prop · H303192 · 2016-06-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:192 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Att motverka människohandel, liksom exploatering och sexuella övergrepp, mot alla barn är en högt prioriterad fråga för regeringen, och därför har en handlingsplan med detta syfte tagits fram. Handlingsplanen till skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp är en fortsättning på föregående periods handlingsplan som sträckte sig mellan 2014–2015. Den nya handlingsplanen innehåller åtgärder för perioden –2018. Regeringen har –2015 vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra skyddet för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. De mest centrala av dessa åtgärder beskrivs i skrivelsens andra kapitel. Det tredje kapitlet ger en nulägesbeskrivning för området medan det avslutande fjärde kapitlet innehåller de nya åtgärder regeringen avser vidta i syfte att förebygga brott, skydda och stödja barnen samt skapa förutsättningarna för att effektivt lagföra gärningsmän. Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp..................... Genomförda och pågående åtgärder.................................................. Lagstiftning och pågående utredningar .............................. 2.2Samordning och samverkan mellan myndigheter och Höjd kunskapsnivå om barns utsatthet ............................... Information till barn ......................................................... Människohandel och exploatering av barn....................... Exploatering och sexuella övergrepp ............................... Utmaningar, målsättning och utgångspunkter .................. Handlingsplan –2018......................................................... Ökad effektivitet och samordning .................................... Ökad kunskap och kompetens.......................................... Förebygga och beivra övergrepp och brott mot barn........ Stöd till barn..................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Handlingsplan 2016–2018 till skydd för Skr. barn mot människohandel, exploatering Människohandel, i alla dess former, är ett mycket allvarligt brott. Människohandel utgör ett allvarligt hinder för människors åtnjutande av sina mänskliga rättigheter. Arbetet mot människohandel har ett starkt barnrätts- och jämställdhetsperspektiv. Att motverka människohandel, liksom exploatering och sexuella övergrepp, mot alla barn är en högt prioriterad fråga för regeringen, och därför har en handlingsplan med detta syfte tagits fram. Åtgärderna i handlingsplanen bidrar också till att nå delmålen i Agenda om att dels eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn, dels avskaffa alla former av våld mot alla kvinnor och flickor i det offentliga och privata rummet, inklusive människohandel, sexuellt utnyttjande och andra typer av exploatering. Handlingsplanen återspeglar regeringens ambition att vara drivande i dessa frågor på den internationella arenan. Regeringens barnrättspolitik utgår från barnets rättigheter såsom de uttrycks i FN:s konvention om barnets rättigheter. De övergripande målen för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Regeringens målsättning är att åtgärder och beslut som rör barn och unga ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv genom ett strategiskt angreppssätt på internationell, regional, lokal och nationell nivå. Åtgärderna i handlingsplanen bidrar också till det strategiska arbete som regeringen gör för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, där flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) ska vara ett verktyg i arbetet med denna handlingsplan. Barnets rätt till trygghet och lämpligt skydd innebär att regeringen och de statliga myndigheterna har skyldighet att skapa förutsättningar för att inget barn ska utsättas för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp. Mot denna bakgrund är regeringens syfte med denna handlingsplan att förebygga dessa kränkningar och effektivt skydda barnen, lagföra gärningsmännen samt ge de barn som har utsatts för dessa brott det stöd och skydd de behöver. Handlingsplanen innehåller därför flera åtgärder inom dessa områden. Den svenska straffbestämmelsen om människohandel bygger på definitionen av människohandel såsom den beskrivs i tilläggsprotokollet om människohandel till FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet (Palermoprotokollet). 