prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Det finns en samsyn om att de komplexa utmaningar som finns inom området måste hanteras gemen- samt och att arbetet behöver bedrivas långsiktigt. Strategidelen sträcker sig över åren 2016–2018, medan handlingsplanen revideras . Den långsiktiga samverkansplattformen har medfört att flera förbättringar uppnåtts och strategins långsiktiga vision, rätt läkemedelsanvändning för patient och samhälle, har kommit närmare att förverkligas. Nationella läkemedelsstrategin har även med- fört att parterna samt övriga aktörer har enats om vilka insatser som måste prioriteras på läke- medelsområdet. Det gäller såväl vilka mål som ska uppnås och vilka aktiviteter som ska genom- föras som hur arbetet ska följas upp och ut- värderas. Samarbetet har också ökat kunskapen och förståelsen för vilka behov som finns, bidragit till att samordna det utvecklingsarbete som sker hos myndigheter, landsting och orga- nisationer samt ökat samverkansytorna med andra initiativ och strategier. Av omkring 40 aktiviteter i strategins tidigare handlingsplaner har mer än hälften avslutats. Några aktiviteter har varit särskilt värdefulla eftersom de har bi- dragit till konkreta förbättringar på läkemedels- området. Ett exempel är insatser för bättre läke- medelsbehandling av barn, där strategin har bi- dragit till att barnsjukvården har kommit när- mare införandet av ett nationellt kunskapsstöd för läkemedelsordinationer till barn. Vidare har det tillsammans med barnsjuk- vården identifierats vilka kunskapsbehov som finns när det gäller läkemedelsbehandling av barn och kunskapen på området har förbättrats ge- nom framtagande av t.ex. behandlings- rekommendationer. Även processen med att åstadkomma ett nationellt ordnat införande av nya läkemedelsbehandlingar har hanterats inom ramen för strategin. De aktiviteter som ingår i den nationella läkemedelsstrategins handlings- plan syftar till att hantera flera av de utmaningar som finns inom läkemedelsområdet. Arbetet kommer att utvärderas för att få kun- skap om huruvida processen har bidragit till en mer jämlik och jämställd läkemedelsbehandling. Ytterligare aktiviteter som har avslutats inom den nationella läkemedelsstrategin är de web- baserade läkemedelsutbildningarna som utveck- lats för hemtjänstpersonal och läkare. Vidare har den nationella läkemedelsstrategins arbetsgrupp för miljöindikatorer lämnat förslag på 22 läkemedelssubstanser vars förekomst i vatten- miljö är relevant att bevaka. Bland dessa sub- stanser ingår inflammationshämmande läke- medel, antibiotika och hormonstörande sub- stanser. Minskat utrymme för manipulering av recept och oegentlig förskrivning Problematiken med manipulering av recept och oegentlig förskrivning av narkotiska läkemedel är ofta kopplad till användningen av pappers- recept. har haft i uppdrag att tillsammans med utreda möjlig- heterna att minska alternativt helt upphöra med förskrivningen av narkotiska läkemedel via sär- skilda receptblanketter. Regeringen har genom- fört en förordningsändring i enlighet med för- slagen i myndigheternas slutrapport. Ändringen syftar till att möjliggöra för att föreskriva att pappersrecept på särskilda läkemedel som ska förnyas eller delexpedieras alltid måste förvaras på öppenvårdsapotek, såvida de inte omvandlas till elektroniska recept. I syfte att skapa bättre förutsättningar för ex- pedierande farmaceuter på apotek att kontrollera individuella förskrivarbehörigheter har E-hälso- myndigheten på uppdrag av regeringen påbörjat arbetet med att automatisera och digitalisera uppgifter om begränsad respektive utökad för- skrivningsrätt. För att möjliggöra E-hälso- myndighetens tekniska lösning har Socialstyrel- sen på uppdrag av regeringen påbörjat arbetet med att utöka myndighetens hantering av information om individuella förskrivarbehörig- heter i myndighetens register över hälso- och Uppdragen ska slutredovisas . Hantering av vissa läkemedel i förmånssystemet Regeringen föreslog i propositionen