prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — Terrängframkomlighetskraven skiftar från skogsbilväg till terräng beroende på var i organisationen bilarna ska krigsplaceras. Ett ramavtal har upprättats i ett gemensamt projekt mellan och Norska Forsvarets logistikorganisasjon. Lastbilarna var vid beställning planerade att levereras 2014 men har försenats och planeras nu vara driftsatta . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har beslutat om att anskaffa mörkerstridsmateriel. Beställningen omfattar infraröda sikten för handeldvapen och tyngre vapen som kulspruta samt sikten för granatgevär. I beställningen ingår även infraröda observationskikare och laseravståndsmätare. Anskaffningen syftar till att krigsförbanden ska kunna upprätthålla hög förmåga till samlad verkan med grupp, pluton, kompani och bataljon i mörker. Anskaffningen syftar även till att minska riskerna för vådabekämpning av såväl egna förband som tredje part. Beställningen har omplanerats av Försvarsmakten och är framskjuten från perioden –2021 till perioden –2023. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har beslutat om att anskaffa anpassning av telekommunikation vid ledningsplatser. Beställningen omfattar servrar, datorer, routrar och switchar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 anskaffningen är att skapa förutsättningar för brigadledningsförmåga. Telekom ledningsplatser planeras att tillföras brigadstaberna och blir operativt successivt . Projektet beställdes sent 2014 och planerad driftsättning är 2019–2021. har ca upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. har arbete med att ta in offerter pågått. Regeringen beslutade om att renovera 262 stycken . Beställningen av renoveringen är planerad till 2016. Beställningen är samordnad med motsvarande renovering av stridsvagn 122. Renovering omfattar livstidsförlängande åtgärder som gör att systemet förblir operativt till minst 2030 samt integrering av ett ledningssystem (stridsledningssystem bataljon, SLB). CV 90-systemet är en viktig komponent i markstridskrafterna i och med sin förmåga att bekämpa kvalificerat motstånd samt ta och försvara terräng i höga konfliktsituationer. Näst efter stridsvagnar är CV 90 de bäst skyddade fordonen i arméstridskrafterna, något som i kombination med god rörlighet och eldkraft ger ett system som täcker ett brett omfång av konfliktnivåer och hot såväl nationellt som internationellt. Stridsfordonen planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa med slutleverans . Regeringen beslutade att anskaffa tre brobandvagnar. Manöverförbandens rörlighet och operativa effekt i såväl terräng som urban miljö förbättras avsevärt om det finns tillgång till brobandvagnsystem, något som saknas i Försvarsmakten. har inga medel upparbetats inom projektet och inga avvikelser har rapporterats. Regeringen har beslutat om anskaffning av informationsinfrastruktur. Beställningen omfattar en plattform av både hård- och mjukvaror som realiserar en klient-, server-, kommunikations- och nätverksinfrastruktur. Investeringen syftar till att Försvarsmaktens informationssystem ska kunna P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 hantera information klassad upp till Hemligt/Top secret. Inledningsvis tillförs informationsinfrastrukturen Högkvarteret med stabsförband inklusive MUST, nationella underrättelseenheten (NUE), brigadstaberna, stridslednings- och luftbevakningsbataljonen, sjöinformationsbataljonen och manöverbataljonerna. Enligt den ursprungliga planeringen skulle anskaffningen ha påbörjats . På grund av förseningar relaterade till säkerhetsklassning har anskaffningen skjutits och den planerade driftsättningen har omplanerats . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade efter godkännande 2010 om anskaffning och integration av till JAS 39C/D och JAS 39E (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). Det nya vapensystemet ersätter befintlig radarjaktrobot 99 som beväpning vid stridsflygdivisionerna. I och med införandet av JAS 39C/D materielsystemversion 20 är METEOR operativ i Försvarsmakten. Serieleveranserna av robotsystemet genomförs . Några avvikelser i detta avseende har inte redovisats. Av sekretesskäl är en ekonomisk redovisning inte möjlig att lämna i budgetpropositionen. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har emellertid redovisats. beslutade regeringen om anskaffning av (NH 90). Helikoptersystemet ska lösa såväl markoperativa som sjöoperativa uppgifter. Anskaffningen omfattar bl.a. 18 stycken i två olika konfigurationer. Materielen tillförs helikopterflottiljen. beslutade regeringen att ytterligare fyra helikoptrar (sammanlagt nio) ska modifieras till sjöoperativ version. Vidare levererades de sista två av totalt sju helikoptrar i den interimistiska D-versionen, liksom den första sjöoperativa helikoptern i slutlig konfiguration (). Ursprunglig planerad slutleverans var 2009. helikoptrar planeras vara överlämnade till Försvarsmakten . har ca upparbetats inom projektets ekonomiska ram. Regeringen har efter godkännande beslutat om utveckling och anskaffning av 60 stycken JAS 39E (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 012/13:93, prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317). Beslutet innebär att stridsflygsystemet bl.a. får ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. har leveransen av det första provflygplanet förskjutits . I övrigt bedöms verksamheten fortgå enligt plan. har ca upparbetats inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har rapporterats i förhållande till den ekonomiska ramen. Genom propositionen En effektivare försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) påbörjades en omställning av logistikverksamheten i syfte att frigöra medel inom materiel- och logistikförsörjningen för att stödja förbandsverksamheten. Försvarsmakten och har redovisat att de årliga kostnaderna inom försvarslogistiken 2015 minskat med . Engångsvisa omställningskostnader i myndigheterna gör att den totala årliga kostnadsminskningen uppgår till . Över tid beräknar myndigheterna att effekten av dessa omställningskostnader klingar av. som besparingsarbetet gått framåt har regeringen, i likhet , konstaterat att det kvarstår flera frågor för att myndigheterna ska slutligt kunna genomföra den avsedda omställningen. Till följd av den försvarspolitiska inriktningspropositionen justerade regeringen genom sitt inriktningsbeslut till Försvarsmakten resp. (, Fö nr 7 resp. Fö nr 8) målet för omställningen av försvarslogistiken till att stödja målet att öka krigsförbandens förmåga. Tills vidare kvarhöll regeringen besparingskravet på 760 miljoner kronor som istället ska förstärka förbandsverksamheten. Det bi- och multilaterala samarbetet på materielområdet är säkerhetspolitiskt betydelsefullt och bidrar på olika sätt till Försvarsmaktens operativa förmåga; det bilaterala samarbetet genom att främja konkreta samarbetsprojekt och exportmöjligheter, och det multilaterala samarbetet genom att skapa strukturella förutsättningar för ökat samarbete, interoperabilitet och goda industriella villkor. Regeringen arbetade därför aktivt för att stärka dessa samarbeten. signerade de nordiska försvarsministrarna ett omarbetat avtal om försvarsmaterielsamarbete. Avtalet har ratificerats av och underavtal om upphandlingar har undertecknats. Vid diskuterade stats- och regeringscheferna försvars- och säkerhetsfrågor, som en uppföljning till det möte som genomfördes . arbetade aktivt för att säkerställa att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU ska beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Ett mål med internationella materielsamarbete är att säkra tillgången till för viktig försvarsteknologi, att dela risker och kostnader för utveckling och vidmakthållande av förmågor över livscykeln med andra länder. I förlängningen underlättar det även att ha gemensamma system vid övningar och insatser. Inriktningen för det internationella materielsamarbetet 2015 har varit att det tydligt bör bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringens bedömning är att det internationella materielsamarbetet bidrar till en effektivare materielförsörjning, t.ex. genom delade underhållskostnader och genom att förbättra försörjningssäkerheten till det svenska försvaret. Det har också bidragit till att bevara viktiga kompetenser inom forskningsområdet i . Det bilaterala materielsamarbetet regleras ofta genom s.k. samförståndsavtal. har ett trettiotal sådana avtal. Avtalet mellan och avslutades . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet. Krigsmateriel exportutredningen (den s.k. KEX- utredningen) lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen bereder utredningens förslag. Den i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) aviserade avvecklingen av har genomförts. upphörde som myndighet och vissa uppgifter fördes över till . Regeringen lägger särskild vikt vid att den nya myndighetsstrukturen ska kunna hantera den exportstödjande uppgiften parallellt med andra uppdrag samt bibehålla och utveckla transparens och affärsmässighet. genomförde också statsministern en resa till , där främjandet av JAS 39 var en viktig del. Regeringen bedömer resultaten inom forskning och utveckling på försvarsområdet som tillfredsställande i förhållande till den inriktning som lämnades i budgetpropositionen . Regeringen angav i budgetpropositionen en minskad ambitionsnivå inom forskning och utveckling där reduceringarna syftade till att stärka förbandsverksamheten. Den ökade ambitionen avseende förbandsverksamhet medförde reducering av anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. I linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet har ett arbete inletts med att analysera och utveckla förmågan att genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Samtliga leveranser inom Forsknings- och teknikutvecklingsplanen har genomförts som planerat. utförde forskning och utveckling avseende skydd mot och hot från kemiska, biologiska, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) på regeringens uppdrag. Detta har bidragit till att utveckla och bibehålla svensk grundkompetens och förmåga att utföra oberoende bedömningar rörande hot och risker inom CBRN-området. och Försvarshögskolan har på regeringens uppdrag även genomfört forskning och analysstöd för regeringens behov med tillfredsställande resultat. beslutade regeringen att tillsätta utredningen och utveckling på försvarsområdet (dir. 2015:103). En särskild utredare ska lämna förslag till inriktningen, omfattningen och utförandet av forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvarsområdet med hänsyn till de förändrade kraven på den svenska försvarsförmågan i enlighet med försvarspolitiska proposition. Uppdraget ska redovisas . Försvarsunderrättelseverksamheten, som ska utgöra ett stöd för försvarsutrikes- och säkerhetspolitiken, bedrivs av Försvarsmakten, , och . Verksamheten har bidragit till att nå målen för det militära försvaret avseende att hävda nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig. Verksamheten har även bidragit till och skapat underlag för omvärldsbevakningen, insatser samt utvecklingen av insatsorganisationen. Försvarsmakten har genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens samt andra myndigheters behov. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten har vidare lämnat stöd till underrättelsefunktionen i EU (EU INTCEN – ). Verksamheten har även i stor utsträckning präglats av det försämrade omvärldsläget och den ökade militära aktiviteten i närområdet. har bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, , Försvarsmaktens, Säkerhetspolisens och Nationella operativa avdelningens Händelseutvecklingen , avseende bl.a. terrorism och cyberhot, har ställt höga krav på att möta uppdragsgivarnas behov av tidskritiska underrättelser. Fortsatt stöd har lämnats till Försvarsmaktens internationella insatser. och har inom sina kompetensområden också bidragit till försvarsunderrättelseverksamheten. Försvarsunderrättelsedomstolen har bedrivit en, enligt regeringen, väl fungerande verksamhet där processen för tillståndsärenden tillgodoser kraven på effektivitet och rättssäkerhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har bl.a. genomfört verksamhet i enlighet med dess uppgift som kontrollmyndighet enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har genomfört 31 granskningar och 22 kontroller på enskilds begäran vilket kan jämföras med 2014 då det genomfördes 28 granskningar respektive 10 kontroller på enskilds begäran. Kontrollverksamheten resulterade i tre synpunkter, två riktade sig till Försvarsmakten och en till . Därutöver har ett granskningsärende avseende Försvarets radioanstalts personuppgiftsbehandling resulterat i en anmälan till Datainspektionen. Kontrollverksamheten har dock inte föranlett Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten att framföra några synpunkter till regeringen. Enligt regeringens bedömning visar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens genomförande av kontroller och att dessa i förekommande fall resulterar i synpunkter att systemet fungerar på det sätt regelverket föreskriver. lämnade regeringen en skrivelse till med rapport om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten (skr. 2015/16:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet). I skrivelsen uttrycker regeringen uppfattningen att systemet för att värna den personliga integriteten vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet fungerar på det sätt som avsetts i lagstiftningen. avslutades den försvarspolitiska inriktningsperiod som beslutades av 2009. Periodens resultat anger utgångspunkten för det nya försvarsbeslutet. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens operativa förmåga och tillgänglighet sammantaget har ökat och 2015 i stort möter de krav som riksdag och regering ställt på myndigheten. Regeringen bedömer att den ökade övningsmängden och högre komplexiteten i övningarna har bidragit till en förbättring av krigsförbandens krigsduglighet och höjning av tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. Det försämrade säkerhetspolitiska läget innebär att begränsningarna i Försvarsmaktens operativa förmåga utgör en större risk. Det ställer krav på att öka den operativa förmågan. Allvaret i de begränsningar som Försvarsmakten redovisar ökar i takt med att förmågan hos andra länder i närområde ökar. Det gäller särskilt begränsningarna i förmågan att möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett snabbt och allvarligt försämrat omvärldsläge. Regeringen bedömer att de kvarstående bristerna i personalförsörjningen är problematiska. Både andelen som genomfört GMU och rekryteringen av GSS/T ligger väsentligt lägre än planerat och motsvarar inte behoven i krigsförbanden. förbättras personalsituationen av möjligheten att med stöd av lagen om totalförsvarsplikt kalla in även den krigsplacerade personal som inte är anställd i Försvarsmakten till repetitionsutbildning. En central indikator på organisationens tillgänglighet är andelen befattningar i stridskrafterna med en tillgänglighet . Att denna andel, exklusive hemvärnsförband, ökat i perioden indikerar att Försvarsmakten allt bättre uppfyller tillgänglighetskravet, dvs. att huvuddelen av förbanden normalt bör vara tillgängliga . Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktens resultat 2015 utgör en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret . Tillsammans med en stärkt förmåga skapar fördjupade försvars- och säkerhetspolitiska P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 samarbeten handlingsfrihet för . Regeringen har i olika avseenden fördjupat försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med andra länder och organisationer bl.a. med , inom det nordiska samarbetet och genom ett differentierat partnerskap med Nato. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att ett arbete påbörjats för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen. Problembilden utgjordes främst av förseningar, men i vissa fall även av befarade fördyringar. Antalet förseningar var fortfarande högt, även om en minskning skett . Utöver detta har redovisat en något förbättrad leveransförmåga. Materielförsörjningskostnaderna i relation till fakturerade intäkter varierar något, men uppvisar i genomsnitt inte några större förändringar. Regeringen kan i resultatet konstatera samma utmaningar i materielförsörjningen som . Förseningar och behov av ekonomiska omplaneringar bidrar till att materieluppfyllnaden av krigsorganisationen är lägre än vad som är önskvärt. Problembilden är komplex. Regeringen kan emellertid konstatera att bristfälliga kalkylunderlag i många fall leder till stora ekonomiska omplaneringsbehov. Riskhanteringen och kapaciteten att metodmässigt hantera kostnadsutvecklingen bedöms också kunna förbättras. Sammanfattningsvis finns det ett behov av att utveckla kompetenser samt effektivisera processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörjningen. Regeringen kan konstatera att Försvarsmakten och vidtagit åtgärder i denna riktning och avser följa myndigheternas fortsatta utvecklingsarbete . Vidare bedömer regeringen att resultaten inom forskning och utveckling på försvarsområdet är tillfredsställande i förhållande till den lämnade inriktningen. Det är regeringens bedömning att försvarsunderrättelsemyndigheterna har uppfyllt de av och regeringen ställda kraven samt att myndigheterna har fortsatt att vidareutveckla verksamheten på ett positivt sätt. Regeringen bedömer vidare att Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten på ett P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 fullgott sätt har genomfört den verksamhet som har gjort löpande granskningar och granskning av Försvarsmaktens årsredovisning. uppfattar att Försvarsmaktens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild avseende finansiell ställning och resultat. har i sin granskning gjort iakttagelser som resulterat i ett antal rekommendationer till Försvarsmakten. Dessa iakttagelser visar på brister i bl.a. redovisning av beredskapstillgångar och kostnader för personal. Försvarsmakten ges möjlighet att svara på dessa iakttagelser. Regeringen har uppmärksammat iakttagelser och myndighetens bedömning gällande rekommendationer och förbättringar av den interna styrningen och kontrollen. Regeringen kommer i dialog med Försvarsmakten att fortsatt följa myndighetens arbete med att komma tillrätta med bristerna. För har avgivit en revisionsberättelse med modifieringar, i vilken man lämnat uttalanden med reservation. rekommenderar att redovisa mottagna royaltyer, viten och skadeersättningar som intäkt av avgifter i resultaträkningen samt justera balanserat över-/underskott i balansräkningen. hänvisar också till ett uttalande från om hur denna redovisning ska göras. Om redovisningen gjorts i enlighet med och bedömning skulle årets resultat 2015 blivit ett överskott på ca istället för det nu redovisade underskottet på . Resterande del av de i balansräkningen redovisade intäkterna, , skulle ha påverkat det balanserade överskottet som då skulle ha uppgått till istället för nu redovisade . I övrigt bedömer att Försvarets materielsverks årsredovisning är rättvisande. avser att justera sina redovisningsrutiner i enlighet med uttalande. Myndigheten för en dialog Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen föreslår i enlighet med tidigare avisering i budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) att försvarsanslagen förstärks för att kunna fullfölja den försvarspolitiska inriktningen. Det försämrade omvärldsläget och den ökade osäkerheten i närområdet understryker vikten av att ha en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering. Regeringen avser att återkomma till i frågan om den fortsatta utvecklingen av totalförsvarsplaneringen. Som underlag för regeringens arbete finns bl.a. förslag till grundsyn för totalförsvarsplaneringen som Försvarsmakten och Myndigheten för samhälls-skydd och beredskap lämnade på uppdrag av regeringen. Myndigheterna ska även redovisa en samlad bedömning av Försvarsmaktens behov av stöd från bevakningsansvariga myndigheter inför och vid höjd beredskap samt bevakningsansvariga myndigheters möjligheter att tillhandahålla sådant stöd inom ramen för det civila försvaret. Försvarsmaktens operativa förmåga utgörs av krigsförbandens förmåga och myndighetens förmåga att använda krigsförbanden i militära operationer, ytterst för att försvara mot ett väpnat angrepp. Utifrån regeringens övergripande inriktning ska Försvarsmakten fokusera på åtgärder som leder till en ökad operativ förmåga. Det handlar bl.a. om att repetitionsutbildning, övningsverksamhet och materielanskaffning genomförs med utgångspunkt i krigsförbandens huvuduppgifter i krig. Det civila försvarets förmåga att stödja Försvarsmakten under höjd beredskap och ytterst i krig påverkar krigsförbandens förmåga att lösa sina uppgifter och är nödvändig för att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Försvarsmaktens operativa förmåga är ett mått på hur väl myndigheten kan försvara mot ett väpnat angrepp. operativa förmåga, tillsammans med förmågan hos övriga aktörer i närområdet och militärgeografiska förutsättningar avgör vårt militärstrategiska läge. Regeringen följer kontinuerligt denna utveckling. De ändringar i lagen (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete som beslutade (prop. 2015/16:122, bet. 2015/16: FöU14, rskr. 2015/16:247) ger regeringen ökade befogenheter att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning. Samtliga krigsförband ska från kunna mobiliseras och användas i händelse av höjd beredskap och ytterst i krig. Regeringens inriktning är att krigsförbandens krigsduglighet ska öka. Regeringen anser att under den försvarspolitiska inriktningsperioden ska Försvarsmakten prioritera att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet framför att ytterligare höja de förband som redan har godtagbar duglighet. Utgångspunkten bör vara att inget krigsförbands krigsduglighet ska sjunka. Inriktningen att arméstridskrafterna ska kunna agera med två krigsdugliga brigader innebär bl.a. att funktionsförbanden inklusive ledning och logistikförband ska anpassas utifrån detta. Det får bl.a. till följd att förmågekrav på sambandslösningar måste anpassas för att möjliggöra tillgång till krigsförband på bredden. Inriktningen är att samtliga krigsförband ska ha en godtagbar krigsduglighet. Sammantaget innebär detta att regeringen kommer att prioritera omsättning och förnyelse av materiel inom verkan och förstärkning av mängdmateriel med tonvikt på samband, personlig utrustning och fordon. Hemvärnsförbandens numerär och höga beredskap samt deras tillgänglighet i fred är av central betydelse för försvaret av . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6