2015/16:192 Den första nationella handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn tillkom 1998. Handlingsplanen uppdaterades 2001 och . beslutades regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Skr. 2007/08:167) som omfattade insatser riktade mot barn utifrån pojkar och flickors särskilda behov och villkor. beslutade regeringen om skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter i (Skr. 2013/14:91), där regeringens handlingsplan mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp ingick. Handlingsplanen innehöll flera åtgärder för perioden –2015 i syfte att höja kunskapsnivån, öka stödet och skyddet samt uppföljningen i syfte att skydda barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. I budgetpropositionen 2015 (prop. 2014/15:1) aviserade regeringen att åtgärderna i handlingsplanen för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp för perioden –2015 ska följas upp kontinuerligt samt att en uppdatering av handlingsplanen för perioden –2018 bör innebära nya insatser för skydd av barn. Denna nya handlingsplan till skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp innehåller åtgärder för perioden –2018. I arbetet med att ta fram handlingsplanen har flera departement inom deltagit. har dessutom fört dialog med berörda myndigheter och frivilligorganisationer för att ta del av deras erfarenheter, kunskap, synpunkter och förslag. 2 Genomförda och pågående åtgärder Regeringen har –2015 vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra skyddet för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. De mest centrala av dessa åtgärder, oavsett om de föreslogs i handlingsplanen –2015 eller tillkom senare, beskrivs i korthet nedan. 2.1Lagstiftning och pågående utredningar Flera åtgärder har genomförts och pågår för att bl.a. få relevanta straffbestämmelser som tar hänsyn till utvecklingen av samhället i stort, bl.a. med fokus på de nya kommunikationssätt som internet skapat. människohandelsutredning har i uppdrag att undersöka behovet av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn. Utredningen har i uppdrag att se över straffskalan för köp av sexuell handling av barn och i det sammanhanget ska särskilt övervägas en höjning av straffminimum, genom att ta bort böter i straffskalan. I uppdraget ingår också bl.a. att utvärdera tillämpningen av oaktsamhetskravet i 6 kap. 13 § , som innebär att en gärningsman kan dömas för vissa sexualbrott mot barn även om han eller hon inte insåg, men hade skälig anledning att anta, att barnet inte hade uppnått en viss ålder. I dessa frågor, och även i fråga om köp av sexuell tjänst, har människohandelsutredning redovisat sina slutsatser i ett delbetänkande . Utredningen ska vidare utvärdera tillämpningen av människohandelsbrottet och granska hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder och i övrigt arbetar med ärenden om människohandel. I uppdraget ingår även att se över den straffrättsliga lagstiftningen mot exploatering av utsatta personer, såsom för tvångsarbete, tiggeri eller annan ekonomisk . Dessa delar ska redovisas i ett slutbetänkande senast . sexualbrottskommitté har i uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrottet. I uppdraget ingår även att analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot sexuella övergrepp som sker via internet där gärningsmannen inte personligen utför den sexuella handlingen. Det förekommer t.ex. att kontakter på nätet mellan vuxna och barn utvecklas till att innefatta mer eller mindre avancerade sexuella handlingar som gärningsmannen förmår brottsoffret att utföra på sig själv. Lagstiftningen är inte i första hand konstruerad med den här typen av situationer i åtanke. Det innebär att ett antal frågor aktualiseras, t.ex. kring hur gärningarna ska rubriceras och räckvidden av vissa straffstadganden när övergrepp skett via internet. ska redovisa sina slutsatser . Översyn av straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte kan ge höjda straff Straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte infördes . Den tar sikte på kontakter med barn – t.ex., men inte nödvändigtvis, på internet – som riskerar att leda till sexuella övergrepp vid ett fysiskt möte med barnet. En utredare har haft i uppdrag att se över straffbestämmelsen. Uppdraget redovisades (Ds 2015:49). Översynen visar att straffbestämmelsen i huvudsak tillämpas som lagstiftaren avsett, men att bestämmelsens komplicerade konstruktion och straffskalans utformning i viss utsträckning hindrar en effektiv tillämpning. I promemorian lämnas förslag bl.a. till ett utvidgat straffansvar och en höjning av maximistraffet från ett till fängelse. Promemorian har remitterats och bereds nu inom . Det straffrättsliga skyddet mot hot och kränkningar Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten har haft i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar. Utredningen föreslår i betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) att det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten stärks och moderniseras i flera avseenden. Utredningen föreslår bl.a. att ett nytt brott införs, olaga integritetsintrång, som straffbelägger vissa intrång i annans privatliv som sker genom 2015/16:192 spridning av vissa typer av bilder eller uppgifter. Utredningen föreslår även att straffbestämmelserna om olaga hot och ofredande utvidgas och att förtals- och förolämpningsbestämmelserna moderniseras. Vidare föreslås att brottskatalogen i lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor (BBS-lagen) utvidgas till att omfatta även bl.a. olaga hot (dvs. att det ska finnas en skyldighet att ta bort meddelanden vars innehåll uppenbart utgör olaga hot). Merparten av lagförslagen föreslås träda i kraft . Betänkandet har skickats ut på remiss. 2.2Samordning och samverkan mellan myndigheter och andra aktörer Flera av de genomförda åtgärderna har syftat till att öka samordningen och samverkan mellan de många aktörer som på något sätt har en roll i arbetet för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Polisen som nationell rapportör i frågor som rör människohandel har varit nationell rapportör i frågor om människohandel. I detta ingår bl.a. att samla in uppgifter om omfattningen av människohandel i och mellan och andra länder. Den nationella rapportören presenterar dessa uppgifter i en årlig rapport jämte förslag till åtgärder för att förbättra bekämpningen av människohandel. beslutade om en ambitionshöjning när det gäller bekämpningen av människohandel. Ambitionshöjningen innefattar flera åtgärder, bl.a. kompetens- och metodutveckling och en förstärkt samverkan med andra myndigheter och aktörer. Regeringen gav vidare i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka brottslighet som riktas mot utsatta EU- och EES-medborgare. Uppdraget redovisades och som en följd av uppdraget prioriterar nu arbetet mot människohandel mot denna grupp. i är nationell samordnare när det gäller prostitution och människohandel i har ett regeringsuppdrag att på nationell nivå samordna arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. utvidgades uppdraget till att omfatta människohandel för andra ändamål samt barns särskilda behov. Inom ramen för uppdraget arbetar i för stärkt samverkan mellan myndigheter, kommuner, frivillig- och intresseorganisationer samt andra nationella och internationella aktörer, inklusive utlandsmyndigheterna. I regeringsuppdraget ingår även att lämna metodstöd och att genomföra kompetensutvecklingsinsatser riktade till de samverkande myndigheterna mot prostitution och människohandel, frivilligorganisationer och andra relevanta målgrupper. Metodstöd och kompetensutvecklingsinsatser har bl.a. skett i form av utarbetandet av riktlinjer som ska utgöra ett stöd vid samverkan och handläggning av ärenden. fick i regeringsuppdraget att särskilt fokusera på barnets rättigheter och samordna, sprida kunskap och metoder i arbetet mot människohandel med barn och exploatering av barn till kommuner, landsting, länsstyrelser och myndigheter. Uppdraget skulle genomföras med ett tydligt fokus på de utsatta barnens rättigheter och myndigheternas ansvar att tillgodose dessa rättigheter. Inom ramen för uppdraget skulle även en ökad samverkan med hotell-, taxi- och restaurangbranschen ske, samt internationellt erfarenhetsutbyte. i tog även fram en nationell informationsinsats riktad till allmänheten om sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande. i uppdrag att på nationell nivå samordna arbetet mot människohandel pågår . Samverkan för ensamkommande barn har i initierat samverkan i länet där bland andra , , Polisen, , , och kommun ingår. En gemensam projektplan antogs som har mynnat ut i en regional samverkansstruktur och strategi för arbetet med ensamkommande barn som försvinner. Målet är att myndigheternas och andra aktörers arbete redan vid misstanke om ett försvinnande ska bli mer samordnat, proaktivt och effektivt. fick länsstyrelserna regeringsuppdraget att genomföra en nationell kartläggning av ensamkommande barn som försvinner, analysera och föreslå åtgärder för att förebygga att ensamkommande barn försvinner och att sprida resultat och metoder till myndigheter, kommuner, landsting och andra berörda aktörer. Uppdraget, som samordnas av i , ska utföras i samverkan med , , , och Kommuner och Landsting. I uppdraget ingår även att inhämta upplysningar från samt kunskap från frivilligorganisationer med särskild kompetens på området. Samordnat stöd till barn som har utsatts för brott Det är många aktörer som behöver träffa barnet när det finns misstankar om brott. Lokal samverkan mellan de berörda myndigheterna i utredningar om misstänkta brott mot barn organiseras på två sätt, antingen inom ramen för respektive myndigheters ordinarie verksamheter eller i barnahus. Barnahus är samlingsnamnet på verksamheter där polis, åklagare, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), barn- och ungdomsmedicin och () samverkar i gemensamma lokaler. Syftet med barnahus är att i en trygg och barnvänlig miljö låta barn som har blivit utsatta för brott vara i centrum för utredningsprocessen. På så sätt slipper barnet slussas runt mellan olika myndigheter och upprepa sin berättelse för varje enskild myndighet. Till barnahus kommer främst barn som misstänks ha blivit utsatta för våld eller sexuella övergrepp. finns barnahus på fler än 30 orter i . 2015/16:192 Internetrelaterade sexualbrott mot barn arbetar en särskild grupp inom med huvuduppgiften att kartlägga och utreda sexuella övergrepp mot barn i utlandet som begåtts av personer från samt ”livestreamade” sexuella övergrepp på barn som regisseras i realtid från via webkamera. inrättades ett it-brottscentrum (SC3) vid Nationella Operativa Avdelningen i den då nya . Internetanvändningen fortsätter att öka globalt i oförminskad takt och brotten på internet och med hjälp av internet ökar därför också i omfattning. Inom är SC3 sakkunnigmyndighet avseende barnpornografibrott och har funktionsansvar för utredning av barnsexhandel. Dessutom fick SC3 processansvar avseende barnpornografi i och med övergången till en polismyndighet. 2.3Höjd kunskapsnivå om barns utsatthet Flera åtgärder har handlat om att öka kunskapen om barns utsatthet, utifrån ett barnrättsperspektiv, hos myndigheter, yrkesverksamma, hos allmänheten och barnen själva. Inrättandet av ett nationellt fick i uppdrag av regeringen att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Universitet har inrättat Barnafrid – Nationellt . Barnafrid ska främja tvärprofessionell kunskapsutveckling och stimulera och stödja samverkan samt lämna förslag på insatser till regeringen. Barnafrid lämnade en första redovisning till regeringen innehållande bl.a. förslag på insatser. arbete mot att barn utsätts för människohandel fick i regleringsbrevet 2014 i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtas för att uppmärksamma de barn som är utsatta för, eller riskerar att utsättas för, människohandel samt redovisa hur samarbetet med andra myndigheter och aktörer bedrivs i dessa frågor. har en central samordnare och ett centralt system för inrapportering av misstänkt människohandel. Myndigheten har regionala samordnare som ingår i myndighetens nätverk mot människohandel. Kontaktpersoner för frågor om människohandel finns på de flesta enheterna i landet (ca 90 stycken). En referensgrupp med särskild kompetens i barn- och arbetstillståndsärenden finns på myndigheten för att fortlöpande utveckla myndighetetens arbete. Utbildningsinsatser för personalen görs kontinuerligt och särskilda rutiner för hantering av ärenden i vilka människohandel misstänks har tagits fram. Utbildningsinsatser görs även för andra, t.ex. har ett särskilt informationsmaterial för gode män har tagits fram. bedriver även utbildning av personal på utlandsmyndigheterna. Den senaste utbildningsinsatsen inom avseende människohandel genomfördes –2010. Därutöver erbjuder myndigheten e-utbildning som är tillgänglig för all personal. E-utbildningen riktar sig framför allt till åklagarna på de allmänna kamrarna och syftar till att ge en grundläggande kunskap om människohandel för att kunna identifiera brotten i sitt arbete. Handläggningen av människohandelsärenden ska i normalfallet ske vid de internationella kamrarna med särskilt utsedda åklagare där det även finns en samlad kompetens. genomförde 2015 en tematisk tillsyn avseende handläggningen av ärenden rörande människohandel (tillsynsrapport 2015:2). Av de granskade ärendena konstaterades att sammanlagt 46 ärenden avsåg människohandel. Av rapporten framgår att målsägandens ålder i två ärenden var i kategorin 0–och i elva ärenden var 15–, övriga ärenden handlade om vuxna, förutom ett par fall där åldern var okänd. Uppgift om kön saknas i ärendena. Efter rapporten diskuterades frågan om behov av nya utbildningsinsatser. E-utbilningen som nämns ovan är en sådan insats, och