prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — Resultaten visar att kon- vertering av arbetsmaskiner till kombinerad biogas- och dieseldrift kan ge betydligt lägre klimatpåverkan från arbetsmaskiner men att efterkonvertering inte är en framkomlig väg då det krävs omfattande motoranpassningar. Tekniken är därför bättre lämpad för nya maskiner. Myndigheterna bedömde även att det behövs ytterligare undersökningar och utveck- ling av tekniken. Större delen av upptag och utsläpp inom jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning ingår i och EU:s åtagande inom ramen för Kyoto-protokollets andra åtagandeperiod för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 perioden –2020. I medlemsländernas EU- interna åtaganden till , och i nationella mål till 2020, ingår jordbrukets utsläpp men inte upptag och utsläpp inom skogsbruk och annan markanvändning. Inför klimattoppmötet i enades EU om ett internt klimatmål om minskning av växthusgas- utsläppen till 2030 jämfört med . Utsläpp och upptag från jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning ingår i målet. lade kommissionen fram förslag för hur klimat- ramverket till 2030 ska genomföras för de sektorer som inte omfattas av EU ETS, inklusive förslag om hur jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning ska hanteras i klimatramverket. För mer information om klimattoppmötet i se även avsnitt 2.5.12 Resultat internationellt arbete. Regeringen verkar såväl i de internationella klimatförhandlingarna som inom EU för att åstadkomma regler som främjar skogens lång- siktiga roll i klimatarbetet genom att skogsråvara används för träprodukter och biobränslen som upptag av koldioxid i växande skog kan utgöra ett komplement. De globala utsläppen av växthusgaser måste minska kraftigt för att de allvarligaste klimat- förändringarna ska kunna undvikas. Den om- ställning som sker i och som också påbörjats i omvärlden är en utmaning som innebär stora möjligheter för de gröna näringarna. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växt- husgaser beror både på minskad produktion och på en förbättrad resurs- effektivitet. En generellt sett hög produktivitet i svensk jordbruksproduktion medför att klimatpåverkan från svenska jordbruksprodukter är lägre än från många andra länder, exempelvis är klimatpåverkan från mjölk- och kött- produktionen låg i ett globalt perspektiv. Ett förstärkt och fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen ur ett klimatperspektiv är dock nödvändigt för att kunna nå nationella klimatmål och för att ska kunna fortsätta vara ett föregångsland i klimatarbetet. Slutsatserna från visar att teknik med kombinerad diesel- och biogasdrift ger minskade utsläpp men att det inte är en framkomlig väg att anpassa maskinerna genom efterkonvertering. Andra vägar framåt är att reglera högsta tillåtna utsläpp från arbets- maskiner på EU-nivå och att öka tillgången på biodrivmedel som kan användas direkt i befint- liga maskiner. Energiutvinning från biomassa ökar, inte minst inom skogssektorn. Skogen har en stor roll att spela i övergången till en biobaserad och cirkulär ekonomi där förnybara, biobaserade produkter används eller substituerar fossila produkter. Med ökad produktion av biodriv- medel finns potential att öka takten mot en fossilfri fordonsflotta. En långsiktigt ökad tillväxt i skogen är en förutsättning för att det ska vara möjligt med ett ökat uttag av skogsråvara för att möta efterfrågan på förnybara biobaserade produkter. Det är också viktigt att ett ökat uttag av biomassa inte innebär negativa effekter på biologisk mångfald och att ytterligare försurning av skogsmark undviks. Biologisk mångfald i skogen kan även bidra till klimatanpassning. Även inom jordbruket finns stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Användning av jordbruksråvaror för produktion av biodrivmedel kan ge en betydande minskning av växthusgasutsläppen och svenska företag