prop · H303164 · 2016-04-15 00:00:00 — Det var dock vanligare att en misstänkt person fanns angiven redan i anmälan i de ärenden som personuppklarades. 3.2Personuppklarade förundersökningar kom igång snabbare Med tanke på att digitala bevis är flyktiga är det viktigt att utredningarna kommer igång snabbt för it-relaterade brott. aktgranskning visar att beslut om att inleda en förundersökning vanligen sker inom efter att anmälan gjordes. Utredningsåtgärderna kom igång fortare och fler inledande åtgärder vidtogs i de personuppklarade förundersökningarna jämfört med de nedlagda. Det gäller både sådana åtgärder som vidtogs innan beslut om förundersökning och sådana som vidtogs efter beslutet. I av de personuppklarade förundersökningarna vidtogs utredningsåtgärder inom efter att förundersökningen inleddes, jämfört för de nedlagda förundersökningarna. De vanligaste inledande åtgärderna var att begära information från svenska företag och att hålla förhör med målsäganden. Tabell 1 De vanligaste inledande åtgärderna i förundersökningarna (FU), procent Källa: aktgranskning. Siffrorna anger i hur stor del av ärendena i procent som respektive åtgärd vidtas. 3.3Fler aktörer och åtgärder i personuppklarade förundersökningar Aktgranskningen visar att det vidtogs fler olika utredningsåtgärder efter de inledande åtgärderna i de personuppklarade förundersökningarna jämfört med de nedlagda förundersökningarna. Till exempel genomfördes it-forensisk undersökning, husrannsakan och beslag enbart i de personuppklarade förundersökningarna. Det var också vanligare att olika aktörer var delaktiga i de personuppklarade förundersökningarna. Det handlade främst om att uppgifter begärdes in från företag, att it-forensiker var delaktiga samt att målsäganden bidrog med information. Sammantaget vidtogs ytterligare utredningsåtgärder i av de personuppklarade förundersökningarna och i av de nedlagda. I av de nedlagda förundersökningarna vidtogs inte några faktiska utredningsåtgärder.104 I de nedlagda förundersökningarna var den vanligaste åtgärden att begära information från svenska företag, följt av att hålla förhör med misstänkta och med målsägande. I de personuppklarade förundersökningarna var de vanligaste åtgärderna att förhöra misstänkta och målsägande, följt av att begära information från svenska företag och säkra kommunikation. Det var vanligare att hålla förhör med målsägande i de personuppklarade förundersökningarna, detta gjordes i jämfört för nedlagda förundersökningar. I båda grupperna hölls det oftast ett till två förhör med målsägande. Med den misstänkta och med vittnen hölls det generellt tre till fyra förhör. Förhör med målsägande genomfördes oftast tidigare i förundersökningen än med vittnen eller den misstänkta. Utredningsåtgärderna vidtogs generellt antingen efter inledd förundersökning, eller . Företrädare för och har inte kunnat förklara vad detta beror på. Det finns också flera exempel på ärenden som blev liggande utan att utredningsåtgärder vidtogs. Det gick inte alltid att utläsa i akterna hur olika åtgärder tog att genomföra och det har inte heller gått att identifiera någon särskilt tidskrävande åtgärd. Undantaget är så kallad fingranskning av barnpornografi, som innebär att bilderna klassificeras som barnpornografibrott, grovt barnpornografibrott eller att det inte är ett Fingranskning av barnpornografi tog ett halvt till att genomföra, men eftersom denna brottstyp endast förekom i fyra av akterna går det inte att dra några generella slutsatser. 104Direktiv skickades av förundersökningsledaren i 6 stycken av de aktuella ärendena. Några åtgärder vidtogs dock inte utifrån dessa direktiv. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE 3.4It-relaterade åtgärder vidtogs sällan i utredningarna aktgranskning visar att Polisen sällan vidtog it-relaterade åtgärder i förundersökningarna. Till exempel var det mindre vanligt att man spårade IP-adresser eller gjorde it-forensiska undersökningar. Fokus var i stället på så kallade traditionella undersökningar, exempelvis kontosökningar för att spåra hur och till vem betalningar har skett. Det är dock inte alltid nödvändigt, eller ens möjligt, att vidta it-relaterade åtgärder i varje enskilt ärende. När det gäller bedrägeri genom annonsering på internet (exempelvis på Blocket eller ) visar aktgranskningen att det ofta var tillräckligt att göra bankkontosökningar och säkra den kommunikation som skett för att åtal skulle kunna väckas. Flera poliser och åklagare framhåller i intervjuer att information från it-relaterade utredningsåtgärder kan vara värdefull för att nå framgång i underrättelsearbete. kan till exempel genom att spåra en IP-adress se om ett visst nätverk på en viss plats regelbundet används för att begå brott.105 uppfattning är att information från it-relaterade åtgärder också skulle kunna vara värdefull för att effektivisera brottsutredningar och se mönster i brottsligheten. Det kan i detta sammanhang också nämnas att och saknar ett vedertaget metodstöd för vilka it-relaterade åtgärder som kan och bör vidtas i utredningar av it-relaterade brott. It-forensiska undersökningar genomfördes endast i av de personuppklarade förundersökningarna och aldrig i de nedlagda. Värdet av att it-forensikerna involveras i utredningsarbetet och deltar i planering av olika åtgärder, till exempel husrannsakan, framhålls av flera företrädare för och . It-forensikernas medverkan kan säkerställa att bevis tas om hand på rätt sätt och höja effektiviteten i förundersökningsarbetet.106 Av enkät framkommer att det i polisregionerna varierar på vilket sätt it-forensiker är delaktiga under utredningsarbetet. Två ytterligheter är region och . I region är it-forensikerna ofta delaktiga i arbetsmöten, vid planering och genomförande av husrannsakan och beslag, samt vid förhör. I är it-forensikerna däremot sällan eller aldrig delaktiga vid andra arbetsmoment än vid den itforensiska undersökningen. 105Gruppdiskussion med referensgrupp . 106Rikspolisstyrelsen (2014), Inspektion av polismyndigheternas förmåga att handlägga IT-brott, s. 1f, 9; intervjuer med och ; intervju med . Jämför även PNU i avsnitt 1.5. 3.4.1Det finns utrymme för att vidta fler it-relaterade åtgärder aktgranskning visar att det finns ett utrymme för att vidta fler it-relaterade åtgärder. I 73 av ärendena var till exempel en IP-adress känd antingen i anmälan eller i ett senare skede. i 47 ärenden. Därmed avstod man från att göra IP-spårningar i av de fall där man skulle kunna göra det.107 Utöver detta fanns det också flera ärenden där en IP-adress fanns tillgänglig hos ett privat företag, men där den aldrig inhämtades av Polisen. Det är generellt inte svårt för att hämta in en IP-adress och det är också en uppgift som myndigheten får lagra och göra gemensamt tillgänglig inom organisationen.108 3.5Avskrivningsgrunden överensstämde oftast med omständigheterna i fallet Den genomgång av avskrivna ärenden som låtit genomföra visar att 125 av totalt 175 granskade avskrivna ärenden var utan anmärkning, det vill säga avskrivningsgrunden har i dessa ärenden överensstämt med omständigheterna i fallet, se tabell 2. Avskrivningsbesluten motiveras dock i olika omfattning och man hänvisar till olika avskrivningsgrunder trots att omständigheterna i ärendena är likartade. Detta har däremot inte haft någon betydelse för beslutet att skriva av ett ärende. I ett fåtal ärenden har det visat sig finnas materiella brister där ytterligare utredningsåtgärder hade kunnat vidtas. Det är dock inte säkert att utgången i dessa ärenden skulle ha varit annorlunda om ytterligare åtgärder hade vidtagits. När fel avskrivningsgrund används innebär detta att allmänheten, i huvudsak berörda personer i det enskilda ärendet, har fått fel information om varför ärendet skrevs av. En felaktig avskrivningsgrund skulle även kunna leda till problem om man i ett senare skede vill gå tillbaka till en viss typ av ärenden.109 107IP-spårningar får göras vid misstanke om brott. 