prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Skogforsk bedriver skogsforskning för ett hållbart och lönsamt svenskt skogsbruk. Regeringen bedömer att de olika finansiärerna inom miljöforskningen, Formas, och Mistra, kompletterar varandra väl och är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. Formas huvudsakliga stödformer, den öppna utlysningen och de riktade satsningarna, är viktiga för att tillgodose både den långsiktiga kunskapsförsörjningen (grundforskning), en bibehållen nationell kompetens på området och för att söka lösningar på aktuella miljöproblem (behovsmotiverad forskning). Regeringen anser att den fördelning som Formas har mellan dessa stödformer är rimlig och att den finansierade forskningen håller hög kvalitet. Formas har en jämn könsfördelning i sina beredningsgrupper och bland dem som mottar forskningsstöd. Regeringens bedömning är att verksamheten vid Formas håller en hög kvalitet och att den finansierade forskningen har stor betydelse för miljöarbetet och för den nationella och internationella miljöpolitiken. Formas analys- och utvärderingsverksamhet bidrar med viktigt underlag till regeringens arbete, bland annat till propositionen omforskning, innovation och högre utbildning som presenteras . Formas arbete med EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 är också av stor vikt för att svenska forskare ska kunna dra nytta av det europeiska samarbetet. Regeringen anser att den kommunikation och popularisering av forskningsresultat som bedrivs av Formas håller hög publicistisk klass och påtagligt bidrar till spridning av aktuell vetenskaplig kunskap på området. Regeringen anser att den forskning som finansieras av bidrar med vetenskapligt underlag för att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Den forskning som utförs vid (), IIIEE i och vid IVL håller hög internationell klass och bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljöarbetet. Forskningen vid är av stor betydelse för att utveckla väderprognoser och varningar för olika väderhändelser samt för klimatarbetet, bland annat som inspel i FN:s klimatpanels (IPCC) arbete. Det Vetenskapliga rådet för hållbar utveckling som regeringen inrättade 2015 har påbörjat sitt arbete och kommer att spela en fortsatt viktig roll med att koppla samman forskning och politik. En stark miljöforskning är avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet, liksom för att ge verktyg för att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna och bidra till att uppfylla målsättningarna som slagits fast i klimatavtalet från och Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen bedömer att har god potential att vara en ledande forskningsnation och därigenom också bidra till nya företag och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Insatser på miljöområdet ska vila på en solid vetenskaplig grund, därför anser regeringen att nyttiggörandet av redan existerande forskning är en central fråga, inte minst för att nå miljömålen. Därför avser regeringen att inrätta en analysfunktion för miljöarbete . Detta innebär att anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader beräknas öka med . Satsningen beskrivs närmare i den kommande forskningspolitiska propositionen som kommer att presenteras . Satsning på miljö och klimat 2:2 för miljö, areella näringar och anslaget ökas ytterligare . Satsningarna avser nedanstående områden och kommer att närmre beskrivas i den kommande forskningspolitiska propositionen som presenteras . Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är också en av regeringens högst prioriterade frågor. Klimatforskningen utgör en mycket viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställning i hela samhället: energi- systemet, jord/skogsbruk och markanvändning, transporter och samhällsplanering samt övrig produktion och konsumtion. Ökad forskning behövs också om anpassning till och minskad sårbarhet för klimatförändringarnas effekter. Det finns behov av både inomvetenskaplig och tvärvetenskaplig forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap och teknik, ekonomi och juridik. Regeringen föreslår att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med för detta ändamål 2017 och beräknar att det kommer att behövas ytterligare 2018 och jämfört med anslagsnivån 2016. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Forskning om hållbart samhällsbyggande Regeringen föreslår en nationell satsning på forskning om hållbart samhällsbyggande i bred bemärkelse, se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik för en närmare beskrivning. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med 2018 och jämfört med anslagsnivån 2016. Forskning för en social bostadspolitik Regeringen föreslår en nationell satsning på forskning för en social bostadspolitik, se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik för en närmare beskrivning. Satsningen är en del av regeringens forskningssatsningar för hållbart samhällsbyggande. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med 2018 och jämfört med anslagsnivån 2016. Samverkansprogram och Strategiska innovationsområden, SIO För att möta samhällsutmaningarna behövs även breda strategiska satsningar på innovation och samverkan med näringsliv och civilsamhälle, där forskning kan knytas närmare till innovation, jobbskapande och ökad svensk konkurrenskraft. Detta gäller i synnerhet området Cirkulär och biobaserad ekonomi, där forskning behövs om våra produktionssystem till lands och till havs och hur dessa kan utvecklas för att bidra till minskad klimatpåverkan, öka upptag av koldioxid och bidra till klimatanpassning, säkra en resurseffektiv bränsle- och livsmedelsförsörjning och utveckla nya avancerade produkter och material. Avvägning av livsmedelsproduktion och produktion av biodrivmedel och andra biobaserade produkter, konsumtionsmönster, nutrition och hälsa, klimatförändringseffekter samt växtskyddsfrågor är några områden där mer forskning behövs. En cirkulär ekonomi och ett samhälle utan avfall kräver också forskning och innovation om resurseffektiva processer och materialflöden, hur man kan ersätta ohållbara material, samt innovation på marknaderna för sekundärt material och återvinning, mätmetoder och standarder för bl.a. ekologiskt fotavtryck och kvalitetssäkring, nya affärsmodeller, ekodesign av produkter och avancerade systemlösningar såsom industriell symbios. Denna satsning ingår i regeringens samverkansprogram Cirkulär och biobaserad ekonomi och delas mellan utgiftsområde 20 och 23. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med 2018, 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016. I utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår regeringen att motsvarande summa tillförs. I den forskningspolitiska propositionen som ska presenteras kommer satsningarna att presenteras närmare för åren efter 2017 och bedömningar kommer att redovisa inriktningen för politiken för de kommande tio åren. Forskning för att nå miljömålen Det är viktigt att hitta synergier mellan offentligt finansierad miljöforskning och miljöövervakning, så att de stora mängder data som samlas in för forskningsändamål kan göras tillgängliga för miljöövervakningen och tvärtom. Prognoser för och utvärdering av den samlade effekten av styrmedel och deras konsekvenser behöver utvecklas ytterligare. För regeringen är forskning för en omställning till cirkulär och biobaserad ekonomi viktig. Detta för att en sådan omställning ökar resurseffektiviteten och minskar miljö- och klimatpåverkan, som den gynnar näringslivsutveckling och nya jobb. Forskning som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör stärkas. Kunskapen om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt deras användning och spridning i miljön är fortfarande bristfällig. Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) utgör tillsammans med FN:s klimatpanel (IPCC) två viktiga initiativ där forskare från hela världen sammanställer forskningsresultat till grund för internationella förhandlingar. Svenska forskare har varit mycket aktiva i dessa sammanhang. Regeringen verkar för att IPBES involverar relevanta aktörer, inklusive bärare av traditionell och lokal kunskap, i sitt arbete och bidrar till förstärkt kapacitet att förvalta biologisk mångfald. Regeringen anser att det är viktigt att svenska forskare även fortsatt kan bidra till IPCC:s och IPBES:s rapporter. Forskning för ett fossilfritt ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Forskning, innovation, avancerade systemlösningar och teknikutvecklig är viktigt för att komma tillrätta med processindustrins processutsläpp av klimatgaser. Genom regeringens satsningar på nyindustrialisering och samverkansprogram för innovation ska samarbete mellan stat och näringsliv stärkas. Regeringen ser positivt på initiativ från näringslivet som t.ex. arbetet med en fossilfri stålindustri som initierats av , vetenskapssamhället har stärkts , men fortfarande behövs en bättre omsättning av resultaten från forskningen i det praktiska politiska arbetet. Aktivt deltagande av forskare i planering eller utvärdering av är ett sätt att uppfylla behov av kompetens och bygga kunskap som behövs för en flexibel och anpassningsbar förvaltning. Regeringen arbetar för att fler internationella forskningssamarbeten ska komma till stånd, både bilateralt och inom EU. Arbetet med EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont 2020 är centralt för svenska forskares bidrag till lösningar på våra gränsöverskridande miljöproblem. Det Vetenskapliga rådet för hållbar utveckling som regeringen inrättade har redan gett positiva resultat. Rådet kommer att ha en fortsatt viktig roll, bl.a. i det nationella genomförande av Agenda 2030 och de globala (NCE) som regeringen aktivt medverkat till att få till stånd, fortsätter och är ett ytterligare exempel på hur kontakter mellan förd politik och ny forskning nu utvecklas. Projektet leds av en global kommission, med internationella ledamöter. NCE har fått ett starkt genomslag för sina slutsatser i klimatdiskussionen och är i hög grad inriktat mot finansieringsfrågor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen driver frågor om klimat, hållbarhet, biologisk mångfald och ekosystemtjänster i för forskning gällande klimat, miljö, resurseffektivitet och råvaror i Horisont , EU:s ramprogram för forskning och innovation. Regeringen och dess myndigheter (bl.a. , Havs- och vattenmyndigheten och Formas) driver också viktiga forskningssamarbeten med andra länder inom flera JPI:er (initiativ för gemensam programplanering) som delfinansieras genom Horisont 2020. 4.6.1Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 72 331 tkr prisnivå. 3Motsvarar 72 330 tkr prisnivå. 4Motsvarar 72 331 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter. Miljöforskningen har en avgörande betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet såväl nationellt som internationellt. Regeringen ser ett stort behov av att systematiskt analysera befintlig och ny P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 forskning inom miljöområdet för att öka nyttiggörandet av miljöforskningens resultat. För detta ändamål avser regeringen att etablera en analysfunktion och föreslår i denna proposition att anslaget beräknas öka med . Vilka konsekvenser detta kommer att få för personalen är svårt att överblicka. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 förklaras i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.2Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2023. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Det högre forskningsanslag till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Formas som regeringen föreslår innebär behov av högre bemyndigande . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 – 2023. Tabell 4.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1 029 702. Erhållet/föreslaget bemyndigande I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 och beräknar att anslaget ökas med 2018, 2019 och . Ökningen till anslaget fördelar sig enligt följande. 25 miljoner 2017, 2018, 130 miljoner –Forskning, innovation och samverkan inom kronor 2019, . –Forskning om hållbart samhällsbyggande – för en social bostadspolitik – kronor 2018, 30 miljoner ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) omvärldsbevakning, analys och främjande på utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser till 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 förklaras i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 2017 och 2018 vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . , 2019 och 2020 beräknas