prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Andelen lärare med legitimation och behörighet var högst i där av lärarna (heltidstjänster) var legitimerade och behöriga för minst ett undervisningsämne /16. Det är dock viktigt att påpeka att uppgifterna är baserade på endast 5,7 heltidstjänster. Uppgifter om rektorer saknas för sameskolan. Grundsärskolan riktar sig till elever som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav på grund av att de har en utvecklingsstörning. Antalet lärare (heltidstjänster) i grundsär- skolan ökade –2004 som en följd av ett ökat elevantal. – 2015 har därefter både antalet elever och lärare minskat. antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 4,7 elever per lärare 2000 till 3,9 elever per lärare 2015. fanns drygt 2 500 lärare (heltidstjänster) i grundsärskolan. För den senaste tioårsperioden redovisas könsuppdelad statistik. /07–2015/16 har andelen kvinnor varit . Andelen lärare (heltidstjänster) i grundsärskolan med pedagogisk högskole- examen har varit . Av de lärare som är män har en pedagogisk högskoleexamen, jämfört av kvinnorna. Andelen lärare med en specialpedagogisk utbildning har minskat kontinuerligt . Av de lärare i grundsärskolan som /16 omfattades av legitimationskrav11 var andelen legitimerade och behöriga för rätt ämne och nivå förhållandevis låg. Av lärarna (heltidstjänster) med inriktning mot under- visning i årskurs 1–3 hade legitimation och behörighet för grundsärskolan, nivån och i minst ett ämne. Motsvarande andel mot årskurs 4–6 var och mot årskurs 7–9 var andelen . Den tioåriga specialskolan riktar sig till elever med funktionsnedsättningar som gör att de inte kan gå i eller grundsärskolan. Det finns fem regionala och tre nationella specialskolor. Antalet lärare i specialskolan minskade kontinuerligt från /06 till 2013/14 för att därefter öka något. /16 fanns det totalt 169 lärare i specialskolan. har antalet elever varit cirka 500. Andelen lärare som är kvinnor har under hela den undersökta perioden varit . Andelen lärare i specialskolan som har en pedagogisk högskoleexamen har ökat något /06–2015/16, från 78 11 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . En något större andel av kvinnorna än männen har pedagogisk högskole- examen. Andelen lärare med en specialpedagogisk högskoleexamen minskade , från till . Av lärarna i specialskolan (heltidstjänster) hade legitimation och behörighet /16. Personalsituationen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Antalet elever ökade kraftigt i gymnasieskolan –2009 för att sedan minska till samma nivå som före ökningen. Antalet lärare (heltidstjänster) har följt samma utveckling. /16 fanns drygt 27 000 heltidstjänster i gymnasieskolan. –2015 har antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 13,8 elever per lärare 1994 till 11,9 elever per lärare 2015. Detta illustreras i diagram 2.28. Gymnasieskolan skiljer sig från samtliga tidigare redovisade skolformer avseende könsfördelningen på lärarna. Könsuppdelad statistik redovisas från /07 och har fördelningen varit kvinnor respektive män. Diagram 2.28 Antal elever och lärare i gymnasieskolan, 1994–2015 Antal elever per lärare Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare (heltidstjänster) visas på sekundäraxeln och beräknas som antalet elever dividerat med antalet lärare (heltidstjänster). När elevantalet i gymnasieskolan började öka hade redan andelen lärare 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med pedagogisk högskoleexamen sakta minskat , d.v.s. oberoende av ett minskat antal elever. Den minsta andelen lärare i gymnasieskolan med pedagogisk högskoleexamen nåddes /07, då andelen var . Sedan har andelen ökat igen och /16 uppgick andelen med pedagogisk högskoleexamen till . /07–2015/16 har andelen lärare som är kvinnor med pedagogisk högskoleexamen varit högre än andelen män. Detta illustreras i diagram 2.29. Diagram 2.29 Andel lärare i gymnasieskolan med pedagogisk högskoleexamen och antal elever, 1993–2015 