prop · H303149 · 2016-03-22 00:00:00 — av matematik kan vara avgörande för flickors och pojkars framtida attityder till och intresse för ämnet. Som aviserats i budgetpropositionen gör regeringen bedöm- ningen att den utökning av undervisningstiden som föreslås som ett komplement till den tidigare utökningen av undervisningstiden bör för- läggas i årskurs 4–6. Som nämnts tidigare framgår det av TIMSS-under- sökningarna att svenska elever får relativt lite undervisningstimmar i matematik i jämförelse med andra länder och att skillnaden är större i årskurs fyra än i årskurs åtta. Flera remissinstanser, däribland SPSM, , Lärar- förbundet, , och anför att förslaget bör samordnas med planering av stadieindelad timplan. pågår ett arbete med att ta fram förslag till stadieindelad timplan för , utifrån redovisning i frågan (U2014/3489/S, U2014/5377/S). att det vore en fördel om den nu föreslagna utökningen av undervisnings- tiden samordnades med ett förslag om stadieindelad timplan. anser dock att det inte finns några hinder mot att, på motsvarande sätt som 2013, införa en utökning av undervisningstiden innan ett förslag om stadieindelad timplan lämnas. Mot bakgrund av resultaten i internatio- nella jämförande studier och den nationella betygsstatistiken anser regeringen att det finns anledning att utöka undervisningstiden i Prop. 2015/16:149 matematik, utan att vänta till dess ett förslag om stadieindelad timplan När det gäller förläggningen av den utökade undervisningstiden får huvudmannen, i avvaktan på en stadieindelad, timplan, göra en bedömning utifrån lokala förutsättningar av hur den utökade tiden i matematik ska förläggas. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 4 i , sameskolan och grundsärskolan respektive årskurs 5 i specialskolan. För elever som påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6 i ska den minsta totala undervisningstiden öka med 70 respektive . Vidare ska den minsta totala undervisningstiden i matematik öka med 70 respektive för de elever som påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6. För elever som påbörjar årskurs 5 respektive 6 i grundsärskolan ska den minsta totala undervisningstiden öka med 70 respektive , med undantag för elever i träningsskolan. Motsvarande ökning av den minsta totala undervisningstiden ska införas för elever som den terminen påbörjar motsvarande årskurser i sameskolan. För elever som nämnda termin påbörjar årskurs 6 respektive 7 i specialskolan ska den minsta totala undervisningstiden ökas med 70 respektive . Äldre bestämmelser om minsta total undervisningstid ska fortsätta att gälla för elever i , grundsärskolan och sameskolan som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs samt för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs. Äldre bestämmelser om timplan för ska fortsätta att gälla för elever i som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian saknades förslag om övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Många av remissinstanserna, bl.a. Myndigheten för delaktighet, Statskontoret, Barn- och elevombudet, , och ställer sig positiva till eller har inget att invända mot förslaget. Andra remissinstanser, som Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och Kommuner och Landsting (SKL) avstyrker eller anför att reformen bör genomföras med sådan tidsmarginal att huvudmännen ges rimliga förutsättningar att genomföra den och att hänsyn därvid bör tas till både lärarlegitimationsreformen och flyktingsituationen som medför en ansträngd personalsituation. kommun rekommenderar ett senare ikraftträdande, dels för att ett förslag om stadieindelning av timplanen bör avvaktas, dels därför att det är för kort tidsmarginal för huvudmän och skolor att hantera en timplaneutökning med mindre än en termins framförhållning. kommun, , , För- äldraalliansen och elevkårer förespråkar att förslaget om utökad undervisningstid i matematik läggs ihop med förslaget om framför att en beskrivning gällande eventuellt behov av speciella informationsinsatser saknas i promemorian. , , SPSM och Skol- ledarförbund efterfrågar en övergångsbestämmelse som förtydligar från vilken årskull den utökade undervisningstiden ska gälla. Ingen av de remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över för- slaget till övergångsbestämmelser (se avsnitt 3) har haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det kan vara en utmaning för huvud- män att hantera utökad undervisningstid, särskilt