myndigheten har frågan under bevakning. Utbildningsmaterial om människohandel med barn publicerade 2011 utbildningsmaterialet Sex mot ersättning, där delar riktade sig till barn och unga. Utbildningsmaterialet syftade till att ligga till grund för det fortsatta stödjande arbetet på nationell nivå gentemot yrkesverksamma som kommer i kontakt med barn som har erfarenhet av sex mot ersättning. fick regeringens uppdrag att revidera och sprida materialet. Utbildningsmaterialet riktade sig främst till , personal på hem för vård eller boende (HVB) och gode män för asylsökande ensamkommande barn. Utbildning om sexuellt våld mot barn Regeringen beviljade verksamhet vid och Sexualmedicin (CASM) medel för att –2018 driva och utveckla stopptelefonen PrevenTell mot sexuellt våld och för att genomföra ett utbildningsprogram för yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld. Särskilt prioriterade är personer med sexuellt tändningsmönster mot barn. Utbildning och kompetensutveckling för kommuner Inom ramen för den fyraåriga satsningen på utbildning och kompetensutveckling i den sociala barn- och ungdomsvården har fått i uppdrag att fördela till kommunerna. Statsbidraget omfattar de myndighetsutövande delarna. Medlen ska vara kopplade till kompetensläget och behovet i respektive kommun, och bör kunna användas till kompetensutvecklings- och utbildningsinsatser med anledning av flyktingsituationen. Utveckling och kompetensutveckling inom hälso- och sjukvård trädde nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer i kraft. Författningen gäller för och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer. Där anges vilka åtgärder vårdgivaren ska vidta om ett barn visar symtom eller tecken som väcker misstanke om att barnet har utsatts för eller bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot en närstående. publicerade en vägledning 2014 i syfte att öka möjligheterna för bland annat hälso- och sjukvårdspersonal att upptäcka våldsutsatthet, Att vilja se, vilja veta och att våga fråga – vägledning för att öka förutsättningarna att upptäcka våldsutsatthet. Barn som tvingas bevittna våld i sin närmiljö riskerar att fara mycket illa. Den i särklass allvarligaste riskfaktorn för barnmisshandel är om det förekommer våld mellan vuxna i hemmet. har även redovisat statistik över skador bland barn i åldrarna med i rapporten bland barn i – olycksfall, övergrepp och avsiktligt självdestruktiva handlingar (2015). har 2014 publicerat vägledningen Barn som far illa eller riskerar att fara illa, för hälso- och sjukvården samt tandvården gällande anmälningsskyldighet och ansvar. Av vägledningen framgår att hälso- och sjukvården samt tandvården har ett ansvar för preventiva och behandlande insatser, tidig upptäckt, anmälningsskyldigheten, samt en fungerande samverkan med andra berörda verksamheter kring barn som far illa eller riskerar att fara illa. Barns delaktighet i hälso- och sjukvården och socialtjänst trädde patientlagen (2014:821) i kraft. Lagen syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. I lagen är det reglerat att när hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Barnets inställning till den aktuella vården eller behandlingen ska även så långt som möjligt klarläggas. Barnets inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder. Hälso- och sjukvårdspersonalen har tillsammans med vårdnadshavarna ett ansvar för att utreda barnets inställning. tog fram ett kunskapsstöd, Bedöma barns mognad för delaktighet – Kunskapsstöd för , hälso- och sjukvården samt tandvården, som är tänkt att vara ett stöd inför situationer där personal behöver göra en bedömning av ett barns mognad i samband med barnets delaktighet i vård och omsorg. Följa utvecklingstendenser inom prostitution har samlat information om prostitutionens omfattning och utveckling och har ett reviderat uppdrag att följa utvecklingstendenser inom prostitution och utifrån detta samla in uppgifter om vad personer som säljer respektive köper sexuella tjänster själva ser för behov av stöd och hjälp. I uppdraget ingår även att undersöka vilket behov av ytterligare kunskapsstöd som samt hälso- och sjukvården behöver för att bättre tillgodose behoven hos personer med erfarenhet av att sälja eller köpa sexuella tjänster. Uppdraget omfattar även hbtq-personer som köper eller säljer sexuella tjänster. Vägledning i kontakter med unga brottsoffer Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har, som en del i regeringsuppdraget att öka kunskap och medvetenhet om sexuell exploatering av barn, tagit fram vägledningen Inte ditt fel.