Andel (%) Anm.: Avser heltidstjänster. Andelen med pedagogisk högskoleexamen anges på Andel lärare med lärarlegitimation och behörighet I gymnasieskolan ges undervisning i drygt 270 ämnen, varav 30 s.k. vanliga ämnen eller bilaga 4- ämnen (ämnen som anges i bilaga 4 till högskoleförordningen, t.ex. matematik), 40 s.k. vissa ämnen (t.ex. digitalt skapande) och drygt 200 yrkesämnen (t.ex. bageri- och konditorikunskap). samlar endast in uppgifter om 21 bilaga 4-ämnen. Enligt lärarbehörighetsstatistik undervisade knappt 20 000 lärare /16 i de 21 redovisade ämnena. Av dessa lärare var behöriga att undervisa i något eller några ämnen i gymnasieskolan.12 12 För att undervisa i de s.k. bilaga 4-ämnena och i de s.k. vissa ämnena krävs som huvudregel legitimation och behörighet, men det finns ett generösare undantag från legitimationskravet för lärare i yrkesämnen jämfört med andra lärare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skillnaderna i lärarnas behörighetsgrad mellan olika ämnen är betydande. Störst andel behöriga fanns i historia, biologi och kemi och lägst andel behöriga i naturkunskap, teknik och svenska som andraspråk. Detta illustreras i diagram 2.30.13 Diagram 2.30 Andel legitimerade och behöriga lärare i vissa ämnen, /16 Anm.: Avser antal heltidstjänster. Eftersom det finns ett särskilt undantag från kravet på legitimation för yrkeslärare har valt att inte redovisa hur stor andel som är legitimerade och behöriga. Däremot redovisas andelen som har en pedagogisk högskoleexamen. /16 var denna andel , vilket är samma nivå som föregående läsår. I yrkesämneskategorierna barn/ungdom, vård och omsorg samt handel/administration, ämnen i vilka en stor andel kvinnliga lärare undervisar, hade en pedagogisk högskoleexamen. Det motsatta förhållandet gäller för lärare inom drift- och underhållstekniska- samt fordons- och transporttekniska ämnen, där lärare som är kvinnor är i minoritet, och av samtliga lärare hade en pedagogisk högskoleexamen. Det finns vissa regionala skillnader i andelen legitimerade och behöriga gymnasielärare. Dessa är dock svårare att beskriva på ett rättvisande sätt 13 Se vidare , 2016 Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /16 (dnr 2016:415). Detta beror främst på att kommunerna inte måste erbjuda gymnasie- utbildning i egen regi, varför inte alla heller gör det. I vissa av kommunerna finns inte heller fristående gymnasieskolor. För /16 finns det information om lärare i gymnasieskolan för 247 lägeskommuner. Det innebär att det i 43 kommuner inte fanns någon gymnasieskola, vare sig eller enskild. I de 247 kommuner som uppgifter finns för ingår också ett antal kommuner där antalet heltidstjänster är mycket litet. Det är främst kommuner som endast erbjuder vissa introduktionsprogram som har ett litet antal elever. Många av dessa verksamheter har en mindre andel legitimerade och behöriga lärare jämfört med andra kommuner, vilket bidrar till att spridningen mellan olika lägeskommuner ökar i redovisningen. I diagram 2.31 nedan redovisas andelen lärare i gymnasieskolan i respektive lägeskommun som /16 var legitimerade och behöriga att undervisa i minst ett ämne.14 Kartan i figuren visar hur stor andel av lärarna i gymnasieskolan i respektive lägeskommun15 som var legitimerade och behöriga i minst ett ämne /16. Se förklaring under figuren för uttolkning av figuren. 14För att mildra den snedvridande effekt som beskrevs ovan redovisas endast lägeskommuner där det finns minst tre heltidstjänster. Kommuner utan uppgifter är markerade med vitt. 15Med lägeskommun avses den geografiska indelningen som en kommun innebär. Uppgifterna gäller oavsett huvudman inom lägeskommunen. Diagram 2.31 Andel legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i gymnasieskolan, /16 Anm.: Avser heltidstjänster. Endast lägeskommuner med minst tre (3) heltidstjänster ingår i redovisningen (n=232). Kommuner utan redovisade uppgifter är markerade med vit färg. I skalan markeras gränserna för 95:e, 75:e, 50:e, . Exempel: Den (p25) utläses som det värde vid vilket av kommunerna ligger under och av kommunerna ligger över. En kommun med svart färg i figuren tillhörde alltså de lägeskommuner med minst andel heltidstjänster med legitimation och behörighet i landet /16. I dessa lägeskommuner hade av lärarna eller färre legitimation och behörighet för undervisning i minst ett ämne. Som figuren visar har i synnerhet vissa kommuner i inland samt i norra respektive västra en mindre andel legitimerade och behöriga gymnasielärare än övriga delar av landet. Antalet rektorer i gymnasieskolan har ökat mycket kraftigt. /00 har antalet rektorer ökat , från knappt 800 till drygt 1 200 /16. Ökningen beror till viss del på förändringarna i skollagen , vilka innebar att en rektor ska ansvara för en skolenhet. Av detta skäl redovisas i diagram 2.32 endast uppgifter fram . Den ökning i antalet rektorer som sker tycks i stor utsträckning bero på att antalet gymnasieskolor har ökat kraftigt , mer än vad antalet elever ökade under den kraftiga uppgången av elevantalet 1999–2009. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Att antalet gymnasieskolor har ökat totalt sett beror främst på att antalet fristående skolor har ökat. –ökade det totala antalet gymnasieskolor som antalet elever ökade . Uppdelat per huvudman ökade antalet kommunala gymnasieskolor och antalet fristående gymnasieskolor . minskade antalet gymnasie- skolor i landstingens regi . Utvecklingen av antalet rektorer och gymnasieskolor illustreras i diagram 2.32. Diagram 2.32 Antal rektorer totalt och antal gymnasieskolor per huvudman, 1993–2011 Anm.: Antal rektorer visas på sekundäraxeln. Tidsserien redovisas endast i och med det tidsseriebrott som den nya skollagen innebär då antal skolenheter redovisas istället för antal skolor. Källa: Utbildningsstatistisk årsbok (SCB) och Denna förändring kan också beskrivas på ett annat sätt, nämligen genom att relatera antalet gymnasieskolenheter till elevantalet samt att jämföra detta med antalet rektorer. Det framkommer då att i genomsnitt har skol- storleken, mätt som genomsnittligt antal elever per skolenhet, minskat . Antalet rektorer tycks alltså till stor del ha ökat som en följd av att fått fler gymnasieskolor med i genomsnitt färre elever på varje skola. Detta illustreras i diagram 2.33. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.33 Antal rektorer och skolor samt genomsnittligt antal elever per skola, 1993–2011 Antal elever per skola Antal elever per skola Anm.: Antalet elever per skola visas på sekundäraxeln. Antalet elever per skola beräknas genom att dividera totalt antalet elever med totalt antal gymnasieskolor. Tidsserien redovisas endast i och med det tidsseriebrott som den nya skollagen innebär då antal skolenheter redovisas istället för antal skolor. Källa: Utbildningsstatistisk årsbok (SCB) och . Andelen rektorer som är kvinnor har ökat något , från //14. Av rektorerna i gymnasieskolan hade /15 en pedagogisk högskoleexamen och en legitimation (2016, Beskrivande data 2015, rapport 434). Rektorernas specifika utbildningsbakgrund redovisas gemensamt med grundskolerektorernas i diagram 2.27. Antalet lärare i gymnasiesärskolan har ökat i jämn takt från /01 till 2012/13 som en följd av ett kraftigt ökat elevantal. Antalet elever i gymnasiesärskolan mer än fördubblades från /98 till 2009/10. Därefter har såväl antalet elever som lärare minskat. /16 fanns det drygt 1 700 lärare i gymnasie- särskolan (heltidstjänster). /01–2015/16 har antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 4,2 elever per lärare 2000 till 3,7 elever per lärare 2015. Könsfördelningen av lärarna i gymnasie- särskolan har varit stabil . /16 var kvinnor och män (heltidstjänster). Andelen lärare i gymnasiesärskolan med pedagogisk högskoleexamen är oförändrad . /16 hade av lärarna en sådan examen (heltidstjänster). större andel kvinnor än män har en pedagogisk högskoleexamen, jämfört . har andelen lärare med en specialpedagogisk högskoleexamen minskat något, från //16. Av lärarna i gymnasiesärskolan /16 var andelen legitimerade och behöriga för rätt ämne och nivå låg, var legitimerade och behöriga (heltidstjänster). Störst andel legitimerade och behöriga fanns i idrott och hälsa respektive engelska. Minst andel fanns i bild och svenska som andraspråk. Den vuxenutbildning i som ingår i skolväsendet består av vuxen- utbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). ingår utbildning i svenska för invandrare (sfi) i komvux, men i det följande redovisas sfi för sig. Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Antalet elever i komvux ökade kraftigt tillsammans med antalet lärare i slutet av 1990- talet. Detta var en direkt följd av det s.k. , en femårig statlig satsning 1997– 2002 som framför allt syftade till att höja arbetslösas kunskaper. Efter att satsningen avslutades minskade åter såväl antal elever som antal lärare. Detta illustreras i diagram 2.34. Diagram 2.34 Antal lärare och elever i komvux, 1992–2015 Anm.: Antal lärare är omräknat till heltidstjänster och redovisas på sekundäraxeln. Statistiken omfattar endast elever och lärare i utbildning som ges av offentliga utbildningsanordnare, inte upphandlad verksamhet.16 Uppgifter om elever och lärare gäller för samtliga nivåer dock ej sfi och särvux. Anm.: redovisas uppgifter om komvux per kalenderår istället för läsår. Detta kan påverka jämförbarheten i uppgifterna. Relationen mellan antalet elever och lärare inom komvux påverkas av att inte alla elever är heltidsstuderande och att det sker snabba fluktuationer mellan åren. Antalet heltids- studerande elever per lärare (heltidstjänster) i komvux har dock legat runt i genomsnitt 31 heltidsstuderande per lärare perioden –2014. Könsfördelningen bland lärarna var stabil , med i genomsnitt kvinnor och män. Därefter har andelen kvinnor ökat något. var andelen kvinnor och andelen män . I samband med det dåvarande start och den kraftiga ökningen av antalet lärare i komvux minskade andelen lärare som hade en pedagogisk högskoleexamen. När satsningen avslutades och antalet lärare minskade steg åter andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Liksom i de tidigare redovisade skolformerna så har en större andel av kvinnorna än männen en pedagogisk högskoleexamen, se diagram 2.35. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.35 Andel med pedagogisk högskoleexamen uppdelat efter kön, 1992–2015 Anm.: Axeln är bruten. redovisas uppgifterna per kalenderår istället för läsår. Avser lärare hos offentliga anordnare. Andel lärare med lärarlegitimation och behörighet Av de lärare i kommunalt anordnad komvux (heltidstjänster) som undervisade i ämnen med behörighetskrav17 /16 hade legitimation och behörighet i minst ett ämne. Skillnaderna mellan lärarna på grundläggande respektive gymnasial nivå var endast 1 procentenhet.18 Det finns vissa skillnader i lärares behörighet mellan olika ämnen. Enligt statistiken /16 avseende komvux på grundläggande nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet i kemi, engelska och matematik. Minst andel legitimerade och behöriga fanns i religionskunskap, svenska som andraspråk och samhällskunskap. På gymnasial nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet för bild, biologi och fysik. Minst andel legitimerade och behöriga fanns i teknik, svenska som andraspråk och filosofi. Andel legitimerade och behöriga lärare per ämne och nivå redovisas i tabell 2.16. 16 Av PM Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /16 framgår att andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen var betydligt lägre () hos privata anordnare av vuxenutbildning än hos kommunala anordnare (). Det innebär att kommande redovisning av andel lärare med pedagogisk högskoleexamen i skolformen underskattas. 17Enligt skollagen finns det möjlighet att göra särskilt undantag från kraven på legitimation och behörighet för att undervisa i vissa ämnen, t.ex. modersmål och yrkesämnen. Lärare som undervisar i dessa ämnen ingår inte i de redovisade uppgifterna. 18Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna från . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.16 Andel legitimerade och behöriga lärare per ämne och nivå i kommunalt anordnad komvux, /16 Anm.: Avser antal heltidstjänster. Externa anordnares lärare ingår ej. Antalet rektorer i komvux har varit förhållandevis stabilt . /14 fanns det totalt knappt 330 rektorer i komvux vilket är en liten ökning jämfört . I genomsnitt för perioden /02–2012/13 har det funnits cirka 250 rektorer i komvux. /14 fanns 329 rektorer i komvux, en ökning som kan vara en följd av den nya skollagen som efter 2011 kräver att varje skolenhet ska ledas av en rektor. I diagram 2.36 redovisas antal rektorer, övriga skolledare och könsfördelningen för rektorerna. Diagram 2.36 Antal rektorer och skolledare i komvux, läsåren 2001/02–2013/14 Anm.: Sekundäraxeln är bruten. Källa: Utbildningsstatistisk årsbok (SCB). Enligt hade av rektorerna i komvux en pedagogisk högskoleexamen /en legitimation (2016, Beskrivande data 2015, rapport 434). Särskild utbildning för vuxna Antalet lärare i särvux ökade nästan kontinuerligt och . Därefter har antalet minskat något. Förändringarna följer förändringarna i antalet elever. fanns det drygt 260 heltidstjänster i särvux. Antalet elever per lärare (heltidstjänster) har minskat något , från 18,6 elever per lärare till 15,5 elever per lärare 2015.19 Könsfördelningen bland lärarna i särvux har varit stabil . Av alla lärare 2015 var kvinnor och män. Endast små förändringar i särvuxlärarnas genomsnittliga utbildningsbakgrund har skett . I genomsnitt för perioden –2015 hade av lärarna en pedagogisk högskoleexamen. Inom särvux finns det knappt några skillnader mellan könen när det gäller lärarnas utbildningsbakgrund; män och kvinnor har i genomsnitt i lika stor utsträckning en pedagogisk högskoleexamen. /16 hade av lärarna (heltidstjänster) i särvux legitimation. 19 Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna. Utbildning i svenska för invandrare Antalet lärare i sfi har ökat mycket kraftigt . –ökade antalet lärare (heltidstjänster) , från drygt 1 100 lärare till knappt 3 000. Denna utveckling följer i viss mån det kraftigt ökade antalet elever. –ökade antalet elever som deltog i undervisning . Detta har medfört att antalet elever per lärare (heltidstjänster) har ökat , från 30,4 elever per lärare 2000 till 47,3 elever per lärare 2015.20 Könsfördelningen bland lärare i sfi har varit stabil . Av alla lärare 2015 var kvinnor och män. Samma tendenser som framkommit i redovisningen för tidigare skolformer syns också för sfi; när antalet lärare ökar som en följd av fler elever så tenderar andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen att minska. När antalet lärare i sfi började öka från /01 minskade andelen lärare med pedagogisk högskole- utbildning från till /09. Därefter inleddes återigen en viss ökning, trots att elevantalet har fortsatt att öka. hade i genomsnitt av lärarna i sfi en pedagogisk högskoleutbildning. Kvinnorna hade i större utsträckning än männen en pedagogisk högskoleutbildning. Av de knappa 3 000 lärarna (heltidstjänster) /16 var legitimerade och behöriga för undervisning i skolformen. Det kommande avsnittet kommer att struktureras på följande sätt. I den första delen redovisas utvecklingen av antalet sökande och antagna till de olika utbildningarna. Alla som antas till utbildningarna påbörjar dock inte densamma, varför utvecklingen av antalet nybörjarstudenter redovisas i den andra delen. I den tredje delen redovisas utvecklingen av antalet examinerade. 