prop · H303165 · 2016-04-15 00:00:00 — sulfidbergarter (vilka läcker metaller om de kommer i kontakt med syre) eller av andra bergarter. En i naturen förekommande metallhaltig mineralkoncentration som är brytvärd ur ekonomisk synvinkel. är i strikt betydelse ett ekonomiskt begrepp, men det används ofta i en bredare betydelse för att omfatta även ”” som inte är ekonomiskt lönsamma att utvinna vid den aktuella tidpunkten. Verksamhet som innebär att man genom provtagning, borrning, djupgrävning eller på annat sätt systematiskt söker efter en fyndighet som har ett ekonomiskt värde. Verksamhet som innebär att man bryter, borrar eller spränger i jordskorpan eller på annat sätt lösgör material från jordskorpan i syfte att ta ut en fyndighet eller ämnen eller material från en fyndighet ur jordskorpan. Avfall som har uppkommit som en direkt följd av prospektering, utvinning eller bearbetning eller som en direkt följd av lagring av utvunnet material innan bearbetning av materialet har avslutats. Ett avfallsmagasin, avfallsupplag eller annat område som är avsett för uppsamling eller bortskaffande av utvinningsavfall i fast eller flytande form, med de dammvallar och andra konstruktioner som är till för att hålla kvar, hålla tillbaka eller på annat sätt stödja ett sådant område. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beskrivning av olika former av ekonomiska säkerheter Denna bilaga innehåller en närmare beskrivning av olika former av ekonomiska säkerheter vilka beslutats av mark- och miljödomstolarna som förutsättning för tillstånd till gruvverksamhet. Med pantsatt konto menas att pantsättaren, det vill säga gruvbolaget, pantförskriver ett belopp motsvarande säkerhetens storlek på ett konto hos en bank. Staten genom har rätt att ta det pantsatta beloppet i anspråk utan pantsättarens (gruvbolagets) godkännande. Det är vanligt att villkoren anger att det krävs en lagakraftvunnen dom eller skiljedom som visar att gruvbolaget inte har fullgjort de förpliktelser som pantsättningen ska täcka, för att staten ska få ut medel från kontot. Då kan situationen uppstå att gruvbolaget eller en eventuell konkursförvaltare inte medger att beloppet tills vidare betalas ut. Olika former av bankgarantier En bankgaranti innebär att en bank garanterar fullgörandet av en gäldenärs förpliktelse mot en borgenär (i detta fall staten). Ifall gäldenären inte fullgör i enlighet med ett avtal eller, som här, ett offentligrättsligt krav, kan borgenären rikta ett krav på betalning mot banken.180 En bankgaranti kan vara utformad på olika sätt, även om bankerna ofta använder egna standardiserade formulär. I bankgarantin anges vad den gäller för och inom vilka tidsfrister ett krav mot banken måste framställas. För att banken ska gå med på att ställa ut en garanti kräver banken oftast att gruvbolaget ställer säkerhet gentemot banken för det belopp som bankgarantin lyder på. I de fall banken tvingas betala i enlighet med bankgarantin, tvingas gruvbolaget betala banken genom säkerheten för bankgarantin. Bankgarantier är antingen självständiga eller accessoriska.181 Vid en självständig bankgaranti ska förmånstagarens rätt till ersättning endast bedömas enligt 180Jämför , T., Borgensliknande säkerhetsrätter, Juridik 2000, s. 119 f. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Vid accessoriska bankgarantier ska förmånstagarens rätt till ersättning bedömas också enligt det underliggande avtalet.182 När banken har utfärdat en borgensgaranti innebär det att banken går i borgen för någons förpliktelser gentemot en borgenär. Dessa garantier är accessoriska, det vill säga statens rätt till ersättning bedöms också utifrån det underliggande avtalet. Ifall och gruvbolaget (eller en eventuell konkursförvaltare) inte är överens ifråga om omfattningen av gruvbolagets förpliktelser skulle det kunna medföra att domstol får avgöra frågan. Detta eftersom banken troligen inte kommer att betala ut enligt garantin innan frågan är slutligt avgjord. Det kan därför komma att dröja innan erhåller betalning enligt garantin. Med en demandgaranti183 ges staten i princip en ovillkorlig rätt till ersättning, oavsett bakomliggande förhållanden. En demandgaranti är helt självständig i förhållande till det bakomliggande rättsförhållandet mellan parterna,184 vilket innebär att banken inte närmare ska utreda om ett krav på betalning är korrekt eller inte. En demandgaranti kan dock innehålla krav på att förmånstagaren ska ange på vilket sätt uppdragsgivaren inte har fullgjort sina åtaganden. 