ligger i framkant när det gäller produk- tion av biodrivmedel med hög klimatprestanda och är ledande i den utvecklingen. Metan- reduceringsersättningen verkar som katalysator för att utnyttja jordbrukets restprodukter till att producera förnybar energi. Sammanfattningsvis konstateras att jord- brukets utsläpp långsiktigt har minskat men att den begränsade potentialen för stora utsläpps- minskningar medför att jordbruket bedöms svara för en stor andel av de kvarvarande utsläppen . Skogsbrukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi utvecklas positivt. Fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduk- tionen mer klimateffektiv. För att redovisa och bedöma resultaten för utgiftsområdet, med avseende på skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, används följande indikatorer: –Virkesförråd och återväxt. –Röjning och avverkning. –Skog och vilt i balans. –Skydd mot skadeinsekter m.m. –Skydd av skogsmark. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 116 miljoner m3sk (skogskubikmeter), varav tillväxten på mark som används för produktion av virke är ca 100 miljoner m3sk (inräknat naturlig förlust). Det totala virkesförrådet på produktiv skogsmark är omkring 3,0 miljarder m3sk. En fördjupad skoglig konsekvensanalys – SKA 15 – redovisades av 2015. Motsvarande konsekvensanalys gjordes . Analysen redovisar den nuvarande och förväntade framtida virkesbalansen i olika delar av landet. Sex scenarier med olika inriktning på skogsbruket och olika antaganden om fram- tida klimatförändringar visar den framtida virkestillgången och det framtida skogstill- ståndet. Bedömningen utgår från att framtida klimatförändringar kommer att ha en positiv påverkan på tillväxten. Resultaten innehåller stor osäkerhet, speciellt för det längre tids- perspektivet. Varken risken för ökade skador såsom stormfällningar, rotröta eller insekts- angrepp, eller att arealen produktiv skogsmark förändras, har inkluderats i beräkningarna om framtida virkestillgångar. Däremot redovisas och analyseras sådana klimateffekter på skogen i beskrivande termer. För scenariot ”Dagens skogsbruk” är den högsta hållbara avverkningsvolymen under innevarande period 2010–2019 omkring 95 miljoner m3sk/år. Den ökar successivt i takt med att nettotillväxten ökar, framför allt på grund av ett förändrat kli- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 mat, upp till 120 miljoner m3sk/år i scenarieanalysen (2100–2109). bedömer att med nuvarande förutsättningar kommer den högsta hållbara avverkningsvolymen för perioden –2029 att ligga i intervallet 95–100 miljoner m3sk . Det betyder att den faktiska avverkningen för hela den perioden inte bör överstiga denna volym. bedömer vidare att kommande generationer då kommer att kunna avverka minst lika mycket. Rege- ringens bedömning är att ett långsiktigt hållbart skogsbruk bygger på balans mellan produktion och miljöhänsyn. har avverkningsnivån varierat mellan 86 och 92 miljoner m3sk. bedömer att det i jämförelse med de senaste årens avverkningsnivå finns ett tydligt virkesöverskott i landet. Vidare bedömer i analysen att det, främst i , –2029 finns möjlighet att öka användningen av grot, spill i form av grenar och toppar, från avverkningar från dagens nivå på ca till . Aktuella siffror visar en betydande förbättring av föryngringarnas kvalitet. Enligt bedömning är av föryngringarna godkända ur ett produktions- perspektiv, vilket är en ökning med sex procent- enheter . Skogsarealen med bedömt röjningsbehov är fortsatt mycket stor. Resul- taten från tyder dock på ett möjligt trendbrott. Arealen med röjningsbehov är nu . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.6 Areal med röjningsbehov fördelat Areal med bedömt röjningsbehov fördelat på 3-års medelvärden. Källa: Sammanställning av statistik från Riksskogstaxeringen, Skog och vilt i balans Kunskapen om betesskador på skog orsakade av hjortdjur (älg, rådjur, kron- och dovhjort)har ökat betydligt tack vare att Älgbetesinventering (Äbin) nu genomförs i hela landet. Inventeringen sker i samarbete mellan skogs- bruket, , Skogforsk och Skogs- styrelsen. Samarbetet har resulterat i att man kunnat presentera en heltäckande bild av skador för hela landet. Resultaten visar att problemen är omfattande på många håll, särskilt allvarligt är läget för tall och lövträd i . På av de inventerade ytorna har rönn, sälg, asp och ek svårt att växa upp till fullstora träd. på mycket länge rapporterar dock att det också finns områden, exempelvis , där skadorna ligger på en nivå som bedömts som acceptabel. Skydd mot skadeinsekter m.m. Betydande skador på skogen finns fortsatt, varav de mest betydande – utom viltbete – orsakas av snytbagge, rotröta och granbarkborre. Skogs- styrelsen konstaterar att det i vissa avseenden saknas uppgifter om omfattningen. Skadorna orsakar skogsbruket stora förluster . () har erhållit 2016–2019 för riskvärdering av växtskadegörare, vilket är en ny uppgift för . Utifrån de senaste årens dialog mellan myndighet och intressenter och framtagna målbilder för god miljöhänsyn pågår ett omfattande förbättringsarbete i skogsbruket. har fortsatt arbetet med genomförandet av målbilder för god miljöhänsyn. I rådgivningsverksamheten står detta i fokus, både i rådgivning till yrkes- verksamma och till privata skogsägare. Dia- logerna syftar till att skapa samsyn om vad som är bra utförda åtgärder med god miljöhänsyn. är huvudman för den samverkansgrupp som ansvarar för ut- veckling av målbilderna och hur de kommu- niceras. Ytterligare fyra målbilder (om Äldre sandtallskog, Körning i skogsmark, Kultur- stubbar och Kommunikation med nyttjare vid skogsbruksåtgärder) är färdiga för publicering som ett resultat av gruppens arbete. Det finns fortfarande behov att förbättra hänsynen i samband med föryngringsavverkning när det gäller hänsynskrävande biotoper, skydds- zoner och körning över vattendrag. Detsamma gäller hänsynsuppföljning kulturmiljö (avser kända lämningar) där inventering visar att full hänsyn till forn- och kulturlämningar har tagits i av fallen, av de inventerade lämningarna har (lättare skador) och har skador eller grova skador. Uppföljning av hänsynen till friluftsvärden har förstärkts i och med introduktionen av ny hänsynsuppföljning, och resultat kommer att redovisas med start . och har i samråd med länsstyrelserna och berörda aktörer inom skogssektorn drivit ett gemensamt arbete där syftet är att redovisa hur man arbetat för att minska skogsbrukets skador på kultur- miljöer. Arbetet redovisades till regeringen . Det konstateras att det finns flera utvecklingsområden att arbeta vidare med, bl.a. att fortsatt verka för att samtliga aktörer förstår sin roll och tar sitt ansvar, och att förbättra kunskaps- och planeringsunderlag, utveckla arbetssätt och rutiner och höja kompetensen hos berörda aktörer. Parallellt med myndigheternas arbete har branschen tagit initiativ till gemen- samma branschriktlinjer som bl.a. innefattar kompetensutveckling och åtgärder för att säkra att information om lämningar förs vidare genom hela kedjan av skogsbruksåtgärder från avverkningsanmälan till återplantering. har genomfört många aktiviteter, inklusive en processanalys, som bidrar till att generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen nås (meddelande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2, 2016). bedömning i samband med fördjupad utvärdering av miljö- kvalitetsmålen är att det inte går att se en tydlig positiv eller negativ riktning för utvecklingen i miljön gällande miljökvali- tetsmålet Levande skogar (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). konstaterar att utvecklingen i miljöarbetet är positiv och behöver fortsätta för att skogens miljötillstånd ska förbättras. Delaktighet och engagemang hos dem i skogssektorn som förväntas bidra till resultaten är en nyckelfaktor för att Levande skogar ska kunna