Läkemedel för särskilda behov (2015/16:143, bet. 2015/16:SoU15, rskr. 2015/16:250 ) nya regler för subvention och prissättning av licensläke- medel, extemporeläkemedel (specialtillverkade läkemedel för en enskild patient eller patient- grupp) och lagerberedningar, dvs. icke godkända läkemedel som får användas under vissa förut- sättningar. Ändringarna träder i kraft och innebär i huvudsak att nuvarande praxis kodifieras och att systemet blir mer trans- parent. Licensläkemedel bör som huvudregel kunna omfattas av förmånssystemet, men Tand- vårds- och läkemedelsförmånsverket (TLV) kan besluta om att ett läkemedel inte ska ingå, t.ex. för att det inte bedöms vara effektivt. Extem- poreläkemedel bör prissättas enligt en kostnads- baserad taxa medan lagerberedningar bör prövas av TLV enligt fastställda kriterier. En möjlighet för TLV att besluta om tillfällig subvention för ett godkänt läkemedel som ersätter ett licens- läkemedel föreslås också. Syftet med den till- fälliga subventionen är att patienter som behandlats med ett licensläkemedel ska kunna få subvention även då TLV hand- lägger ansökan om att det godkända läkemedlet ska ingå i läkemedelsförmånerna. har av läkemedel – fortsatt utredning remissbehandlats. Restnoteringar innebär att läkemedelsföretag inte kan leverera sina läkemedel. Läkemedlet blir då restnoterat. Rapporten innehåller en kartläggning av restnoteringar, analys om vad de beror på och förslag om meddelandeskyldighet för restnote- ringar, samordnad publicering samt sanktions- avgift. Rapporten bereds i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kostnaderna för läkemedelsförmånerna ökade Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna ökade 2015 . Det finns flera för- klaringar till att kostnaderna ökar. En under- liggande och ständig kostnadsdrivare är att be- folkningen växer och andelen äldre blir större. Trots dessa underliggande kostnadsdrivande faktorer så minskade kostnaderna för läke- medelsförmånerna fram . har dock utveck- lingen vänt och kostnaderna ökar igen. Se diagram 4.18 nedan. Diagram 4.18 Kostnader för läkemedelsförmånerna, Miljoner kronor (inklusive mervärdesskatt) Reformen med kostnadsfria läkemedel till barn och unga som trädde i kraft har bidragit till att kostnaderna för läke- medelsförmånerna har ökat . En annan orsak är att flera cancerläkemedel som tidigare hanterats utanför förmånerna nu för- skrivs inom förmånerna. Läkemedelskost- nadernas andel av kostnaderna för hälso- och sjukvården har minskat under en rad år och upp- gick . Nedan i tabell 4.3 visas utvecklingen av kostnader för läkemedel. Kost- naderna för läkemedel ökar i lägre takt än kost- naderna för hälso- och sjukvården i övrigt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.3 Kostnader för läkemedel, 2010–2015 Miljoner kronor (inklusive mervärdesskatt) och procent Andel av hälso- och sjukvårdskostnaderna4 1Beräknat som andel av förmån och egenavgift. 2Avser humanläkemedel på rekvisition inom sluten- och öppenvård. Slutenvårdskostnaderna är svåra att jämföra mellan åren beroende på att nettopriser införts successivt och avsaknad av data vissa år. 3Avser receptfria humanläkemedel som säljs över disk på apotek samt i detaljhandeln. 4Dessa uppgifter är beräknade på ett annorlunda sätt jämfört med uppgifterna i budgetpropositionen därav skiljer sig dessa något. 5 Uppgifter om totala hälso- och sjukvårdskostnader saknas . används en ny metod för att beräkna kostnaderna för hälso- och sjukvården vilket gör att 2010 inte är jämförbart med övriga år. Källor: och (Hälsoräkenskaperna). Utfallet av överenskommelse med SKL kring formerna för statens bidrag till läkemedelsförmånerna Staten och SKL ingick en överens- kommelse om statens bidrag till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna m.m. Överenskommelsen innebar att staten ersatte landstingen med ett bidrag på för deras kostnader för läkemedels- förmånerna och ett bidrag på för övriga poster i överens- kommelsen. Därutöver fick landstingen