om det ska ske inom , är av mer omfattande slag eller inom ett ämne där det råder brist är det viktigt att möjligt förbättra svenska elevers möjligheter att inhämta kunskaper i ämnet matematik genom en utökning av undervisningstiden i det ämnet och regeringen aviserade den nu föreslagna utökningen . Som framgått av avsnitt 6 pågår det fortbildningssatsningar för lärare, särskilt i matematik, och ytterligare satsningar i syfte att öka antalet lärare som kan undervisa i matematik har beslutats denna vår. Med anledning av remissinstan- sernas synpunkter kan det dock ända finnas skäl att, i likhet med 2013, låta ökningen av den minsta totala undervisningstiden införas successivt. Skolinspektionen, , och har efterfrågat en övergångsbestämmelse som förtydligar från vilken årskull den utökade undervisningstiden ska gälla. Som har nämnts bör utgångspunkten vara att utökningen av undervisningstiden i matematik förläggs till årskurserna 4–6, även om en huvudman utifrån lokala för- utsättningar och i avvaktan på en stadieindelad timplan kan ha anledning att göra en annan bedömning av hur den utökade tiden i matematik ska Mot denna bakgrund anser regeringen att de föreslagna lagändringarna bör träda i kraft och att det bör införas övergångsbestäm- melser som motsvarar de övergångsbestämmelser som infördes . Det innebär att bestämmelserna bör tillämpas första gången höstterminen 2016 dels för elever som påbörjar årskurs 4 i , sameskolan och grundsärskolan, med undantag för elever inom inriktningen tränings- skolan, dels för elever som påbörjar årskurs 5 i specialskolan. För elever som påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6 i bör den minsta totala undervisningstiden öka med 70 Vidare bör undervisningstiden i matematik öka med 70 respektive för de elever som påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6. För elever i grundsärskolan som påbörjar årskurs 5 respektive 6 bör den minsta totala undervisningstiden öka med 70 res- pektive , med undantag för elever inom inriktningen tränings- Motsvarande ökning av den totala undervisningstiden bör införas Prop. 2015/16:149 för elever som den terminen påbörjar motsvarande årskurser i same- Specialskolan är till skillnad från och grundsärskolan tioårig. I kursplanen för matematik i specialskolan anges ett centralt innehåll för årskurserna 5–7 och kunskapskrav för godtagbara kunskaper som ska vara uppnådda vid utgången av årskurs 7. Denna del av det centrala innehållet och kunskapskraven överensstämmer med vad som gäller för årskurser 4–6. Detta innebär att den minsta totala undervisningstiden för de elever som påbörjar årskurs 6 respektive 7 i specialskolan bör öka med 70 respektive . Det sagda innebär att de äldre bestämmelserna om minsta total undervisningstid fortfarande bör gälla för elever i och grundsärskolan som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs samt för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs. De äldre bestämmelserna om timplan för bör fortfarande gälla för elever i som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finan- En ökning av den garanterade undervisningstiden i matematik från och med innebär ett utökat åtagande för skol- Kostnadsökningen kommer främst att härröra från utgifter i form av lönekostnader för lärare som undervisar i matematik. Enligt statistik från uppgick elevantalet i och motsvarande skolformer /15 till cirka 950 000. över hela skoltiden ska undervisningstiden för varje elev öka med elva timmar per läsår. Sammantaget beräknas detta kräva knappt 700 lärar- tjänster att genomföra den ytterligare undervisningen. Utifrån lönestatistik från beräknas den genom- snittliga årliga lönekostnaden, inklusive omkostnader, för en lärare i räknas skolhuvudmännens utgifter för ovan nämnda lärartjänster uppgå Dessutom kan vissa andra kostnader förknippade med läro- och timplanebundna aktiviteter förväntas öka, Regeringen beräknar denna kostnad till Den totala kostnadsökningen för skolhuvud- männen till följd av förslaget uppgår alltså till på Några remissinstanser, bl.a. anser att finansieringen är och kommun menar att reformen riskerar att bli underfinansierad då beräkningarna utgår från en 2015/16:149 genomsnittlig lönekostnad för en lärare. Man anför att bristen på lärare i matematik har pressat upp lönerna för denna grupp i förhållande till andra lärarkategorier. kommun anför att kommuner i underfinansieras med per tjänst och år, då kostnadsläget är högre på grund av lärarbrist med åtföljande konkurrens om behöriga lärare och löneglidning. Även beräkningen av antalet lärartjänster har ifrågasatts. Regeringens bedömning är att den genomsnittliga lönekostnaden är ett rimligt mått när det gäller den kommunalekonomiska utjämningen. Kommuner och Landsting anser också att är ett rimligt belopp att tillföra den kommunalekonomiska utjämningen. De insatser som genomförs för att förbättra tillgången på behöriga och legitimerade lärare i matematik bedömer regeringen vidare kommer att öka tillgången på dessa lärare. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) har regeringen föreslagit att under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning avsätts för detta ändamål. Dessa medel bedöms täcka huvudmännens kostnader till följd av det nya åtagandet. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. 8.2Ekonomiska konsekvenser för staten Förslaget innebär ett utökat åtagande för de statliga skolhuvudmännen Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen. Det är fråga om för den förstnämnda myndigheten och för den sistnämnda räknat på helår. Det bedöms röra sig om mindre påverkan som kan hanteras inom ram. 8.3 Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän En grundprincip för skolväsendet är att regleringen i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Så långt som möjligt ska lika villkor gälla oavsett Det innebär bl.a. att kommunens bidrag till fristående skolhuvudmän ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . efterlyser ett angivande av antalet företag samt hur många skolenheter dessa företag bedriver. fanns /15 577 enskilda huvudmän. Dessa drev 800 skol- enheter med totalt närmare 134 000 elever. Av dessa skolenheter var 315 organiserade för årskurs 1–av eleverna gick i dessa drevs av alla fristående grund- skolor som aktiebolag. Dessa skolor hade två tredjedelar av alla elever i Den resterande tredjedelen av eleverna fanns nästan uteslutande i grundskolor som drevs som stiftelser eller ideella föreningar, , eller ekonomiska föreningar, (Skol- Prop. 2015/16:149 verkets rapport nr 410, 2014). De ytterligare åtaganden som förslaget i denna promemoria innebär för fristående huvudmän kommer att kompenseras genom ökat bidrag från elevernas hemkommuner. De administrativa kostnaderna för de fristående skolorna bedöms inte öka till följd av förslaget. Små företag kan alltså inte förväntas drabbas av förslagets konsekvenser på ett sådant ingripande sätt att några undantag bör göras för dessa Vidare är bedömningen att det inte finns skäl att anta att förslaget får konsekvensen att fler eller färre elever kommer att välja fristående skolor. Varken konkurrensen mellan kommunala och fristående skolor eller mellan olika fristående skolor bedöms därför påverkas. 8.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Av 14 kap. 3 § regeringsformen framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip när det gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. I denna proposition föreslår regeringen en utökning av den minsta totala undervisningstid som kommunerna måste erbjuda samt en ändring i timplanen för som innebär ett minskat utrymme för huvudmännen att fördela undervisningstiden mellan olika ämnen. Förslagen innebär därmed en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Regeringen anser emellertid att behovet av att säkerställa en likvärdig och hög kvalitet i undervisningen är stort och att det är viktigt från ett nationellt perspektiv att svenska elever får tillräckligt mycket undervisning i matematik. Inskränkningen i den kommunala självstyrelsen bedöms vara motiverad med hänsyn till ändamålet. Förslaget syftar till att stärka elevers möjligheter oavsett kön och bedöms därmed inte få några negativa konsekvenser för jämställdhet mellan flickor och pojkar. 8.6 Konsekvenser för elever Förslaget syftar till att stärka samtliga elevers möjlighet till ökad målupp- fyllelse i matematik och bedöms inte få några negativa konsekvenser för För den enskilda eleven får förslagen konsekvensen att skol- dagens längd ökar något. Av 7 kap. 17 § skollagen framgår att den obli- gatoriska verksamheten får omfatta , eller för de två lägsta årskurserna . 2015/16:149 undervisningstiden kan genomföras inom ramen för denna bestämmelse och får därför inte sådan påverkan på skoldagens längd att eleverna påverkas negativt. 8.7Sveriges medlemskap i unionen Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden i ökas . Av timplanen i bilaga 1 framgår att ökningen av undervisningstiden används för ämnet matematik. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden i grundsärskolan ökas . Att ökningen ska användas för ämnet matematik kommer att framgå på förordningsnivå. För elever som läser ämnesområden inom inriktningen träningsskolan ska dock den minsta totala undervisningstiden alltjämt vara minst . Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden i specialskolan ökas . Att ökningen ska användas för ämnet matematik kommer att framgå på förordningsnivå. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden i sameskolan ökas . Att ökningen ska användas för ämnet matematik kommer att framgå på förordningsnivå. Övervägandena finns i avsnitt 6. Av punkt 1 framgår att lagändringen träder i kraft . Av punkt 2 framgår att såväl de nya bestämmelserna om minsta totala undervisningstid i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som ändringarna i timplanen för ska tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 4 i , sameskolan och grundsärskolan respektive årskurs 5 i specialskolan. Av punkt 3 framgår att elever i som påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska garanteras såväl en ökning av den minsta totala undervisningstiden som en ökad undervisningstid i ämnet matematik i årskurs 5 och i årskurs 6. Av punkt 4 och 6 framgår att för elever i grundsärskolan och sameskolan som påbörjar årskurs 5 eller 6 ökas den minsta totala undervisningstiden med 70 respektive . I grundsärskolan gäller detta inte för elever inom inriktningen träningsskolan. Av punkt fem framgår att för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 6 eller 7 ökas den minsta totala undervisningstiden med 70 respektive . Av punkt 7 framgår att för elever som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i , grundsärskolan eller sameskolan eller årskurs 8 eller en högre årskurs i specialskolan fortsätter äldre bestämmelser att gälla. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av promemorian Vissa timplanefrågor I denna promemoria föreslås att undervisningstiden i matematik utökas med i de obligatoriska skolformerna inom skolväsendet. Detta motsvarar i tre årskurser i , specialskolan och sameskolan. Det föreslås också att undervisningstiden i matematik utökas för elever som läser ämnen i grundsärskolan. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 § och bilaga 1 till skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för varje elev i ska för varje elev i ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i för varje elev i grundsärskolan ska för varje elev i grundsärskolan ska dock vara minst . dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . 6Senaste lydelse 2015:246. 7Senaste lydelse 2015:246. 8Senaste lydelse 2015:246. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i sameskolan ska för varje elev i sameskolan ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Denna lag träder i kraft . 9 Senaste lydelse 2015:246. Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. 10 Senaste lydelse 2013:248. Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. 11 Senaste lydelse 2013:248. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av Myndigheten för delaktighet, , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Sameskolstyrelsen, Barn- och elevombudet, för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Föräldraalliansen , , Svenskt näringsliv, Kommuner och Landsting, Akademikers , Elevkårer och . Därutöver har ett yttrande inkommit från , unga och vuxna med utvecklingsstörning. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över promemorian, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän, , , , Ale kommun, kommun, Hjo kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , kommun, , kommun, kommun, , Idéburna skolors riksförbund, , i , , , , elevråd, , , Handikappförbunden och Lika Unika. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Ytterligare undervisningstid i matematik Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet Per , biträdd av departementssekreteraren . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , , , Hellmark , , , , Ygeman, A , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , Hadzialic Regeringen beslutar proposition 2015/16:149 Ytterligare undervisningstid i matematik 2015/16:149 Rättsdatablad inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 11 kap. 7 § skollagen (2010:800)