nås. Intresset från markägarna för formellt skydd av skogsarealer med höga naturvärden är fortsatt mycket stort. har regeringen förstärkt möjligheterna till skydd genom en nivåhöjning av anslag med . Det stora intresset ställer höga krav på urval och prioritering av områden. Prioritering har som tidigare gjorts i enlighet med den myndighetsgemensamma strategin för formellt skydd av skog. har 350 nya naturvårdsavtal och biotopskydd beslutats, vilket är i nivå med året innan. och beslutade om gemensamma anvisningar för naturvårdsavtal i områden med höga sociala värden. De två första naturvårdsavtalen med sociala värden som huvudsakligt syfte har tecknats och omfattningen bedöms öka kommande år. Beslut om genresurser inom biotopskyddsområden följer plan och målet för perioden –2016 bedöms bli uppnått. Tabell 2.26 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning utförda /2012–2013/2015 Källa: Skogsstatistisk hänsynsuppföljning tabeller 6.27–6.32. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen har arbetat, och fortsätter att arbeta, i bred dialog med myndigheter, näringsliv, organisationer och intressenter i det civila samhället för att ta fram ett nationellt skogsprogram. Arbetet med skogsprogrammet inriktas på att nå visionen: Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utveck- lingen av en växande bioekonomi. Arbetet tar sin utgångspunkt i skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skapa en ökad samsyn bland intressenterna i hela värdekedjan. En dialogprocess inleddes och arbetet med skogsprogrammet fort- sätter över mandatperioder och partigränser. Ett sekretariat har etablerats inom på . Ett program- råd med 23 organisationer är rådgivande till landsbygdsministern och fyra externa arbets- grupper har haft i uppgift att ta fram underlag för möjliga strategiska mål och åtgärder. Dessutom har regionala dialogmöten, seminarier och korta träffar mellan landsbygdsministern och intressenter i sektorn genomförts i samverkan med bl.a. länsstyrelserna och . Arbetsgrupperna har i trendspaning och omvärldsanalys som en del i arbetet identifierat viktiga förändringsmönster av betydelse för skogsfrågor. En rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen har påbörjats (dir. 2015:121, dir 2016:17) och uppdraget ska redovisas . En särskild utredare ska föreslå de förändringar i skogsvårdslagstiftningen som behövs för att säkerställa en effektiv och tydlig lagstiftning när det gäller vissa frågor. har i projekt- samverkan med SLU studerat två fråge- ställningar, dels skötselsätt av ungskogar för att passa olika målsättningar med skogen, dels hyggesfritt skogsbruk. har slutsatser dragits om det lärande, adaptiva, arbetssättet i sig. Skogsägarens egen försöksportal är i drift. Cirka 150 skogsägare har använt sig av möjligheten att rapportera sina egna skötsel- försök. Inom ramen för uppdraget har även arbetat med en kunskapsplattform för skogsproduktion (Meddelande 1/2016) och konstaterat att det finns möjlighet att höja skogsproduktionen. Vidare har redovisat slut- rapport om skogliga skattningar från laserdata (, Meddelande 4/2016). Målet är att nyttja den nationella laserscanningen och ny teknik för att få fram rikstäckande data om skogsresurser. Data finns nu tillgängliga för skogsägare, myndigheter och andra intressenter i olika omfattning via e-tjänster. har redovisat regerings- uppdraget Informationsbehov för god miljö- hänsyn (Meddelande 5/2015) och föreslagit åtgärder som syftar till att stärka hänsynen i skogsbruket. Regeringen har anslagit 2014 och 2015 för att stödja de som drabbats av den stora skogsbranden i . har samordnat arbetet med väg-, diesel-, lagrings- och upparbetningsstöd samt Lantmäteriets arbete i området. har deltagit i ett flertal träffar med drabbade skogsägare. I en rapport från framkommer att de drabbade ger och högt betyg. och Arbetsförmedlingen har fortsatt samarbetat i en arbetsmark- nadssatsning inriktad på