ett bi- drag på för kostnader som landstingen har haft för behandling av patienter med hepatit C . I överenskommelsen ingick även en vinst- och förlustdelningsmodell som innebar att om de faktiska kostnaderna för läkemedelsförmånerna översteg överenskommet belopp med så skulle staten och landstingen dela på överstigande belopp. De faktiska kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2015 översteg över- enskommet belopp vilket innebär att staten har betalat ut ytterligare till landstingen i enlighet med förlustdelnings- modellen i överenskommelsen. TLV har utvecklat den värdebaserade prissättningen av läkemedel TLV bedömer att arbetet med att utveckla den värdebaserade prissättningen har genererat en besparing för förmånerna på 483 miljoner kro- nor och en ackumulerad besparing på . Bespa- ringen har realiserats dels genom prissänkningen av läkemedel som är , dels genom myndighetens övriga arbete med bl.a. ompröv- ningar av läkemedel. har numera bland de lägsta priserna i när det gäller konkurrensutsatta läke- medel som byts ut på apotek. Detta har således inneburit stora besparingar för samhället sedan den s.k. generikareformen genomfördes. Vad gäller läkemedel som fortfarande har patent har prisskillnaderna jämfört med andra länder mins- kat och ligger på åttonde plats av de 19 europeiska länder som TLV har jämfört. Utvecklingen av marknaden för biologiska läkemedel Ett biologiskt läkemedel är ett preparat vars aktiva substans har producerats i eller renats fram ur material av biologiskt ursprung (levande celler eller vävnader). Biologiska läkemedel står för en stor andel av omsättningen av läkemedel i och ökar . Inom den öppna vården står biologiska läkemedel för av kostnaderna och inom den slutna vården för över hälften av kostnaderna. Totalt omsatte biologiska läkemedel . är det endast 7 av alla godkända biologiska läkemedel som har kon- kurrens från biosimilarer. En biosimilar är ett läkemedel som innehåller samma aktiva substans och kan introduceras efter att patentet för originalläkemedlet har löpt ut. Även för de läke- medel där det finns en biosimilar har priskon- kurrensen dock varit svag. TLV föreslår i sin rapport om marknaden för biologiska läke- medel att åtgärder bör vidtas för att stimulera ökad priskonkurrens och därmed möjligheter till lägre kostnader inom detta segment. Regeringen avser att följa frågan. Förhandlingarna avseende Europeiska kom- missionens förslag till förordningar om medi- cintekniska produkter och in vitro-diagnostik har fortsatt och enades parterna om en gemensam text. Förslagen har haft som utgångspunkt att skärpa det medicin- tekniska regelverket, garantera att patienterna tillhandahålls säkra produkter och att en funge- rande inre marknad kan upprätthållas. Förord- ningarna förväntas bli antagna under det slo- vakiska ordförandeskapet . Till följd av att de nya förordningarna träder i kraft kommer bl.a. att få ett utökat ansvarsområde. Det fanns 1 358 öppenvårdsapotek i enligt Sveriges Apoteksförenings branschrapport , vilket innebar en viss ök- ning jämfört med året innan. Ett fåtal stora kedjor dominerar marknaden, men det finns också mindre aktörer och enskilda fristående apotek. E-handeln står för av om- sättningen, men ökade enligt mellan och . Totalt fördelade Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket (TLV) ca till 29 apotek enligt förordningen (2013:80) om apoteksstöd i glesbygd. TLV slut- rapporterade regeringsupp- draget att följa upp och utvärdera apoteksstödet och analysera om ändamålet kan uppnås på annat sätt. Myndighetens analys visar att det nuvarande stödet är det mest ändamålsenliga och kostnads- effektiva alternativet ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. På 2016 förlängdes bolagets åtagande att behålla befintliga apoteks- ombud i den utsträckning som behövs för en god läkemedelsförsörjning . träder en lagändring i kraft som gör det möjligt för konsumenter att hämta ut licensläkemedel på valfritt öppenvårdsapotek i stället för enbart på den apotekskedja som be- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ändringen förväntas underlätta för konsumenterna och i viss mån minska arbetsbördan för apotek, förskrivare och Läke- medelsverket genom att antalet licensärenden minskar. Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2015:118) med syfte att göra en översyn av apoteksmarknaden och vid behov lämna förslag på förändringar. Utredningen ska bl.a. analysera den utveckling som skett på apoteksmarknaden sedan omregleringen, se över kraven för att få tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek, analysera tillgänglighet till apotekstjänster i hela landet samt analysera leverans- och tillhandahållande- skyldigheten av läkemedel. Utredningen ska även analysera vilka eventuella åtgärder som krävs för att säkerställa efterlevnaden av 24- timmarsregeln. Regeringen gav Läkemedels- verket i uppdrag att se över hur tillsynen kan utvecklas. I uppdraget ingick bl.a. att överväga om antalet inspektioner av apotek på plats ska öka och om tillsynen även ska inriktas på frågor om tillgänglighet till läkemedel och rådgivning vid receptexpediering. Översynen omfattar även dimensioneringen av tillsynsverksamheten. Bak- grunden till uppdraget är att tillsynsinsatserna bedöms viktiga för patientsäkerheten och apo- tekens förbättringsarbete. Vidare finns det sig- naler om att det förekommer brister när det gäller tillgängligheten till läkemedel och att för- utsättningarna har försämrats för farmaceutisk rådgivning och kompetensutveckling för apo- tekspersonal. I sin redovisning av uppdraget föreslår att tillsynen utvecklas genom bl.a. riskbaserat urval av tillsynsobjekt, fler inspektioner på apotek, tydligare riskbaserat utförande av inspektioner, inspektioner med fokus på receptexpedition och rådgivning, tillsyn som riktas mot apoteksaktörernas huvudkontor (eller motsvarande), utvecklade former för upp- följning av inspektioner och tillsynsärenden, och förbättrad spridning av resultat av tillsyn. Andra åtgärder som föreslås är information till allmän- heten om tillsynsansvar, utvärdering av sanktionsmöjligheter, samverkan med andra myndigheter och utbyte med de nordiska länderna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Statligt stöd till tandvården Tandhälsan i den vuxna befolkningen visar en positiv utveckling, enligt . Skill- naderna i tandhälsa mellan olika socioeko- nomiska grupper kvarstår emellertid. De grupper som rapporterar att de har dålig tandhälsa avstår i högre utsträckning av ekonomiska skäl än andra grupper från att söka tandvård. Landstingen erbjuder avgiftsfri tandvård för barn och unga till och med det år de fyller . För vuxna finns främst det statliga tandvårdsstödet som ska sti- mulera till regelbunden och förebyggande tand- vård samt motverka alltför höga kostnader för patienter med stora tandvårdsbehov. De totala tandvårdsutgifterna uppgick till 2014, enligt preliminära uppgifter från (Hälso- De statliga kostnaderna för tandvården uppgick till 3 601 miljoner kro- nor, landstingens utgifter uppgick till , kommunernas utgifter uppgick till och hushållens utgifter för tandvård uppgick till . Av de totala utgifterna utgjorde hus- hållens utgifter . tabell 4.4 visas utbetald ersättning för det statliga tandvårdsstödet. I likhet tar kvinnor del av det statliga tandvådsstödet i något högre grad än män. Ett skäl till detta är att kvinnor i något högre utsträckning än män besöker tandvården. Tabell 4.4 Utbetald ersättning för statligt tandvårdsstöd 2008–2015 1Under första halvan av 2008 gällde ett annat system, därav är siffrorna ej direkt jämförbara med följande år. 2Det allmänna tandvårdsbidraget ska stimulera till regelbundna besök hos tandläkare och är främst tänkt att användas för undersökningar och förebyggande tandvård. 3Det särskilda tandvårdsbidraget riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som ökar risken för försämrad tandhälsa. Det särskilda tandvårdsbidraget infördes . 