182Avgörande för frågan om en bankgaranti är självständig eller accessorisk är syftet med garantin, hur garantin formulerats, ställda villkor och hur den rubriceras. 183Även kallad on first demand-garanti eller anfordringsgaranti. 184Ingvarsson, T., Borgensliknande säkerhetsrätter, Juridik 2000, s. 125. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N om tillstånd för gruvverksamhet vilka gåtts igenom av Denna bilaga innehåller en förteckning över de domar/beslut om tillstånd för gruvverksamhet vilka gått igenom med avseende på villkor för och resonemang kring ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet. Mark- och miljödomstolen vid tingsrätt •Kirunavaara, M 8-05 •Mertainen, M 595-12 •Svappavaara/Gruvberget, M 3412-10, M1471-08 •Svappavaara/Leveäniemi, M 12-14 •Aitikgruvan, M 2498-06, M 3093-12 •Malmberget/Vitåfors, M 2090-06 •Björkdalsgruvan, M 22-10 •Maurlidengruvan, M 2463-08 •Renströmsgruvan, M 354-13 •Kankbergsgruvan, M 739-09 •Kristinebergsgruvan, M 1993-12 •Svartlidengruvan, M 1704-10 Mark- och miljödomstolen vid tingsrätt • , M 3809-07 • , M 1838-07 R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Mark- och miljödomstolen vid • , M 927-12 • Tapuligruvan, 11/09 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv för Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N 2015:3 Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? 2015:4 Återfall i brott – Hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? 2015:5 Digitalradio – varför och för vem? 2015:6 – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? 2015:7 Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? 2015:8 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar 2015:9 Granskning av Årsredovisning för staten 2014 2015:10 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? 2015:11 Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet 2015:12 Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög 2015:13 Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar? 2015:14 Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? 2015:15 Regeringens hantering av risker i statliga bolag 2015:16 Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? 2015:17 Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? 2015:18 Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar 2015:19 Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner R I K S R E V I S I O N E N GRUVAVFALL – EKONOMISKA RISKER FÖR STATEN har granskat om det nuvarande systemet med ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet minimerar risken för att staten ska behöva bekosta efterbehandling av gruvor. Gruvverksamhet har en betydande miljöpåverkan. Kostnaderna för efterbehandling av gruvavfall och förorenade mark- och vattenområden är ofta mycket stora. För att staten inte ska behöva bekosta nödvändig efterbehandling av förorenade gruvområden måste utövare av gruvverksamhet ställa ekonomisk säkerhet. Granskningen visar att det finns problem i såväl fastställandet som bevakningen av de ekonomiska säkerheterna och i miljötillsynen. Problemen medför sammantaget att systemet med ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet inte tillräckligt minimerar riskerna för att staten och därmed skattebetalarna ska behöva bekosta nödvändig efterbehandling av nedlagda gruvor. rekommenderar regeringen bland annat att utreda en långsiktig branschfinansiering av efterbehandling, kontroll och tillsyn av nedlagda gruvor när ställda ekonomiska säkerheter inte räcker till. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att ta fram en långsiktig strategi för hantering av gruvavfall och bedömning av åtgärder för efterbehandling med beaktande av alternativ användning av gruvavfall. Regeringen bör också överväga om regler om att ställa ekonomisk säkerhet behöver förtydligas. lämnar även rekommendationer till och länsstyrelserna. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , Hellmark , , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall