prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — Inom ramen för det europeiska samarbetet mellan tillsynsmyndigheter har bl.a. förbättringar av konsumentskyddet uppnåtts när det gäller hyrbilar. KOV publicerar en varningslista över företag som begått allvarliga överträdelser av konsumentskyddande regler som orsakar konsumenter stor skada. Varningslistan har bl.a. lett till att inkassobolag som haft samarbete med företag på listan valt att avbryta det. När det gäller att säkerställa ett gott konsumentskydd vid anlitande av fastighetsmäklare spelar FMI en viktig roll. Antalet registrerade mäklare är det högsta . Antalet anmälningar som ledde till tillsynsärenden ökade 2015 jämfört med och var det högsta . Även antalet mäklare som fått en disciplinpåföljd har ökat (se tabell 4.2). Problemen handlar ofta om ifrågasatt budgivning, användande av lockpriser, prisangivelser i marknadsföringen eller bristande information. Ett ökat antal överträdelser av penningtvättslagstiftningen kan också noteras. överklagades ett färre antal disciplinpåföljder. I de flesta fall som prövades av förvaltningsrätten avslogs överklagandet. Det ökade antalet anmälningar har bidragit till att ärendebalanserna och handläggningstiderna ökat och till att tillsynen inte kunnat utföras i tillräcklig utsträckning. Tabell 4.2 Fastighetsmäklarinspektionens disciplinärenden 1 Antal överklagande disciplinpåföljder började redovisas 2012. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förbättrad tvistlösning utanför domstol , som prövar tvister mellan konsumenter och näringsidkare och rekommenderar en lösning, har med anledning av nya EU-regler fr.o.m. både fått ett utökat verksamhetsområde och ställts inför krav på mer effektiv ärendehantering. Bland annat prövas nu även tvister som rör värmepumpar och spel om pengar. har , när webbanmälningar av tvister möjliggjordes, fått betydligt fler inkommande ärenden (se tabell 4.3). Det utökade anslag som myndigheten mot den bakgrunden har tilldelats har börjat ge resultat. avgör fler ärenden . som följer myndighetens rekommendation har ökat från , högre än . Följsamhet (%) Europeiska kommissionen har lanserat en ny plattform på internet som ska hjälpa konsumenter och näringsidkare att lösa gränsöverskridande tvister. Insatser som förbättrat konsumenters möjligheter att lita på att varor och tjänster är säkra har gjorts både nationellt och inom EU. Rättelser från näringsidkare har lett till ökad säkerhet KOV, som vid sidan av flera andra myndigheter har ett tillsynsansvar på produktsäkerhetsområdet, har även haft ett särskilt fokus på produkter riktade till barn. Ett stort antal säkerhetsbrister på lekplatser har åtgärdats inom ramen för ett marknadskontrollprojekt som genomförs i samarbete med och Kommuner och Landsting. KOV har också besökt eller kontaktat ett flertal äventyrsbad och badanläggningar med anledning av en vägledning som myndigheten tog fram 2013. Vissa brister identifierades men överlag kunde en hög riskmedvetenhet och ett välutvecklat säkerhetstänkande noteras. kontroll av tjänster inom rid-, trav- och galoppsport har påbörjats. Vidare pågår en marknadskontroll av leksaker som säljs på lokala marknader, liksom förhandlingar om en branschöverenskommelse om huvor på ytterkläder till barn. Inom ramen för det europeiska standardiseringsarbetet har KOV:s förslag om förbättrat skydd vid hoppborgar fått brett stöd. Kontroller av skyddsutrustning som används vid klättring har lett till att några produkter slutat säljas och att andra rättats till. Vidare har skyddsutrustning som används i hemmiljö, såsom ögonskydd och sågskyddskläder, anpassats till gällande skyddsregler efter kritik från KOV. Nya regler om personlig skyddsutrustning har beslutats inom EU, vilka innebär förbättrade förutsättningar för en effektiv marknadskontroll. KOV:s vägledningar för turistverksamhet i fjällmiljö har mottagits väl av branschen. Konsumenter nöjda med konsumentupplysningen Konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument lanserades av KOV . Webbplatsen hade drygt 800 000 användare. Vidare har drygt 90 000 frågor besvarats , varav via telefon och övriga via chat och e-post. av frågorna hänvisades vidare till den kommunala konsumentvägledningen, konsumentbyråerna, andra myndigheter eller till , dvs. den fristående enhet inom KOV som ger vägledning i gränsöverskridande konsumentfrågor. Kötiden för telefonkontakt har i genomsnitt varit , men insatser vidtas för att korta kötiderna. En undersökning som genomförts visar att användarna i stort tycker att Hallå konsument fungerar bra, exempelvis tycker att informationen är lätt att förstå. Fler konsumenter än tidigare kontaktade 2015. Enligt en undersökning var nöjda med första kontakten. Bland frågorna har bl.a. bilvärderingstjänster och flygtransporter dominerat. När det gäller KOV:s webbaserade informationstjänst för s.k. remitteringar, Money from , kan konstateras att kostnaden för att skicka pengar till andra länder har minskat i några fall. De marknadsföringsinsatser som har gjorts har gett tydliga effekter, om än kortvariga. ARN:s webbaserade verktyg har förbättrats ytterligare, bl.a. genom att även anmälningsformulären anpassar sig till användarens skärmstorlek. gjordes av anmälningarna via webbplatsen jämfört 2014. Antalet besökare på FMI:s webbplats har ökat jämfört med och 2014. Som nämnts har KOV börjat publicera en varningslista över företag som begår allvarliga överträdelser av konsumentskyddande regler. KOV har också varnat konsumenter för vissa överträdelser, exempelvis har KOV via kampanjer i sociala media varnat konsumenter för annonser som felaktigt ger sken av att erbjuda gratisprodukter. Särskilda insatser gentemot vissa grupper av konsumenter KOV har tagit fram undervisningsmaterial till skolan om bl.a. privatekonomi, vilket tagits emot väl. KOV har vidare gjort särskilda informationsinsatser för att nå sårbara konsumentgrupper, bl.a. har äldre personer informerats om risker vid telefonförsäljning. För att öka tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning har utbildning för personalen anordnats, särskilt för dem som arbetar med Hallå konsument. Vidare har KOV tagit fram information till handeln om tillgänglighet och ett nytt undervisningsmaterial för elever i särskolan samt spridit information om rättigheter vid resor med kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Uppläsningsfunktionen på har uppgraderats. Ett antal åtgärder har antingen inletts eller planeras för att möjliggöra en mer hållbar konsumtion. Fortsatt genomslag för miljömärkningen Miljömärkning har bedrivit ett aktivt arbete med kriterieutveckling och licensiering, bl.a. har arbetet med att utveckla kriterier för Svanenmärkta fonder fortsatt. världen lite grann har fått mycket uppmärksamhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bevakning av konsumenters möjligheter att agera miljömässigt hållbart KOV har utvecklat metoder för sitt relativt nya uppdrag att bevaka konsumenters möjligheter att agera på ett ur miljösynpunkt hållbart sätt. Ett första resultat visar på tydliga skillnader mellan olika marknader när det gäller konsumenters möjligheter att agera miljömässigt hållbart, bl.a. när det gäller vilka alternativ som finns och vilken information som ges. Utveckling av den konsumentrelaterade miljöinformationen KOV har i samverkan med andra myndigheter inlett ett arbete för att utöka den konsumentrelaterade miljöinformationen på Hallå konsument. Ett utvecklingsarbete för att få fler konsumenter att hitta fram till informationen har också inletts. Civila samhällets organisationer arbetar för hållbar konsumtion beviljades 18 organisationer från det civila samhället det stöd som KOV förmedlar med stöd av förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet, vilket är ungefär lika många som . En stor del av bidraget har även detta år använts till informationsinsatser avseende miljömässigt hållbar konsumtion och rättvis handel. Det har bl.a. handlat om kampanjer och seminarier, liksom om digitala lösningar för att underlätta för konsumenter att göra hållbara val. Åtgärder för att motverka överskuldsättning I enlighet med den strategi som presenterades i förra budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) och i linje med om samhällets stöd till överskuldsatta (RiR 2015:14) har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att motverka överskuldsättning. Förutom att ta fram förslag till en ny skuldsaneringslag som beslutades av (prop. 2015/16:125, bet. 2015/16:CU19, rskr. 2015/16:235) har regeringen gett KOV i uppdrag att ta fram rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen och följa upp hur de används. Vidare har KOV fått i uppdrag att i samarbete med och verka för en fördjupad samverkan med samhällsaktörer som kan bidra till att personer som har eller riskerar att få problem med skulder kan få hjälp med att få ordning på sin ekonomiska situation. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förbättra hanteringen av skulder till det allmänna fortgår bland berörda myndigheter. Som tidigare nämnts har KOV i sin tillsynsverksamhet haft starkt fokus på konsumentkrediter. KOV har också bl.a. vidareutvecklat delar av sitt stöd till budget- och skuldrådgivarna i kommunerna och medverkat i arbete som bidragit till att förebygga överskuldsättning bland unga vuxna. Ändamålsenliga insatser har vidtagits för att uppnå det konsumentpolitiska målet. Insatserna har bidragit till att skapa bättre fungerande konsumentmarknader och till att underlätta en mer miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. KOV:s proaktiva arbete och aktiva tillsyn har bidragit till mer pålitliga affärsmetoder och till att upprätthålla det konsumenträttsliga skyddet. Regeringen bedömer att KOV utifrån en gedigen omvärldsbevakning har gjort väl avvägda prioriteringar, utifrån bl.a. omfattningen av problemen och deras betydelse för konsumenter. KOV har också prövat nya vägar för att nå fram till både företag och konsumenter. Att KOV aktivt samverkat med branschföreträdare och informerat näringsidkare om olika konsumentfrågor har lett till att problem kunnat undvikas i ett tidigt skede. Uppgifter tyder på att problemen på fastighetsmäklarmarknaden ökat. har FMI inte kunnat hantera tillsynsverksamheten i tillräcklig utsträckning, vilket är allvarligt eftersom bostadsköpet ofta är den ekonomiskt mest betydelsefulla transaktionen för berörda hushåll. Att en stor del av de överklagade disciplinärendena avslagits av förvaltningsrätten visar att FMI:s rättsliga prövningar har stått sig väl. Att fler ärenden inkommit till och prövats av har inneburit att konsumenters tillgång till tvistlösning har ökat. Att andelen företag som följer myndighetens rekommendation är högre än någonsin indikerar att näringsidkare har förtroende för och att de konsumentskyddande reglerna får genomslag. Regeringen bedömer att KOV genom ett systematiskt arbetssätt bidragit till mer säkra varor och tjänster på konsumentmarknaderna. I flera fall har KOV:s förebyggande insatser bidragit till att säkerhetsproblem kunnat undvikas. Konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument har fått ett bra genomslag. Det är tydligt att många konsumenter har behov av den här typen av stöd och tjänsten bedöms ha bidragit till att hjälpa konsumenter att bevaka sina rättigheter. För att säkra en effektiv tillgång till tjänsten behöver väntetiderna hållas nere. Hallå konsument har bidragit till att antalet konsumenter som fått vägledning ökat totalt sett. Antalet ärenden till den kommunala konsumentvägledningen har dock minskat. Mot bakgrund av att den kommunala konsumentvägledningen är en viktig del av konsumentstödet, inte minst för konsumenter i behov av personligt stöd, behöver utvecklingen följas noga. Det är positivt att arbetet går fortsatt framåt när det gäller miljömärkningen, inte minst eftersom undersökningar visar att konsumenter ser miljömärkning som ett viktigt verktyg när det gäller att göra hållbara val. Det är vidare positivt att insatser görs för att förbättra miljöinformationen på Hallå konsument och att KOV arbetar med att göra den mer känd. KOV:s bevakning av konsumenters förutsättningar när det gäller att agera miljömässigt hållbart belyser att många konsumenter upplever hinder i form av brist på alternativ och information. Det är positivt att KOV arbetar metodiskt med att förbättra villkoren för konsumenter med funktionsnedsättning eller som är sårbara av andra skäl. Slutligen är det positivt att engagemanget för konsumentfrågor är fortsatt stort från det civila samhällets sida. Förutsättningarna för konsumenter och företag förändras i snabb takt, till stor del till följd av digitaliseringen. Det gäller bl.a. marknadsföring, informationsförmedling, försäljningskanaler, betalningsupplägg, produktutbud och gränsöverskridande handel. Många konsumenter kan dra nytta av utvecklingen, men det kan också bli svårare att ta ställning till olika erbjudanden utifrån egna behov och önskemål, i synnerhet för sårbara konsumenter. Konsumtionens konsekvenser för klimatet och miljön, liksom sociala förhållanden i och omvärlden, är också omständigheter som regeringen beaktar när det gäller politikens inriktning. Strategi för hållbar konsumtion Regeringen avser att i högre utsträckning beakta konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Exempelvis är den genomsnittliga konsumtionen i långt ifrån miljömässigt hållbar, inte minst när det gäller utsläppen från svensk konsumtion som sker i andra länder. Som framgått i den särskilda strategin för att motverka överskuldsättning, som lämnades i samband med förra budgetpropositionen (prop. 2015/16:1), har en hållbar privatekonomi stor betydelse för både den enskilde konsumenten och samhället i stort. Därutöver kommer regeringen att fokusera än mer på konsumtionens effekter för människors hälsa och säkerhet, såväl nationellt som internationellt, likaså på konsumenters olika förutsättningar. I förra budgetpropositionen föreslogs mot den bakgrunden det nya konsumentpolitiska målet. Vidare aviserades en strategi för hållbar konsumtion. Regeringen återkommer här med en strategi som tar sikte på vad staten i ett första steg kan göra i samverkan med andra centrala aktörer, såsom kommuner, näringsliv och det civila samhällets organisationer, för att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart. Strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion, men vissa av åtgärderna kan relatera till den del av det konsumentpolitiska målet som avser väl fungerande konsumentmarknader. För vissa av åtgärderna utgör även generationsmålet – dvs. målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser – och miljömålen riktmärken för strategin, likaså FN:s globala hållbarhetsmål (Agenda 2030), inte minst målet om hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Strategin tar sikte på att –öka kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön, såväl nationellt som globalt, –fördjupa samverkan mellan offentliga aktörer, näringslivet och det civila samhället, på såväl lokal och nationell som global nivå, –stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhetsaspekter, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 –främja ett effektivt utnyttjande av resurser, –motverka att varor och tjänster är skadliga för hälsa och miljö, –beakta olika konsumenters förutsättningar utifrån bl.a. ekonomi, ålder, kön eller funktionsnedsättning, och –lägga särskild vikt vid konsumtion av livsmedel, transporter och boende. Forum för miljösmart konsumtion och livsstil För att den negativa miljö- och klimatpåverkan ska kunna minska behövs förändringar när det gäller vad som konsumeras och hur. Kunskaperna om sambanden mellan konsumtionsmönstren och konsekvenserna för miljön är delvis bristfälliga. Viktiga insatser görs redan av många myndigheter, forskarsamhället, näringslivet och det civila samhällets organisationer, såväl på lokal och nationell som på global nivå, men en fördjupad samverkan mellan dessa aktörer skulle behövas för att både vidareutveckla och effektivisera arbetet och för att öka kunskaperna på området. Regeringen avser att vidta åtgärder för att samverkan ska fördjupas. Ett forum som agerar samordnare och pådrivare gentemot aktörer som på olika sätt kan bidra till en mer miljösmart konsumtion och livsstil föreslås därför inrättas. Forumet bör hanteras av KOV i samverkan med andra berörda myndigheter. Ett nätverk bör kopplas till forumet. En aktiv samverkan bör eftersträvas med forskare, näringslivet, länsstyrelser, kommuner och landsting, liksom det civila samhällets aktörer. Även aktörer inom miljömärkningsområdet skulle kunna bidra till och ha nytta av forumets verksamhet. Arbetet bör också kopplas till relevanta internationella processer. En finansiell satsning görs för att möjliggöra inrättandet av ett forum hos KOV för miljösmart konsumtion och livsstil som också beaktar de könsmässiga skillnader som finns inom området utifrån ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller forskning, se bl.a. utgiftsområde 20, avsnitt 4. Stimulera en mer miljösmart konsumtion och livsstil Konsumenter kan bidra till en miljömässigt mer hållbar konsumtion genom att ändra sina beteenden. Ofta upplever de dock hinder i form av bl.a. brist på information. Även kostnader, vanor, tidsbrist och påverkan från omgivningen ligger sannolikt ofta till grund för enskilda indi- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 viders köpbeslut och andra beteendemönster. Regeringen föreslår finansiering av ett särskilt uppdrag till KOV att verka för en mer miljösmart konsumtion och livsstil. En betydelsefull del av uppdraget bör vara att, utifrån bl.a. beteendevetenskapliga överväganden, på olika sätt underlätta och stimulera till val av de ur miljösynpunkt mest ändamålsenliga alternativen, dvs. det som brukar gå under benämningen nudging. Arbetet bör ske i samverkan med övriga berörda myndigheter och anknyta till arbetet inom ovan nämnda forum. Verksamheten bör samordnas med det arbete som pågår för att göra miljöinformationen i konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument mer känd. Insatserna, som så långt det är lämpligt och möjligt bör vara målgruppsanpassade, kan bedrivas med vissa områden i särskilt fokus, exempelvis matvanor, transporter, energianvändning, avfallshantering och giftfri vardag. Innehållet i de kursplaner och ämnesplaner som började gälla innebär att frågor som rör miljömässigt hållbar konsumtion blivit ett tydligt inslag i ett flertal ämnen i undervisningen. Regeringen avser att ge KOV i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer underlätta undervisningen om konsumtionens påverkan på miljön, exempelvis genom att verka för att skolmaterial och förslag på lektionsupplägg finns lättillgängligt. Företagens och de finansiella aktörernas arbete med hållbarhet, inklusive rättvis handel Konsumenter kan genom efterfrågan och engagemang påverka företag i en mer hållbar riktning när det gäller såväl produktion och distribution som affärsupplägg. Regeringen har föreslagit nya regler som innebär att stora företag ska rapportera om hur de arbetar med hållbarhetsfrågor, exempelvis miljö, mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. När företag lämnar hållbarhetsupplysningar blir det lättare för bl.a. konsumenter att ta ställning till vilka företag de vill handla av eller investera i. Det civila samhällets aktörer kan spela en betydande roll i detta sammanhang. Som ett led i regeringens arbete med att pröva frågan om ska bli ett föregångsland för fri och rättvis handel har synpunkter inhämtats från bl.a. det civila samhället. Ett arbete bedrivs inom . som grund kommer lämpliga åtgärder att övervägas. Den finansiella sektorn är betydelsefull för möjligheterna att nå hållbarhetsrelaterade mål. Regeringen gav därför Utredningen om en översyn av fondregelverket (dir. 2014:158) i uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar jämförbarheten när det gäller vilka hållbarhetsaspekter som beaktas i fondförvaltningen. Utredningen har redovisat sitt uppdrag och föreslår bl.a. nya och skärpta informationskrav (En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad, SOU 2016:45. Se utg. omr. 2 avsnitt 3.5). har, vilket tidigare berörts, beviljat ekonomiskt stöd till arbete med att ta fram kriterier för Svanen-märkning av fonder. Som nämnts ser konsumenter miljömärkning som ett viktigt verktyg för hållbara konsumtionsval. Avgörande för ett bra genomslag för miljömärkningen är, vid sidan av konsumenternas förtroende, att den håller jämna steg med utvecklingen på marknaden. Att det numera inte enbart är enskilda varor som miljömärks, utan även olika typer av tjänster, är ett exempel på detta. Konsumenter kan också intressera sig för enskilda företags miljörelaterade arbete, men ha svårt att värdera arbetssätt och effekter. Denna utveckling, i kombination med den ökande digitaliseringen, kan ställa miljömärkningen inför nya utmaningar. När det gäller EU Ecolabel tillkommer att systemet involverar ett stort antal aktörer och att märkningen inte är särskilt känd bland konsumenter. erbjuder EU en stor marknad för miljömärkning, vilket också kan ha betydelse när det gäller handel och erfarenhetsutbyte med länder utanför EU:s inre marknad. Regeringen vill verka för effektiva tredjepartscertifierade miljömärkningar som får bra genomslag bland företag och konsumenter, även internationellt. För att få ytterligare underlag till det arbetet ser regeringen behov av ett särskilt samråd med berörda aktörer om miljömärkningens potential och förutsättningar. Med detta som grund avser regeringen att vidta lämpliga åtgärder. Arbeta för en giftfri vardag En viktig del av såväl generationsmålet som miljömålet om en giftfri miljö är att arbeta för en giftfri vardag. Barn är extra utsatta för farliga kemikalier och är därför särskilt prioriterade att skydda. Kemikalieinspektionen har fått förnyat uppdrag att arbeta med handlingsplanen för en giftfri vardag, vilket inkluderar att bidra till en effektiv reglering på EU-nivå. Regeringen verkar inom EU bl.a. för att farliga kemikalier ska kunna fasas ut ur det cirkulära kretsloppet . På nationell nivå har ett lagförslag om punktskatt på farliga kemikalier i viss elektronik tagits fram för att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16). Särskilda åtgärder vidtas också när det gäller bl.a. mikroplaster. I syfte att få fram alternativ till farliga kemikalier utreds möjligheten att inrätta ett för substitution av farliga ämnen i varor (dir. 2016:25). Här finns beröringspunkter med ovan nämnda initiativ för att främja miljösmart konsumtion och livsstil. Stoppa felaktiga påståenden om produkters miljöpåverkan Enligt Europeiska kommissionen förekommer miljöpåståenden allt mer ofta i marknadsföring och man befarar att konsumenter i högre utsträckning kan vilseledas när det gäller vilka miljöhänsyn som har tagits från företagens sida. Kommissionen har därför tagit fram särskilda riktlinjer om miljöpåståenden i marknadsföring. Vidare har KOV till grund för tillsynsinsatser på området beställt en studie som visar hur miljöargument används och på vilka marknader. nämnda lagändringar rörande skarpare sanktionsmöjligheter för KO kan få betydelse i sammanhanget. Varor som håller längre Regeringen föreslår att mervärdesskatten sänks från till för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.25) och att en skattereduktion införs för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.4). Regeringen verkar vidare för att krav på varors hållbarhet utifrån det s.k. ekodesigndirektivet ska ställas på fler produktgrupper och för att information om reparerbarhet ska lämnas där så är relevant.