20 Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sökande och antagna ökar I diagram 2.37 redovisas utvecklingen av antalet behöriga förstahandssökande, antalet antagna och söktrycket till lärar- och förskollärar- utbildningarna för perioden –2015. Diagram 2.37 Antal behöriga förstahandssökande, antagna och söktryck till lärar- och förskollärarutbildning per hösttermin, 1998–2015 Anm.: Avser totalt antal sökande och antagna till pedagogik och lärarutbildning. Söktryck definieras som antal behöriga förstahandssökande per antagen och visas på sekundäraxeln. Antagen motsvarar inte faktiska nybörjare utan de som erbjudits en utbildningsplats. Källa: /SCB. Antalet behöriga förstahandssökande till lärar- och förskollärarutbildningarna har ökat kraftigt sedan de nya examina infördes . Antalet sökande uppgick till knappt 21 000 personer vilket motsvarar nivån . Detta motsvarar en ökning om . Även antalet antagna har ökat . antogs knappt 15 000 personer vilket motsvarar en ökning om . För perioden –2015 är detta den högsta noteringen av antalet antagna.21 Andelen antagna har däremot minskat , från att ha varit högre –2010. Detta illustreras i figuren ovan genom att skillnaden mellan antalet behöriga förstahandssökande och antalet antagna ökar. Det innebär med andra ord att andelen behöriga förstahandssökande som erbjuds en utbildnings- plats har minskat . 21 UHR:s antagningsstatistik för ht 2016 indikerar också att antalet antagna tycks fortsätta att öka. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under hela den studerade perioden har könsfördelningen i princip varit densamma; ungefär tre fjärdedelar av både de sökande och antagna är kvinnor. Variationen är mycket liten . Söktrycket till utbildningarna är fortsatt lågt. har söktrycket varit drygt en behörig förstahandssökande per antagen. Söktrycket har ökat marginellt och var 1,4 sökande per antagen . Söktrycket definieras dock som antalet behöriga förstahandssökande per antagen vilket innebär att söktrycket inte nödvändigtvis ökar, trots att antalet behöriga förstahandssökande ökar, om antalet utbildningsplatser byggs ut. Detta har också gjorts (se prop. 2014/15:99 s.115). Stora skillnader mellan utbildningsinriktningar Det finns betydande skillnader mellan olika utbildningsinriktningar, både avseende antal sökande och antagna samt vilka som söker och antas. Nedan redovisas uppgifter för antal antagna höstterminerna 2011–2015 i diagram 2.38, könskillnader per utbildningsinriktning i diagram 2.39 och söktrycket per utbildnings- inriktning i diagram 2.40.22 22 Notera att dessa tidsserier startar i och med de nya lärar- och förskollärarutbildningarna, detta för att reformen medfört brott i tidigare tidsserier. Diagram 2.38 Antal antagna per utbildningsinriktning och hösttermin, 2011–2015 Anm.: Uppgifterna avser höstterminer. Källa: /SCB. Det största antalet behöriga förstahandssökande finns till förskollärarutbildningen följt av ämnes- och grundlärarutbildningarna. Samma skillnader gäller antal antagna. Antalet antagna har ökat för samtliga utbildningsinriktningar . Störst ökning i antal antagna har skett till special- lärarutbildningen där antalet antagna ökat , samt till ämneslärarutbildningen där antalet antagna ökat . Lägst ökning har skett till yrkeslärarutbildningen, där antalet antagna ökat . Könfördelningen bland de behöriga första- handssökande samt bland de antagna har som nämndes tidigare i genomsnitt varit stabil . Det finns dock tydliga skillnader avseende vilka utbildningsinriktningar som kvinnor respektive män söker och antas till. Av diagram 2.39 framgår att könsfördelningen är jämnast i ämneslärarutbildningen och mest ojämn i specialpedagog-, speciallärar- och förskollärar- utbildningarna. Även dessa skillnader har varit stabila . Diagram 2.39 Antagna per utbildningsinriktning efter kön Andel (%) Källa: /SCB. Gemensamt för flera utbildningsinriktningar är att söktrycket fortsatt är relativt lågt (jämför och 2015, Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå , UF 46 ). Söktrycket skiljer sig dock mellan de olika inriktningarna. Högst söktryck är det till specialpedagog- utbildningen och förskollärarutbildningen. gick det nästan två behöriga förstahandssökande per antagen till dessa utbildningar. Sedan höstterminen 2011 har ämneslärarutbildningen haft lägst söktryck med drygt en behörig förstahandssökande per antagen. var söktrycket dock marginellt lägre till speciallärarutbildningen.