar. Detta gäller även för en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller (se 28 a kap. 3 § och 31 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken). Satsningen på den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och utbildningsbidraget är avsedd att vara en tidsbegränsad satsning . Avsikten är att utbildningsbidrag ska kunna betalas ut till högst 50 heltidsstuderande , dvs. totalt högst 250 studenter. Satsningen är alltså tänkt att avse ett mycket begränsat antal personer. Mot den bakgrunden finns det inte tillräckligt behov av att i socialförsäkringsbalken för den aktuella personkretsen införa specialbestämmelser om sjukpenning i särskilda fall och om rehabiliteringspenning i särskilda fall eller andra specialbestämmelser än om handikappersättning. Promemorians förslag om bestämmelser om sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall bör därför inte genomföras. 7.6Sekretess ska kunna gälla i ärenden om utbildningsbidrag Regeringens förslag: I ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå ska sekretess gälla för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen ska inte gälla beslut i ett ärende i andra fall än om ärendet avser utbildningsbidrag under sjukdom. Sekretessen ska gälla i högst . Regeringens bedömning: Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter bör inte inskränkas. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. och Tidningsutgivarna. anser att känsliga uppgifter om en närstående persons eller ett barns sjukdom inte kommer att ha ett sekretesskydd så som den föreslagna regleringen har utformats. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det finns behov av en ny sekretessbestämmelse Ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå bör handläggas av vissa högskolor, , och allmänna förvaltningsdomstolar (se avsnitt 7.1). I sådana ärenden kan det förekomma uppgifter av känslig natur om såväl en enskilds personliga som ekonomiska förhållanden. Det kan t.ex. vara fråga om uppgifter om den enskildes hälsa vid frånvaro på grund av sjukdom. Inom hälso- och sjukvården omfattas uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden av sekretess, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Det gäller således en presumtion för att uppgifterna omfattas av sekretess där. Det är dock en grundläggande princip i OSL att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Detta intresse måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet och denna avvägning kan mycket väl tänkas utfalla på olika sätt hos olika myndigheter. Offentlighetsintresset kan alltså kräva att de uppgifter som behandlas som hemliga hos den ena myndigheten är offentliga hos en annan myndighet som har inhämtat dem hos den förstnämnda (prop. 1979/80:2 Del A s. 76). När det gäller ärenden om studiestöd, som handläggs av , har det gjorts en annan avvägning mellan sekretess- och insynsintresset än när det gäller uppgifter hos hälso- och sjukvården. I ärenden om studiestöd gäller det sekretess för uppgifts om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden endast om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs (28 kap. 9 § OSL). I sådana ärenden gäller således en presumtion för offentlighet i fråga om uppgifter om den enskilde. Regeringen finner att den avvägning som i nämnda paragraf har gjorts mellan sekretessintresset och insynsintresset i ärenden om studiestöd får anses vara lämplig även i ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Sekretess bör alltså gälla i sådana ärenden för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Ett sådant rakt skaderekvisit leder till att det stora flertalet uppgifter, som finns i ett ärende om utbildningsbidrag och som avser ekonomiska förhållanden, är offentliga. I promemorian föreslås att sekretessen inte ska gälla beslut i ärende om utbildningsbidrag i andra fall än om ärendet avser utbildningsbidrag under sjukdom. Detta motsvarar vad som gäller i ärenden om studiestöd. har anfört att när det gäller beslut som avser frånvaro på grund av tillfällig vård av barn och vård av närstående innebär förslaget att det finns en risk för att känslig information om en närstående eller ett sjukt barn kommer att sakna sekretesskydd i högskolans hantering. Även personer som uppbär studiemedel kan få behålla studiemedlen om de är hemma för vård av sjukt barn och inte kan studera. Regeringen anser av denna anledning att det saknas skäl att utforma sekretessbestämmelsen för ärenden om utbildningsbidrag annorlunda än sekretessbestämmelsen för ärenden om studiestöd. De myndigheter som ska tillämpa bestämmelsen ska avgöra vilka uppgifter som omfattas av sekretess i ett enskilt fall, bl.a. med beaktande av den praxis som har utvecklats vid tillämpning av 28 kap. 9 § OSL. För det fall en känslig uppgift befinns sakna sekretesskydd förtjänar det dock att omnämnas att JO har påpekat att det viktigt att beslutsfattare noga överväger vilka uppgifter om den enskilde som behöver redovisas i ett offentligt beslut samt att det måste göras en avvägning mellan kravet på motivering enligt 20 § förvaltningslagen (1986:223) och den enskildes intresse av att uppgifter av känslig natur inte röjs (JO:s beslut , dnr 392- 2014). I de flesta bestämmelser begränsas den tid som sekretess för en uppgift i en allmän handling kan gälla. Sekretesstidens längd varierar beroende på vilket skyddsintresse som har föranlett sekretessen. När det gäller sekretess för enskilds personliga förhållanden brukar sekretesstiden gälla i sjuttio eller . Målgruppen för det aktuella utbildningsbidraget är personer som har en forskarexamen, dvs. Därför anser regeringen att det är tillräckligt med en sekretesstid . Det motsvarar också vad som gäller i ärenden om studiemedel enligt 28 kap. 9 § OSL. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter Sekretess innebär såväl tystnadsplikt som handlingssekretess (3 kap. 1 § OSL). Den tystnadsplikt som följer av en sekretessbestämmelse inskränker inte rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, om inte annat anges i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen eller OSL. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter har dock aldrig företräde framför handlingssekretessen. Den tystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelsen i 28 kap. 9 § OSL inskränker inte rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. 2015/16:142 Regeringen anser att det saknas skäl att göra någon annan bedömning i frågan om den tystnadsplikt som kommer att följa av den nu föreslagna sekretessbestämmelsen bör inskränka den rätten. 7.7En etableringsplan ska upphöra att gälla Regeringens förslag: En etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå för vilken det kan lämnas utbildningsbidrag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning. En etableringsplan upphör att gälla bl.a. när den nyanlände påbörjar en utbildning på högskolenivå för vilken studiemedel kan lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395). Därmed upphör även rätten till etableringsersättning. I förarbetena anges att en nyanländ som bedriver studier på högskolenivå bör finansiera dessa med studiemedel (prop. 2009/10:60 s. 114). Nyanlända invandrare med forskarexamen som har en etableringsplan kan komma ifråga för den föreslagna särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och därmed till det föreslagna utbildningsbidraget. På samma sätt som när den nyanlände påbörjar en utbildning på högskolenivå för vilken studiemedel kan lämnas enligt studiestödslagen bör rätten till en etableringsplan, och därmed till etableringsersättning, upphöra att gälla även när den nyanlände påbörjar den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. Det bör därför av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgå att etableringsplanen upphör även när den nyanlände påbörjar den kompletterande pedagogiska utbildningen. Regeringens förslag: Bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att bestämmelserna Prop. 2015/16:142 ska träda i kraft . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget.