prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — ytterligare finansiering med genom anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som minskas med , anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som minskas med och anslaget 1:4 Energiforskning under utgiftsområde 21 Energi som minskas med . Regeringen har beslutat att öppna ett antal nya utlandsmyndigheter med inriktning på främjandeverksamhet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 avsnitt 7.1.1). I syfte att stärka svensk export bör möjligheterna till främjandeinsatser vid dessa nya utlandsmyndigheter förstärkas. tillfördes medel i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99 s. 57, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) och regeringen föreslår att medel om tillförs anslaget 4:1 m.m. även –2019. Finansieringen sker genom att anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet under utgiftsområde 24 Näringsliv minskas med motsvarande belopp. För att stärka svensk kapacitet för medling, dialog och konfliktförebyggande föreslås att tillförs anslaget 4:1 m.m. –2020. Finansieringen av polisrådgivarverksamheten vid FN-representationen i flyttas från till . För detta föreslås att förs från anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet till anslaget 4:1 m.m. . För att finansiera en ambassadör mot människohandel föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs –2020. Finansieringen sker genom att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär ovan redovisade förslag till anslagsförändringar att anslaget 4:1 m.m. ökar med 2017. Medlen avser bl.a. personella förstärkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslagsnivån minskas med ca 2017 och med ca . Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 7 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget finansierar en del av länsstyrelsernas verksamhetskostnader. Resterande del av kostnaderna, , finansieras huvudsakligen med bidrag. De största bidragsgivarna 2015 var , Havs- och vattenmyndigheten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom området Länsstyrelserna beräknas anslaget tillföras medel för att finansiera regeringens arbete med tidiga insatser för nyanlända samt för arbete med djurskydd. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringens mål för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ramen för nationella mål, vilka är fördelade på ett stort antal utgiftsområden med flera riksdagsbundna mål. Målen återfinns under respektive utgiftsområde. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har uppgifter i fråga om bl.a. livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård, miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter har vissa länsstyrelser särskilda uppgifter, såsom bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen har sedan budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) redovisat indikatorer för vissa av verksamheter. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att följa upp och utvärdera dessa resultatindikatorer. Av redovisningen framgår att korrelationen mellan insatser och förändringar av indikatorn ibland är oklar. För vissa områden tycks användningen av nyckeltal vara mer ändamålsenlig. Vidare har statistiken för vissa indikatorer en fördröjning som försvårar användningen av den. Mot bakgrund av länsstyrelsernas uppföljning väljer regeringen att för inte redovisa några resultatindikatorer. Regeringen delar länsstyrelsernas bedömning att det för ett konstruktivt användande av indikatorer är av vikt att de har en legitimitet hos länsstyrelserna. Med hänsyn till att resultatindikatorer ska redovisas i samband med budgetpropositionen och att det finns ett fortsatt intresse hos länsstyrelserna avser regeringen att återkomma kring hur arbetet med sådana indikatorer kan bedrivas och utvecklas framöver. I resultatredovisningen redogörs för ett antal av länsstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Verksamhetsområdena har valts utifrån bl.a. deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas verksamhet. Redovisningen omfattar således inte all den verksamhet som länsstyrelserna bedriver. Samordnings- och sektorsövergripande arbete Länsstyrelserna har i uppgift att arbeta sektorsövergripande och utifrån ett statligt helhetsperspektiv samt inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Det sektorsövergripande arbetet är av stor betydelse för länsstyrelsernas uppdrag att främja länens utveckling. Länsstyrelserna samverkar med ett stort antal aktörer inom olika områden, vilket följer av den mångskiftande och breda verksamhet som länsstyrelserna ansvarar för. Länsstyrelserna bidrar till att främja den regionala utvecklingen genom att bl.a. samordna vissa statliga insatser i länet. Klimat, energi och miljö Länsstyrelsernas arbete för att bidra till att nå de nationella miljö-, klimat- och energimålen samt att på regional nivå samordna arbetet med anpassning till ett förändrat klimat har bedrivits med ett gott resultat. Länsstyrelsernas insatser är betydelsefulla för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås, bl.a. i förhållande till kommunernas och näringslivets arbete. Vid många länsstyrelser är arbetet med att verka för att miljökvalitetsmålen nås väl integrerat i övriga verksamhet. En bred och regelbunden samverkan har skett inom länen. Länsstyrelserna har samverkat genom RUS (Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet) och flera länsstyrelser har även deltagit i regionala samverkansnätverk. Samtliga länsstyrelser har arbetat i någon form med regionala åtgärdsprogram i samverkan med länets aktörer. Regionalt klimat- och energiarbete samt klimatanpassning Länsstyrelserna har uppnått ett bra resultat i arbetet med de regionala klimat- och energistrategierna (M2016/00861/Ee). Med tydlig koppling till detta arbete har länsstyrelserna bistått i hanteringen av ansökningar om stöd från det lokala investeringsstödet Klimatklivet. Länsstyrelserna har samverkat sinsemellan genom LEKS (länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning). Länsstyrelserna har genomfört en rad insatser för arbetet med klimatanpassning med de regionala handlingsplanerna som grund. Det har handlat om bl.a. samordning och samverkan, information, kunskapsuppbyggnad och integrering av klimatanpassning i andra planer och program. Avseende arbetet med handlingsplaner för grön infrastruktur har varierande initiativ tagits av länen i form av samråd med kommuner, framtagande av projektplaner, regional förankring samt undersökning av arter och biotoper. Länsstyrelserna har ett viktigt uppdrag i arbetet med att främja en hållbar samhällsplanering. Som statens företrädare i planprocessen och kontaktpunkt mot kommunerna medverkar länsstyrelserna till att den fysiska planeringen bidrar till en hållbar utveckling och nationella miljömål. Inom ramen för verksamhet för hållbar samhällsplanering ryms flera olika uppdrag. Länsstyrelserna arbetar utifrån (2010:900) och ger kommunerna råd och stöd samt kan överpröva vissa av kommunens beslut gällande fysisk planering. Genom att bidra till framtagande av kunskapsunderlag inom ramen för sina ansvarsområden främjas även möjligheten att tillvarata olika typer av värden i planprocessen. När det gäller bostadsförsörjning har länsstyrelserna i uppgift att stödja kommunerna och yttra sig över deras arbete samt att göra regionala bostadsmarknadsanalyser och följa bostadsmarknaden i länet. Länsstyrelserna har fått fortsatt uppdrag att stödja kommuner och andra aktörer i arbetet med att underlätta inträde på bostadsmarknaden. Ett pågående arbete hos läns- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 styrelserna är att minska handläggningstiderna för bl.a. överklagande av detaljplaner och av bygglov inklusive förhandsbesked. Några av länsstyrelserna har ännu inte uppnått målen, se vidare utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (avsnitt 3.5). Länsstyrelserna är som geografiskt områdesansvariga på regional nivå centrala aktörer i det svenska krisberedskapssystemet. granskade länsstyrelsernas arbete med samhällets krisberedskap (RiR 2015:18). övergripande slutsats var att länsstyrelsernas krisberedskapsarbete bör förbättras i flera avseenden för att alla län ska kunna leva upp till statsmakternas mål och krav. Regeringen delar denna bedömning. har funnit brister inom exempelvis länsstyrelsernas uppföljning av kommunernas krisberedskapsarbete, i tillsynsverksamheten, i utbildning och övning samt i utvecklingen av det civila försvaret. Länsstyrelserna har lagt ner stora resurser på deltagande i hanteringen av flyktingsituationen . Vissa länsstyrelser indikerar att hanteringen av flyktingsituationen på olika sätt förstärkt krishanteringsförmågan vilket är positivt. Utvecklingen av samverkan både inom län, mellan län och med grannländerna har gått i positiv riktning. Denna utveckling bedöms skapa förbättrade förutsättningar för en länsgemensam planering samt bidra till en ökad förmåga att hantera olyckor och kriser. Det förändrade omvärldsläget har lett till att arbetet med samhällets förmåga vid krigsfara och krig (höjd beredskap) har återupptagits. beslutade regeringen om planeringsanvisningar för det civila försvaret till bl.a. länsstyrelserna. Arbetet redovisades och bereds nu vidare inom . Många länsstyrelser har fortsatt att formera arbetet med civilt försvar, där samverkan huvudsakligen sker med Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vidare har ett flertal länsstyrelser inom ramen för arbetet med civilt försvar fördjupat samarbetet med frivilligorganisationer genom dialoger och nya avtal. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Länsstyrelserna har bl.a. informerat om det nya Landsbygdsprogrammet 2014–2020 och upprättat nya åtagandeplaner. Arbetet med landsbygdsprogrammet har också samordnats med andra relevanta utvecklingsprocesser i länet. Samtliga länsstyrelser har tagit fram strategier för jämställdhetsintegrering inom respektive län för perioden –2016. Länsstyrelserna arbetar strategiskt med jämställdhetsintegrering och alla länsstyrelser har redovisat exempel på jämställdhetsintegrerade processer, exempelvis gällande integration, kulturmiljö och offentliga miljöer. Flertalet länsstyrelser har även ett brett regionalt samarbete med andra aktörer, exempelvis myndigheter och kommuner. Länsstyrelserna har arbetat med att stärka samordningen av insatser mellan berörda myndigheter och organisationer för att motverka mäns våld mot kvinnor. Detta bedöms ha lett till en förbättrad samverkan till stöd för våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld, inklusive utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Länsstyrelserna har även ansvar för samordning och att stödja genomförandet av den nationella alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT). ANDT-samordningen har fortsatt utveckla gemensamma riktlinjer och underlag för att höja den gemensamma kvaliteten i arbetet och kunna erbjuda likvärdiga insatser i hela landet. Länsstyrelsernas alkohol- och tobakstillsyn utgör en bärande del i det alkohol- och tobaksförebyggande arbetet. Länsstyrelsernas ANDT- samordningsfunktion och tillsynshandläggare samverkar i allt högre utsträckning, för att främja en helhetssyn i det ANDT-förebyggande arbetet. Tillsyn, skydd och kontroll Länsstyrelsernas miljötillsyn är en viktig del i arbetet med att nå de svenska miljömålen. Länsstyrelserna har fortsatt bedrivit tillsyn och tillsynsvägledning med gott resultat, exempelvis när det gäller att initiera åtgärder för efter- behandling av förorenade områden, genomföra tillsyn av miljöfarliga verksamheter och vattenverksamheter samt genom tillsynsvägledning avseende enskilda avlopp. Nästan alla länsstyrelser har arbetat för att utveckla arbetsmetoder och handläggning för att förbättra sin tillståndsprövning och tillsyn. Det är dock angeläget att denna utveckling fortsätter så att genomförd tillsyn sker i sådan utsträckning att den kan möta de behov som identifieras i länen. Det finns en medvetenhet bland länsstyrelserna om behovet av att utveckla tillsynen samt att höja ambitionsnivån. De flesta länsstyrelser deltar i Miljösamverkan som är en viktig arena för att utveckla samsyn och praktiska handläggningsrutiner inom de olika tillsynsområdena. Skydd av områden och arter samt förvaltning och skötsel av skyddade områden är det mest omfattande verksamhetsområdet för länsstyrelserna. ökade insatserna för förvaltning och skötsel av skyddade områden. Genom de ökade satsningarna har en stor insats kunnat göras för att avhjälpa tidigare brister i de skyddade områdena. Regeringen bedömer dock att takten i skyddsarbetet på länsstyrelserna är för låg inom alla områden. I länsstyrelsernas uppdrag om skydd och förvaltning av värdefulla områden ingår därför att slutföra ärenden och fatta beslut om naturreservat i syfte att minska ärendebalanser (dnr Fi2016/01354/SFÖ). Lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd När det gäller landsbygds- och lantbruksverksamhet har den påverkats negativt av att handläggnings- och kontrollsystemet av de nya stöden har varit försenat. Länsstyrelsernas revisioner av kommunernas livsmedelskontroll sker i en omfattning som motsvarar plan. För kontrollen av primärproduktionen av livsmedel är det samlade resultatet positivt och både det totala antalet kontroller och andelen riskbaserade kontroller ökar i flera län. Det egna arbetet med att utveckla samverkan mellan länsstyrelser inom kontrollen av primärproduktionen och länsstyrelsernas arbete för ökad samverkan inom övrig livsmedelskontroll har påbörjats på flera håll och förväntas utvecklas i enlighet med pågående uppdrag. När det gäller djurskyddskontrollen har antalet kontroller sjunkit något jämfört . genomförde länsstyrelserna knappt 12 000 kontroller och hanterade en ungefär lika stor mängd inkomna anmälningsärenden. Av de utförda kontrollerna var riskbaserade, vilket också är en något lägre andel än föregående år. Antalet beslut och ärenden som har hanterats, t.ex. förelägganden, djurförbud och åtalsanmälningar har dock ökat något. Den genomsnittliga tiden som länsstyrelserna som kollektiv lägger på olika typer av djurskyddskontroller och beslut har minskat, vilket tyder på en ökad effektivitet i länsstyrelsernas arbete. De tidigare av och länsstyrelserna redovisade uppdragen om resursanvändningen inom djurskyddskontrollen (dnr N2015/01386/DL, N2015/00696/DL) visade på att förutsättningarna och effektiviteten i djurskyddskontrollarbetet skiljer sig relativt kraftigt åt mellan olika län. Mot denna bakgrund har Rådet för djurskyddskontroll beslutat att ta upp skillnader i effektivitet som ett nytt fokusområde för rådets arbete. Rådet för djurskyddskontroll har fortsatt att på ett konstruktivt och framåtblickande sätt arbeta för att utveckla djurskyddskontrollen. Länsstyrelsernas arbete med stöd till och tillsyn av kommunernas arbete med skydd mot olyckor (LSO) har fortsatt . Av länsstyrelsernas årsredovisningar framkommer det att de flesta länsstyrelser bedömer att kommunerna uppfyller lagens intentioner men att det finns vissa brister. När det gällde länsstyrelsernas tillsynsarbete visade granskning att tillsynens omfattning är för begränsad. rekommenderade därför länsstyrelserna att utveckla arbetet för att uppnå Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) kriterier för tillsyn enligt lagen om skydd mot olyckor (RiR 2015:18). Regeringen delar denna rekommendation (skr. 2015/16:88). inkom ca 236 000 ärenden till länsstyrelserna, vilket är en halvering jämfört med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Halveringen beror på att har huvuddelen av länsstyrelsernas arbete med jordbrukarstöden och landsbygdsstöden skett i nya it-system. Antalet öppna ärenden uppgick till ca 69 602 stycken, varav drygt 6 000 var äldre än , vilket är en minskning jämfört med . Den totala andelen ärenden som överklagades i relation till hur många som beslutades, uppgick till . Det är en ökning jämfört med nivå på . ska länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendeslag. Länsstyrelsernas mål för handläggningstider är formulerade som antal dagar från ankomst till beslut, utifrån hur många dagar merparten () av ärendena ska beslutas inom. Den genomsnittliga måluppfyllelsen för ärendegrupperna med gemensamma mål var , vilket är en ökning jämfört med . Länsstyrelsernas deltagande i hanteringen av flyktingsituationen har tagit stora resurser i anspråk . Utifrån olika förutsättningar har länsstyrelserna genomfört omfattande insatser i syfte att främja och skapa beredskap och kapacitet för mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn i kommunerna, och även för att stärka det civila samhällets roll inom etablering och integration. Mottagande av vissa nyanlända har länsstyrelserna disponerat i bidrag till kommuner enligt 37 § och i bidrag till kommuner enligt 37a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Länsstyrelserna har beviljat bidrag i enlighet med gällande prioriteringar och bidragen bedöms ha använts som ett ändamålsenligt verktyg i integrationsarbetet. Identifierade utmaningar i kommunernas såväl som den egna verksamheten har överlag hanterats konstruktivt. Länsstyrelsernas arbete med ordinarie uppdrag präglades i hög grad av hantering av akuta frågor, exempelvis framtagande av evakueringsplatser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 verkades även arbetet med överenskommelser om mottagande av nyanlända av förestående förändringar av lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningslagen). Även om både det faktiska mottagandet och de överenskomna platserna ökade 2015 jämfört med var uppnådda resultat i relation till länstalen förhållandevis lågt. Sammantaget tecknades överenskommelser om 10 806 anvisningsbara platser att jämföra med länstalet om 23 098 platser. Beredskap och kapacitet att ta emot ensamkommande barn Länsstyrelsernas arbete med att skapa beredskap och kapacitet för mottagande av ensamkommande barn i kommunerna har präglats av tvära kast. visade prognos ett betydligt lägre behov av platser än tidigare beräkningar. Denna prognos aviserades till länsstyrelserna med information om ett eventuellt behov av att säga upp överenskommelser om platser. Länsstyrelserna påbörjade en diskussion med kommunerna om neddragning men fick avbryta den då antalet asylsökande ensamkommande barn började öka. var antalet asylsökande ensamkommande barn så stort att det påverkade kommunerna och hela mottagningssystemet på ett genomgripande sätt. var första året som samtliga 290 kommuner hade tecknat överenskommelser om mottagande av asylsökande ensamkommande barn. uppgick det totala antalet platser kan delvis förklaras av insatser och delvis av möjlighet att göra utvidgade anvisningar av ensamkommande barn till kommuner. Det totala antalet överenskomna platser ska också ses mot bakgrund av att antalet asylsökande ensamkommande barn översteg det årligt framtagna platsbehovet och därefter skedde anvisningar av ensamkommande barn i princip såsom anknytning och utvidgad anvisning. Totalt ansökte 35 669 ensamkommande barn om Länsstyrelserna bedöms ha haft ett väl fungerande samarbete med och bedöms också ha arbetat aktivt i den viktiga nationella samverkan med övriga ansvariga aktörer. Den genomförda resultatbedömningen av länsstyrelsernas verksamhet 2015 visar att de flesta verksamheter har kunnat genomföras på ett likvärdigt eller förbättrat sätt jämfört med . Sammantaget bedöms länsstyrelsernas verksamheter ha bedrivits på ett tillfredsställande sätt. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelsernas resultat. Exempel på områden med förbättrade resultat är miljö, energi och klimat samt landsbygd. Exempel på områden där arbete bedöms återstå är, , nationella minoriteter samt mänskliga rättigheter och diskriminering. Förutom att utföra de myndighetsuppgifter som vilar på länsstyrelserna krävs också ett strategiskt utvecklingsarbete för olika sakfrågor där intern samordning mellan länsstyrelsernas olika ansvarsområden liksom samverkan med aktörer utanför myndigheten bör prioriteras. Miljöområdet är länsstyrelsernas största verksamhetsområde totalt. Inom området finns både förbättrade och försämrade resultat. När det gäller miljötillsyn kan konstateras att flertalet länsstyrelser, trots en positiv utveckling, anger att de har svårt att genomföra tillsynen utifrån de behov som finns. Denna fråga kommer delvis att ingå i (dir. 2016:32). Den samlade bedömningen är att länsstyrelsernas verksamhet avseende allmänna veterinära frågor har uppnått ett bra resultat. Antalet kontroller inom foder i primärproduktionen bedöms ha ökat och fler uppgifter har lämnats angående kontroller än . Den samlade bedömningen är också att länsstyrelserna har uppnått ett bra resultat i sitt arbete med migration och integration. Länsstyrelserna har gjort stora insatser i och för mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn, inte minst under höstens omfattande asylmottagande. De förändrade förutsättningarna för verksamheten har inneburit att länsstyrelserna har behövt omprioritera mellan verksamhetsområden. Länsstyrelsernas roll i en sammanhållen offentlig förvaltning Länsstyrelserna har en viktig roll i att upprätthålla en väl fungerande offentlig förvaltning och en hållbar utveckling i hela landet. Länsstyrelsernas arbete med regional samordning och samverkan mellan stat och kommun och mellan offentlig sektor och privat sektor bidrar till att skapa goda förutsättningar för att nationella mål ska få genomslag i länen. Detta gäller exempelvis länsstyrelsernas arbete med att integrera klimat och miljö i det regionala utvecklingsarbetet. Fördelning av det regionala utvecklingsansvaret Landstingen i , , och har ansökt om att ta över det regionala utvecklingsansvaret.