6 kap 22 § lag (2003:389) om elektronisk kommunikation; prop. 2011/12:55, s. 101. 1083 kap. 2 § första stycket punkterna 1 och 3 polisdatalagen (2010:361). 109Riksrevisionen (2015), PM ”Redovisning av granskningsuppdrag”; e-post från konsult med åklagarkompetens . IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Tabell 2 Genomgång av beslut om avskrivning av polis och åklagare Utan anmärkning (dvs. omständigheterna i fallet) Motivering för avskrivning saknas FU nedlagd utan att rimliga utredningsåtgärder vidtagits FU inleddes inte men borde ha inletts Felaktig användning av avskrivningsgrund ”brott utomlands” Felaktig användning av andra avskrivningsgrunder Bristfällig anmälan (dvs. det var inget brott) Källa: (2015), PM ”Redovisning av granskningsuppdrag”. Not: De dubbelanmälda brotten har inte granskats. I 31 av ärendena fanns inte någon närmare grund för avskrivningen angiven. Till exempel har avskrivningen i vissa fall motiverats ”går ej att utreda” utan att skälen till detta finns angivna. Av uppgifterna i anmälan har det dock ofta stått klart att det saknats skäl att vidta utredningsåtgärder eller att sådana inte funnits att tillgå. De uppmärksammade bristerna påverkar därför inte möjligheterna att klara upp brottet. I åtta av ärendena har avskrivningsgrunden ”brott utomlands” angetts trots att uppgifter om brottsforum saknas i anmälan. I dessa fall hade i stället avskrivningsgrunden ”spaningsuppslag saknas” varit mer riktig. Fortsatt utredning hade sannolikt inte heller i dessa fall lett till lagföring. Bristen har därmed inte någon betydelse för möjligheten att klara upp brott. I tre av ärendena har förundersökningen lagts ned utan att rimliga utredningsåtgärder har vidtagits. I ett av dessa ärenden är det troligt att ärendet hade kunnat gå vidare till lagföring. I de båda andra ärendena går den frågan inte att bedöma. Bedömningen av om anmälan var bristfällig utgick endast från om det framkom tydligt vilket brott som avsågs. Genomgången visar dock att det varierar vilken information som fanns med i anmälningarna. I de flesta anmälningar framkom tydligt vilket brott som avsågs. 3.6Gärningstypen hade betydelse för om förundersökning inleddes De avskrivna ärendena rörde huvudsakligen dataintrång och bedrägerier som skett via internet. Skillnaderna i ärendena kan illustreras i fem så kallade gärningstyper; Bedrägeri genom annonsering på internet (exempelvis Blocket och ) Bedrägeri genom användning av annans kontokortsuppgifter (exempelvis köp via internet) Bedrägeri genom utskick av e-post med betalningsuppmaning Dataintrång genom elektronisk tillgång till annans dator Dataintrång genom användning av annans dator Genomgången av avskrivna ärenden visar att gärningstypen hade avgörande betydelse för om förundersökning inleddes och om utredningsåtgärder vidtogs. För gärningstyperna bedrägeri genom annonsering på internet samt bedrägeri genom användning av annans kontokortsuppgifter inleddes i de flesta fall en förundersökning, såvida inte brottet var begånget utomlands. För övriga tre gärningstyper inleddes aldrig en förundersökning, med undantag för ett ärende. aktgranskning visar att i en majoritet av de avskrivna ärendena, , inleddes aldrig någon förundersökning. I övriga avskrivna ärenden inleddes en förundersökning som senare lades ned. Flera av gärningstyperna som har ingått i de avskrivna ärendena som granskats är generellt svårutredda och möjligheten att nå framgång i ett enskilt ärende är i det närmaste obefintlig.110 I några gärningstyper, såsom enskilda bedrägerier som rör mindre belopp, medger till exempel inte lagstiftningen att polis och åklagare vidtar vissa åtgärder eftersom straffskalan är för låg.111 110Riksrevisionen (2015), PM ”Redovisning av granskningsuppdrag” samt komplettering till denna PM. 111För att binda en gärningsman till brottet kan det exempelvis krävas hemliga tvångsmedel i form av hemlig avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation som bara får användas för brott med en viss straffskala, se 27 kap. 18-19 §§ (1942:740). Eftersom åtgärder som kan leda till tillräcklig bevisning för att väcka åtal därmed inte går att vidta är det rätt att skriva av ärendena. föreslog regeringen att hemliga tvångsmedel även skulle kunna användas vid seriebrottslighet med tillräckligt högt straffvärde. Regeringens bedömning var att tillämpningen då riskerade att bli för vid och därmed integritetskränkande (prop. 2002/03:74, s. 34). IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Polis och åklagare kan arbeta effektivare och mer enhetligt I de personuppklarade förundersökningarna kom de inledande utredningsåtgärderna igång fortare än i de nedlagda. Både inledande och andra åtgärder vidtogs i större utsträckning i de personuppklarade förundersökningarna än i de nedlagda. Dessutom vidtogs fler olika åtgärder i de personuppklarade förundersökningarna. I många nedlagda förundersökningar vidtogs över huvud taget inte några utredningsåtgärder. Fler aktörer, såsom it-forensiker och företag, var delaktiga i de personuppklarade förundersökningarna än i de nedlagda. IP-adressen antecknades fel i av anmälningarna där en IP-adress fanns med. Detta får till följd att uppgiften inte går att använda. It-relaterade åtgärder vidtogs sällan i utredningarna De åtgärder som vidtogs under förundersökningarna var i liten utsträckning it-relaterade. Detta kan bero på att det saknas metodstöd för vilka åtgärder som kan och bör vidtas, samt att det inte alltid är nödvändigt i det enskilda fallet. kan it-relaterade åtgärder ge värdefull information, inte minst för underrättelsearbetet. Det tycks också finnas ett utrymme att genomföra fler it-relaterade åtgärder, Det varierar mellan polisregionerna hur delaktiga it-forensikerna är i planering och genomförande av utredningsåtgärder, Avskrivningar påverkas av gärningstyp och utredningsbarhet Gärningstypen hade en avgörande betydelse för om förundersökning inleddes och om utredningsåtgärder vidtogs. Några typer av dataintrång och bedrägerier som sker via internet utreddes i stort sett inte alls. Avskrivningarna rörde huvudsakligen gärningstyper som generellt är svårutredda och där möjligheten att nå framgång i ett enskilt ärende är i det närmaste obefintlig. Det finns brottstyper där polis och åklagare i stort sett saknar förutsättningar att vidta utredningsåtgärder . 4Organiseringen av den utredande verksamheten I detta kapitel redovisas iakttagelser av hur och handläggning och utredning av it-relaterad brottslighet är organiserad. Iakttagelserna bygger på aktgranskning och enkäter, samt på intervjuer. 4.1Vedertagna nationella riktlinjer och metodstöd saknas I enkät uppger sex av sju polisregioner att metodstöd för att utreda it-relaterade brott saknas. I region finns ett regionalt framtaget metodstöd. I en förstudie och en tillsynsrapport har tidigare konstaterat att det finns ett behov av nationella riktlinjer för arbetet med itrelaterade brott och hur utredningar ska dokumenteras, men detta har ännu inte tagits fram.112 I förstudie konstaterade man även att det är otydligt vilka befogenheter enskilda anställda vid har vid arbete på internet, då det inte finns någon nationell vägledning för detta. Några polismyndigheter i den förra polisorganisationen hade lokala riktlinjer som även användes vid andra polismyndigheter, men dessa var inte bindande.113 noterar att it-aspekten inte heller är en del av Polisens Nationella utredningskoncept (PNU).114 Syftet med bildandet av den nya var bland annat att arbetet skulle bli mer enhetligt och effektivt. noterar att har påbörjat ett förändringsarbete med bland annat processöversyner för att åstadkomma detta. Arbetet är dock i ett relativt tidigt skede och det saknas beslut om när processerna för komplex it-brottslighet och barnpornografibrott ska vara klara.115 Företrädare för menar 112Rikspolisstyrelsen (2014), Inspektion av polismyndigheternas förmåga att handlägga IT-brott, tillsynsrapport 2014:2, s. 10, 23; (2013), Förstudierapport, polisens brottsbekämpande verksamhet, brott med internet-relevans, dnr PoA480-5583/11, s. 5. Arbetssättet kan komma att ändras och göras mer enhetligt i och med det nationella processansvaret för barnpornografibrott, it-forensik och komplexa it-brott. 