långtidsarbetslösa. Syftet har varit att genom introduktion, praktik, utbildning och handledning inom Skogs- styrelsens verksamhetsområde stärka deltagarna och ge dem bättre förutsättningar att få ett arbete eller förankring på arbetsmarknaden. Totalt har projektet haft 2 090 deltagare. En utvärdering visar att av deltagarna hade någon form av anställning efter avslutat deltagande i projektet. Regeringen lämnade två uppdrag till respektive , i samverkan med SLU och andra berörda myndigheter, dels att analysera arbetskraftsförsörjningen i de gröna näringarna, dels att lämna förslag på åtgärder som kan främja anställning av nyanlända i de gröna näringarna. En redovisning visade att det finns brist på arbetskraft inom de gröna näringarna och att det finns möjligheter till sysselsättning för nyanlända och arbetslösa. har antagit en treårig plan (2015– 2017) för arbetet med jämställdhet och mångfald. Gällande det utåtriktade arbetet konstateras att myndigheten inte har nått de uppsatta målen om jämställdhet. I rådgivningen till skogsbrukare var av deltagarna skogsägarna är kvinnor och är män innebär det att kvinnor fort- satt är underrepresenterade i rådgivnings- aktiviteterna. har ökat sitt engagemang för globala skogsfrågor, inte minst inom FN. Fokus för är att främja den internationella dialogen och samverkan för genomförandet av skogsrelaterade internatio- nella avtal, överenskommelser och mål. Inom ramen för EU-samarbetet har också värnat det nationella självbestämmandet över skogspolitiken. Målsättningen i arbetet med är att EU-politik som påverkar skogen och dess värdekedjor sam- ordnas på bästa sätt. Tidigt påverkansarbete kring EU:s kommande hållbarhetspolitik för bioenergi är en fråga som har prioriterats. har också bedrivit påverkansarbete inför det kommande förslaget om hur utsläpp och upptag från jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning ska hanteras i mål till 2030-ramverk. Det regionala skogssamarbetet höll sin sjunde ministerkonferens m.fl. ministeråtaganden om bl.a. grön ekonomi och skydd av miljö. Beslut om att söka nå samsyn i förhandlingarna om ett rättsligt bindande skogsavtal fattades. valdes också in i styrkommittén för . har aktivt deltagit i FN:s skogliga arbete bl.a. med att ta fram FNs strategiska plan för skog 2017–2030 och deltagit i Världsskogskongressen i . Som del i nya exportstrategi har främjanderesor och internationella besök lyft fram trähusbyggande och nya innovationer inom skogssektorn. Ytterligare åtgärder i linje med exportstrategin är att landsbygdsministern besökte och att det i samband med statsbesök av president 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tecknades ett samverkansavtal på det skogliga området. Inriktningen har varit arbete för att uppfylla skogspolitikens två jämställda mål för skogen, om produktion och miljö. Regeringen bedömer, utifrån årets resultat och indikatorer, att den befintliga modellen för skogsför- valtningen är i huvudsak anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar. Likväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet till- sammans med bl.a. översyn av skogs- vårdslagstiftningen (dir. 2015:121) ger goda förutsättningar för detta liksom för utveckling av skogens hela värdekedja. Skogsprogrammet förväntas även ge bidrag till utvecklingen av en cirkulär och biobaserad ekonomi och till regeringens sysselsättningsmål och mål om jämställdhet m.m. Arbetsgrupperna lämnar sina slutrapporter med strategiska rekommenda- tioner och förslag . Utred- ningen om skogsvårdslagstiftningen presenterar sina förslag . Redovisningen från av regeringsuppdrag rörande adaptiv skogsskötsel inklusive kunskapsplattform för skogs- produktion och skogliga skattningar från laser- data visar på vikten av att ha och ta tillvara kunskap och skogliga grunddata i utvecklingen mot en biobaserad ekonomi där skogens alla värden har en viktig roll. Störst betydelse för hög och värdefull skogsproduktion är väl utförda åtgärder i skogsbruket. Vidare är det väsentligt att förhindra omfattande skogsskador liksom att skogsskötseln blir mer variationsrik och att hänsynen till biologisk mångfald och andra allmänna intressen utvecklas. Skogliga grunddata av god kvalité som tagits fram genom laser- scanning finns nu lättillgängliga över hela landet. Detta leder till goda effekter för ekonomi, sysselsättning och miljöhänsyn. Regeringen bedömer att det förbättrade kunskapsläget som skapats genom satsningen på adaptiv skogs- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skötsel kommer att medverka på ett värdefullt sätt till en variationsrik skogsskötsel. Scenarioberäkningarna i SKA 15 ger information om indikatorn om virkesförråd och återväxt och utgör ett viktigt beslutsunderlag för fortsatt strategiskt arbete med skogspolitiken. Skogstillståndet i den svenska skogen är ur ett virkesförsörjningsperspektiv gott, vilket skapar förutsättningar för en varaktigt hög tillväxt och därmed en möjlighet till varaktigt höga avverkningsnivåer. Historiskt har tillväxten i skog på virkesproduktionsmark legat ganska långt över den faktiska avverkningsnivån. Det har inneburit att virkesförrådet kontinuerligt ökat, vilket tillsammans med förbättrade skogsodlingsmaterial och förbättrad skogsvård, och ett förändrat klimat, lett till en successivt ökad tillväxt och ökad potentiell avverkning. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett ekonomisk, ekologiskt och socialt hållbart sätt. Klimatförändringarna har stor betydelse för skogens framtida tillväxt och tillstånd och kan föra med sig betydande risker i form av ökad risk för stormfällning, skadeinsekter, perioder med torka och bränder som är svåra att modellera. Ålderssammansättningen i skogen förändras också. Ytterligare analyser behövs. Det är viktigt att förbättra föryngringarnas kvalitet, både ur ett produktions- och miljö- perspektiv och uppdaterad information och analys av hur ytterligare förbättring kan nås är önskvärt. Areellt omfattande skogsskador är ett stort problem som hämmar produktionen av biomassa samt virkets framtida värde och användbarhet och har negativ påverkan på biologisk mångfald och upplevelsevärden. Gällande de indikatorer som följs särskilt för olika aspekter av skogsskötsel (röjning, vilt- skador och skadeinsekter) konstateras att när röjning och gallring inte utförs minskar tillväxtpotentialen och virkets framtida kvalitet, värde och användbarhet sjunker. Detta gör att landet som helhet riskerar lägre tillväxt och därmed en sämre träråvara. Konsekvent arbete och ökat ansvarstagande från berörda parter, i kombination med goda väderförhållanden, har resulterat i förbättringar gällande betesskador orsakade av hjortdjur i vissa delar av landet. Betesskadorna är dock fortsatt allvarliga i många områden. Den satsning som gjorts på SLU för riskvärdering gällande växt- skadegörare har förbättrat möjligheterna att framöver hantera riskerna med särskilt nya allvarliga skadegörare. Det finns stor potential att skapa jobb av olika karaktär i skogen och med skogens resurser som bas. SKA 15 har påvisat att det finns förut- sättningar för varaktigt höga tillväxt- och avverkningsnivåer. Den arbetsmarknadsinsats som avslutades visar att detta också gäller sysselsättning för långtidsarbetslösa, långt från arbetsmarknaden. Det är dock viktigt att dra lärdomar också om jämställdhetsperspektivet så att liknande framtida åtgärder utformas så att insatserna når både kvinnor och män. bedömer i årsredovisningen att det finns tendenser till förbättrad miljöhänsyn, men att det ännu är för tidigt att ge ett fördjupat svar på vilken samlad effekt de senaste årens arbete med målbilder för miljöhänsyn, skärpt tillsyn samt kulturmiljö- satsningar i skogen har haft. Resultaten gällande kulturmiljöarbetet visar på fortsatt behov av samarbete mellan och Riks- antikvarieämbetet för att skydda kulturmiljöer i skogen.