4Högkostnadsskyddet innebär att den försäkrade vid större behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv. 5Utbetald ersättning totalt inkluderar besök där uppgift om kön ej finns tillgängligt. Anm: De statliga tandvårdsstöden infördes . Jämlik och jämställd tandvård besökte av kvinnorna och av männen tandvården. Diagram 4.19 visar andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist. –2014 be- sökte av den vuxna befolkningen tandvården. Andelen som trots behov avstått tandvård av ekonomiska skäl har minskat successivt från 2007 till 2014. Det var något fler kvinnor än män som avstod från att söka tandvård av ekonomiska skäl. Bland socioekonomiskt svagare grupper är det vanligare att enbart göra akuta besök hos tand- vården. () redovisar ett samband mellan dem som i mindre utsträck- ning besöker tandvården och deras benägenhet att enbart göra akuta besök i tandvården. Diagram 4.19 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist 2010–2015 Källa: och . Nöjda patienter inom tandvården Svenskt kvalitetsindex (SKI) mäter kundnöjdhet inom en rad branscher. Tandvården har de nöjdaste kunderna bland alla de undersökta områdena. Nöjdheten har ökat något 2015 jämfört med . Betänkande av utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd Regeringen tillsatte 2014 en särskild utredare som hade i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform. Sam- manfattningsvis bedömer utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd (SOU 2015:76) att tandvårdsreformen 2008 nådde de mål som sattes upp. Utredningen ser dock behov av en bättre styrning och prioritering av det statliga tandvårdsstödet utifrån ett behovsperspektiv. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utredningen ser också behov av bättre kontroll, uppföljning och analys. Vidare föreslås åtgärder för hur en bättre samverkan kan åstadkommas mellan tandvården och hälso- och sjukvården samt för integrering av mun- och tandhälsa i folkhälsoarbetet. Regeringen avser att åter- komma till med anledning av utred- ningens förslag. Hälso- och sjukvården i faller väl ut i internationella kvalitetsjämförelser. I jämförelse med andra EU-länder har ett av mest effektiva hälso- och sjukvårdssystem när det kommer till att maximera resultatet givet insatta resurser. finns det utrymme för förbättringar på en rad områden. Hälso- och sjukvårdspolitiken har en viktig roll i att bidra till regeringens långsiktiga mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Även om mycket arbete återstår bidrar regeringens hälso- och sjukvårdspolitik sammantaget till måluppfyllelsen (avsnitt 5 Folkhälsopolitik). Nedan redovisas regeringens analys och slut- satser utifrån målet för hälso- och sjukvårds- politiken, dvs. att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Behovsanpassad hälso- och sjukvård Svenska patienter är i huvudsak positiva till hälso- och sjukvården och har förtroende för den vård som erbjuds. Både kvinnor och män upplever i hög grad att de har tillgång till den vård de behöver. Hälsotillstånd, kön och socio- ekonomiska faktorer påverkar dock patienternas omdöme om vården. Samordning av vårdinsatser och kontinuitet i kontakterna med vårdpersonalen är viktiga aspekter för en patientcentrerad och behovs- anpassad vård. Svenska patienter är dock mer missnöjda med samordningen av vården jämfört med patienter i andra länder. Patientlagen som trädde i kraft har till syfte att stärka och tydliggöra patientens ställning och i förläng- ningen leda till en mer behovsanpassad vård. Det har dock visat sig att landstingen uppfattar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillämpningen av patientlagen som en stor ut- maning. Arbete återstår för att stärka och tydlig- göra patientens ställning. Regeringen bedömer att hälso- och sjuk- vården i högre grad behöver erbjuda en patient- centrerad och samordnad vård som tar hänsyn till patienternas individuella behov. Regeringen vidtar åtgärder för en mer behovsanpassad vård. Till exempel kan insatserna som gjorts inom ramen för överenskommelsen med SKL om tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård bidra till detta. Syftet med överenskommelsen var att stimulera landstingen att själva identifiera och genomföra insatser för att utveckla tillgänglighet och samordning. Även satsningen på kroniska sjukdomar som bl.a. handlar om att stödja utvecklingen av patient- anpassade vårdtjänster i primärvården och att sprida verktyg för ett gott bemötande i hälso- och sjukvården kan bidra i denna riktning. Jämlik och jämställd hälso- och sjukvård Regeringen bedömer att det återstår arbete för att hälso- och sjukvården i större utsträckning ska vara jämlik och jämställd. Att hälso- och sjukvården ska vara jämställd handlar om att synliggöra kvinnors och mäns förutsättningar till jämlik vård och motverka omotiverade skillnader. På så sätt är jämställd vård ett led i arbetet med jämlik vård. Regeringens arbete med jämställd hälso- och sjukvård bidrar i sin tur till måluppfyllelsen av regeringens jämställdhetspolitiska mål, att kvin- nor och män ska ha samma makt att forma sam- hället och sina egna liv. Detta kräver dock ett kontinuerligt arbete. Regeringens insatser inom t.ex. området för- lossningsvård och kvinnors hälsa har bidragit till en mer jämlik vård, men fortsatta förbättringar krävs för att skillnaderna i vårdkvalitet ska minska mellan landstingen. Även regeringens insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar bidrar till en mer jämlik och jämställd vård. In- satser för en mer patientcentrerad vård och ett bättre bemötande är centrala delar i detta arbete. Genom att samordna spridningen och tillämp- ningen av nationella och regionala kunskapsstöd till verksamheterna i hälso- och sjukvården ökar förutsättningarna för att landstingen gör lik- artade bedömningar av patienters behov. tillsynen av hälso- och sjukvård är ett av flera verktyg för att följa och driva på utvecklingen av en mer jämlik och jämställd hälso- och sjukvård. Insatserna på cancerområdet, bl.a. fram- tagande av nationella vårdprogram och införande av standardiserade vårdförlopp, bidrar till att göra vården mer jämlik eftersom de standardi- serade vårdförloppen inom cancervården innebär att patienten ska utredas och behandlas på ett mer likvärdigt, samordnat och snabbare sätt. En effektiv hälso- och sjukvård Med en effektiv sjukvård menas att tillgängliga resurser används på bästa sätt för att kunna er- bjuda bästa möjliga hälso- och sjukvård till be- folkningen. Regeringen bedriver ett aktivt arbete för att främja effektiviteten inom hälso- och sjukvården och anser att det är en viktig väl- färdsfråga. I jämförelse med andra EU-länder skattas utifrån ett effektivitetsperspektiv genomgående ha hög effektivitet. Detta framgår av rapporter från m.fl. har således ett system som tillgodoser befolkningens behov av hälso- och sjukvård, men trots detta finns det flera utmaningar. Bland annat finns en bristande samordning mellan primärvården och sjukhusen. Internationella jämförelser visar t.ex. att koordinationen och kontinuiteten kan bli bättre. har även ett system där en stor del av vårdens resurser är bundna till sjukhusen vilket medför utmaningar när det gäller möjlig- heten att kunna erbjuda vård utanför sjukhusen, tillsammans med primärvård och kommunernas omsorg. Medarbetare inom vården framför även att det sker en omfattande dubbeldokumentation. Genom att t.ex. främja ett nationellt fackspråk som en del av e-hälsosatsningen kan doku- mentationen bli mer effektiv. Ungefär hälften av landstingen har etablerat processer och rutiner för att arbeta med dokumentationens innehåll och struktur, vilket enligt regeringen i förläng- ningen kommer kunna bidra till att effektivisera resursanvändningen inom hälso- och sjukvården. Svensk hälso- och sjukvård ska baseras på bästa tillgängliga kunskap i alla delar av landet och erbjudas alla, oavsett kön. Detta är en förutsätt- ning för att vården ska vara jämlik och jämställd och det är därför en central kvalitetsparameter.