113Rikspolisstyrelsen (2013), Förstudierapport, polisens brottsbekämpande verksamhet, brott med internet-relevans, dnr PoA480-5583/11, s.15; telefonsamtal med . IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE att det även finns planer på att lägga till it-aspekten som en del av PNU, men att detta ännu inte är åtgärdat.116 genomförde en inventering av de utmaningar som finns rörande it-relaterade brottsutredningar. Myndigheten identifierade då att det fanns ett behov av strukturerad information för åklagare om att handlägga it-relaterade brott. Med anledning av detta ska en webbaserad guide med frekvent förekommande frågeställningar bland åklagare tas fram till december 2015.117 enkät visar att fem av sju åklagarområden saknar kunskap om huruvida det finns handböcker för it-relaterade brott. Områdena och Bergslagen anger att det finns ett antal promemorior och handböcker där frågor kring vissa it-relaterade brott tas upp. 4.2Specialiserade enheter kan vara en framgångsfaktor aktgranskning visar att av de personuppklarade förundersökningarna utreddes vid en specialiserad enhet, jämfört med för de nedlagda förundersökningarna. Till exempel utreddes bedrägeriärendena ofta vid bedrägerisektioner. Specialiserade enheter får i princip alla ärenden som hör till den brottstyp de är specialiserade på. Undantag kan dock förekomma, till exempel om ärendet ska utredas tillsammans med ett annat, redan pågående, ärende.118 Enligt enkät har tre av sju polisregioner (Öst, och Nord) särskilda arbetsgrupper för bedrägerier, dataintrång och har endast en arbetsgrupp för bedrägeriärenden, medan övriga regioner inte har några sådana arbetsgrupper eller enheter. referensgrupp menar att specialisering vid utredningsarbetet borde förbättra förutsättningarna för att klara upp brott. Den menar också att det vore bra att i högre utsträckning arbeta i mer eller mindre fasta team där samtliga nödvändiga kompetenser finns samlade.119 117Åklagarmyndigheten (2014), Verksamhetsplan 2015, ÅM-A 2014/1784, s. 119Gruppdiskussion med referensgrupp . 4.3Den tekniska utrustningen är sällan ett hinder enkät till polisregionerna visar att den tekniska utrustningen sällan är ett hinder för vilka it-forensiska undersökningar de kan göra, men att det finns förbättringspotential. I region menar man att den tekniska utrustningen aldrig utgör ett hinder för it-forensiska undersökningar. Två regioner uppger att den ibland är ett hinder, medan fyra av sju regioner uppger att den mer sällan är ett hinder. Det är främst utrustning för att undersöka mobiltelefoner som saknas i polisregionerna. I intervjuer uppger dock företrädare för och att den befintliga tekniska utrustningen inte har tillräcklig kapacitet för att hantera den stora mängd undersökningar som behöver göras.120 Företrädare för anser även att den treåriga planeringen inom it-avdelningen försvårar möjligheterna att göra nödvändiga inköp av ny utrustning med kort varsel.121 Om viss teknisk utrustning saknas i polisregionerna kan de begära biträde från Nationella operativa avdelningen () eller Nationellt forensiskt center (NFC), men detta görs inte alltid då man vid en andra bedömning ofta kommer fram till att undersökningen inte är nödvändig.122 Vedertagna nationella riktlinjer och metodstöd saknas Det saknas nationella riktlinjer och metodstöd inom för hur it-relaterade brott ska utredas. It-aspekten finns inte heller med i Polisens nationella utredningskoncept (PNU). Inom finns ett antal vägledningar där frågor avseende vissa it-relaterade brott tas upp, men dessa tycks inte vara kända i hela organisationen. Specialiserade enheter kan vara en framgångsfaktor Specialiserade enheter kan ge bättre förutsättningar för uppklaring, men få polisregioner har specialiserade enheter för bedrägerier, barnpornografibrott eller dataintrång. 120Intervju med ; intervjuer med och . 122Riksrevisionens enkät till polisregionerna. Den operativa brottsutredande verksamheten sker i första hand i polisregionerna. och har dock tillgång till teknisk utrustning och fördjupad specialistkunskap som polisregionerna saknar och kan vid behov vara ett stöd i det brottsutredande arbetet. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Den tekniska utrustningen är sällan ett hinder Den tekniska utrustningen är sällan ett hinder för att utreda itrelaterade brott. Det finns dock förbättringspotential, särskilt avseende undersökningar av mobiltelefoner och kapacitet för att hantera antalet undersökningar och stora mängder data. I detta kapitel redovisas iakttagelser av och arbete med kompetensförsörjningen avseende handläggning av it-relaterade brott. Iakttagelserna bygger främst på enkäter som besvarats av samtliga polisregioner och åklagarområden, samt på intervjuer och tidigare studier. (EC3) och flera länder har konstaterat att den ökande användningen av informationsteknik i brottsligt syfte ställer krav på särskild kompetens inom rättsväsendets myndigheter. De rekommenderar myndigheterna att säkerställa både en grundläggande kompetens inom itområdet hos flertalet medarbetare, samt nödvändig specialistkompetens (se bilaga 1). Regeringen bedömer att myndigheterna arbetar aktivt med sin kompetensförsörjning, men framhåller att deras strategiska kompetensförsörjning måste fortsätta att utvecklas för att kunna möta framtida utmaningar.123 I den nya är ansvaret för kompetensförsörjningen samlat hos en gemensam HR-avdelning. All utbildning ska ingå i myndighetens kompetensutvecklingsplan med en gemensam budget för utbildningsinsatser inom Polismyndigheten.124 Den senaste dokumenterade strategin för kompetensförsörjning gäller för perioden –2017.125 På nationell nivå ansvarar man för att identifiera nationella utvecklingsbehov utifrån förändringar i samhället och regionernas kompetensförsörjningsplaner. Man ansvarar även för att analysera kompetensförsörjningens betydelse för förmågan att förbättra verksamhetens resultat. Varje polisregion ska ta fram en kompetensförsörjningsplan utifrån en analys av verksamhetens och medarbetarnas behov. Två av sju polisregioner har tagit fram kompetensförsörjningsplaner i vilka de redovisar behovet av antal platser per termin och kurstillfälle. 2015/16:1, utgiftsområde 4, s. 56. 125Polismyndighetens strategi för kompetensförsörjning, , PM 2015:7, Saknr 759. I strategin pekas tre övergripande utvecklingsområden ut; 1) Genomföra uppdraget professionellt och skapa förtroende 2) Synlighet och tillgänglighet 3) En flexibel verksamhet för att lösa uppdraget. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE kan konstatera att det finns ett stort behov av kompetensutveckling för flera personalkategorier inom . har både i en förstudierapport , och under en inspektion , påvisat problem vad gäller Polisens handläggning av brott med it- och internetrelevans. Det konstaterades bland annat att kompetensnivån är alltför låg på samtliga nivåer: hos de som tar emot anmälningar, de som genomför utredningar, förundersökningsledarna, de befattningshavare som genomför aktiviteter på internet samt hos arbetsledarna för inhämtningsverksamheten.126 Spetskompetensen uppfattas vara mycket god hos it-forensiker och en mindre grupp mer specialiserade medarbetare, men man framhåller att detta inte är tillräckligt. konstaterar både i en förstudierapport och en tillsynsrapport att bristande kompetens riskerar att leda till att ärenden inte tas om hand på ett korrekt sätt, det är onödigt långa utredningar, det tas felaktiga operativa beslut, arbetsledningen är passiv, essentiella bevis säkras inte, metoder som skulle kunna föra utredningen framåt används inte och rättstryggheten minskar. I såväl förstudierapporten som i intervjuer med företrädare för lyfter man fram ett