prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — Tillförsel av granatkastarplutoner till fyra hemvärnsbataljoner fortsätter och ökar den operativa förmågan hos hemvärnsförbanden. Marinstridskrafterna ska ha en hög tillgänglighet, uthållighet och ökad operativ förmåga. ska marinstridskrafterna säkerställa att besättningar och nyckelpersonal rekryteras och tillförs förbanden. Vidare ska åtgärder vidtas för att säkerställa nödvändigt underhåll av krigsförbandens plattformar och materiel i syfte att öka tillgängligheten. Övningsverksamheten ska fortsatt prioriteras. Krigsdugligheten i stridsflygförbanden ska öka under den försvarspolitiska inriktningsperioden. ska Försvarsmakten fortsatt arbeta för att öka tillgängligheten i stridsflygsystemet. Vidare ska flygstridskrafternas förmåga till skydd och spridning inom och mellan baser stärkas. Kravet på operativ tillgänglighet av flygplan medför att planen för ombeväpningen från JAS 39C/D till JAS 39E kan behöva anpassas så att befintliga JAS 39 C/D kan tas ur drift . medgivande av nyproduktion av komponenter och flygplan (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) ger i det avseendet förutsättningar för en mer gynnsam ombeväpningsplan. Regeringen bedömer att det inom ledningsområdet ska ligga ett ökat fokus på att sambandet inom varje stridskraft respektive mellan relevanta delar av olika stridskrafter, utformas utifrån uppgiften att med hela krigsorganisationen försvara mot ett väpnat angrepp. förmåga inom cyberområdet kommer fortsatt utvecklas och förstärkas. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att, med stöd av , analysera och redovisa hur förmågan att utföra aktiva operationer i cybermiljön kan utvecklas. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet utgör grunden för regeringens överväganden rörande Försvarsmaktens personalförsörjning. Därför har regeringen tillsatt en utredning om en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret (dir. 2015:98). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 överlämna sitt betänkande till regeringen. Betänkandet kommer därefter att remitteras och beredas i . Utöver detta kommer regeringen särskilt att följa rekryteringen till krigsförbanden, genomförandet av den nya militära grundutbildningen, officersförsörjningen, krigsplaceringen av personal samt myndighetens arbete med repetitionsutbildning. För att bidra till en större rekryteringsbas och därmed bredda kompetensen inom myndigheten anser regeringen att det är av särskild vikt att Försvarsmakten fortsätter att vidta åtgärder för att andelen kvinnor i myndigheten ska öka på alla nivåer. Regeringen kommer att följa Försvarsmaktens och Totalförsvarets rekryteringsmyndighets arbete med att åstadkomma en jämnare könsfördelning i Försvarsmakten. Likaså följer regeringen de båda myndigheternas övriga arbete med jämställdhetsintegrering av verksamheten. Regeringen betonar de frivilliga försvarsorganisationernas betydelse för utbildning och bemanning inom totalförsvaret. En stark försvarsvilja är avgörande för försvaret av . Regeringen framhåller därför vikten av de frivilliga försvarsorganisationernas roll för folkförankringen av såväl Försvarsmakten som totalförsvaret. Regeringens bedömning: För att stärka och utveckla veteran- och anhörigstödet ska Försvarsmakten inrätta ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. Skälen för regeringens bedömning: Veteranfrågorna är prioriterade och viktiga frågor för regeringen. Det finns ett starkt folkligt stöd för veteranerna. Att ta ett tydligt ansvar för dem är viktigt för försvarets folkliga förankring och stärker rekryteringskraften. Verksamheten utvecklas kontinuerligt av ansvariga myndigheter. har tillkännagivit sin mening gällande veteranpolitiken (bet. 2014/15:FöU7, rskr.2014/15:132 och bet. 2015/16:FöU8, rskr.2015/16:149). Regeringen har i regleringsbrevet för avseende Försvarsmakten gett myndigheten i uppdrag att redovisa hur myndigheten avser fortsätta utveckla veteran- och anhörigverksamheten, med en strävan att arbeta myndighetsöverskridande. Enligt uppdraget i regleringsbrevet skulle Försvarsmakten, med grund i det lagstadgade uppföljningsansvaret, fortsätta att utveckla konceptet för råd och vägledning till veteraner och deras anhöriga, utveckla formerna för koordinering av forskning över ett brett vetenskapligt fält, liksom metoder för att säkerställa relevant statistik. Myndigheten ska även bidra till en successivt ökad folkförankring, där veteraners meritvärde särskilt bör framhållas. I 2016 redovisade myndigheten uppdraget. Regeringen konstaterar att dagens veteranenhet inom Försvarsmakten har utvecklats så att flera av dessa uppgifter redan omhändertas. För att ytterligare stärka myndighetens veteran- och anhörigstöd avser regeringen fatta beslut om att ett särskilt veterancentrum ska inrättas inom Försvarsmakten. I betänkandet En svensk veteranpolitik – ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27) som redovisades föreslår utredaren bl.a. inrättandet av en nationell veteranmyndighet och att begreppet veteran bör utvidgas att gälla även civil personal. Betänkandet har remissbehandlats (se bilaga 1). Flertalet remissinstanser har i huvudsak varit positiva till betänkandet och välkomnar att staten ska ta ett ökat ansvar och ge ett tydligare erkännande till personal som har tjänstgjort i en internationell insats eller verksamhet, civil eller militär, genom en samlad och utvecklad veteranpolitik. Att inrätta en nationell veteranmyndighet har dock bemötts av kritik från ett antal remissinstanser, bl.a. Försvarsmakten, , , Statskontoret och . Remissinstanserna motsätter sig förslaget med hänvisning till att de anser att utredningen inte med önskvärd tydlighet påvisat behov av att bilda en ny myndighet och att förslaget riskerar att leda till ett otydligt ansvarsförhållande mellan anställningsmyndigheten och den föreslagna veteranmyndigheten. När det gäller att vidga begreppet veteran till att även omfatta civil personal som på statens uppdrag genomför utlandstjänstgöring så har även det bemötts av kritik från bl.a. och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Myndigheten för samhällskydd och beredskap. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att det inte finns skäl för att införa en nationell veteranmyndighet eller att utvidga begreppet veteran så som det föreslås i utredningen. Regeringen avser återkomma till när ett särskilt veterancentrum inom Försvarsmakten har inrättats. till kapacitets- och konceptutveckling samt utbildningsstöd inom FN:s ram. bör fortsatt verka för gemensamma nordiska styrkebidrag till FN. I linje med den av regeringen överenskomna inriktningen bör fortsatt bidra till EU:s krishanteringsinsatser, samt arbeta för att stärka EU:s befintliga planerings- och ledningskapacitet för dessa. I enlighet med inriktningspropositionen fortsätter samarbete 3.4.5Försvarsunderrättelseverksamheten med NATO inom ramen för ett differentierat En god försvarsunderrättelseförmåga är avgörande för att fatta beslut om utveckling och användning av våra stridskrafter samt för möjligheter att föra en självständig och aktiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och i övrigt för kartläggning av yttre hot mot landet. Försvarsunderrättelser ger väsentliga bidrag till Försvarsmaktens operativa förmåga. Regeringen har tidigare framhållit vikten av en god förmåga att inhämta, bearbeta, analysera och delge försvarsunderrättelser. Arbetet med att vidare stärka och utveckla dessa förmågor ska fortgå. Regeringspartierna har kommit överens med , och om inriktningen för försvaret –2020. I propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) redovisar regeringen en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan. Inriktningen omfattar även internationellt försvarssamarbete. I propositionen anförs bland annat följande: Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde anser regeringen att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. är militärt alliansfritt. internationella försvarssamarbeten begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. är medlem i . bör fortsatt bidra till FN genom deltagande i insatser, bidrag Vid sidan av de multilaterala samarbetena spelar bilaterala relationer och samarbetsavtal en viktig roll för att stärka säkerheten i vår del av världen. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet stärker fortsatt behovet av ett fördjupat nordiskt samarbete för att bidra till en stabiliserande tröskeleffekt i närområdet. Det fördjupade samarbetet med är fortsatt av särskild vikt. kommer arbetet med att fördjupa samarbetet med att pågå inom alla stridskrafter. Etableringen av säker kommunikation på relevanta nivåer är angeläget för utvecklingen i övrigt. Operativ planering och förberedelser för gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier bör fortsätta . ser fortsatt goda möjligheter till att fördjupa det fredstida militära samarbete med på marin- och flygområdet utifrån det samförståndsavtal som undertecknades . Arbetet med att implementera samförståndsavtalet bereds vidare, för att under vissa förutsättningar, kunna ge varandra tillgång till varandras sjö- och luftterritorium. har även ett omfattande försvarspolitiskt samarbete med . Detta samarbete bör fortgå . kommer samarbetet fortsatt fördjupas och avser arbeta för etablerandet av en kvalificerad flygövning (Northern Flag), införandet av gemensam luftlägesbild, förenklad tillståndshantering samt fortsätta det pågående arbetet med att etablera alternativbaser för flyg. Att ytterligare stärka samarbetet med ett eller flera nordiska länder är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 av betydelse för att möjliggöra effektivare resursanvändning och ökad militär förmåga. och icke-statliga aktörer mot svensk och internationell säkerhet. Det är också ett sätt att visa solidaritet och fördjupa samarbetet med länder och organisationer som är viktiga för 3.4.7Beredskap och operativ verksamhet säkerheten i vårt närområde. beredskap för intagande av höjd beredskap i händelse av krig eller krigsfara är central för den operativa förmågan. ska därför arbetet med försvarsplanering och mobiliseringsplanering fortsätta i enlighet med regeringens särskilda anvisningar. Försvarsmakten ska upprätthålla beredskap att mobilisera samtliga krigsförband i enlighet med beslutade beredskapskrav. Incidentberedskap och nationella operationer Försvarsmakten ska upprätthålla förmåga att hävda territoriell integritet i enlighet med beslutade tillgänglighets- och beredskapskrav. Verksamheten ska anpassas mot rådande omvärldsläge och militär övningsverksamhet. Svenskt sjöterritorium och luftrum ska kontinuerligt övervakas och incidentberedskap ska upprätthållas. Försvarsmakten bör fortsatt markera närvaro i , inklusive på och kring i syfte att värna svenska intressen. har en möjlighet och ett ansvar att påverka utvecklingen i . Försvarsmaktens stöd till övriga samhället Försvarsmakten ska bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Stödet till polisen med medeltung helikopterkapacitet förlängs och regeringens avsikt är att stödet ska bli en ordinarie uppgift för Försvarsmakten. Genom deltagande i internationella krishanteringsinsatser bidrar till fred, stabilitet, hävdande av internationell rätt och respekt för mänskliga rättigheter, främjande av jämställdhet samt till att motverka hot från stater insatser bör genomföras med Försvarsmaktens ordinarie krigsförband eller delar av krigsförband. Det svenska bidraget till Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ) bör enligt regeringens bedömning fortsatt utgöra en del i insatsens underrättelseenhet och innehålla för verksamhetens genomförande nödvändiga skydds- och logistikfunktioner. Bidraget föreslås även omfatta stabsofficerare vid relevanta staber. Vidare överväger regeringen att med start bidra med taktiskt transportflyg till insatsen. Regeringen avser återkomma med en proposition till . Regeringen anser att ska stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i genom att fortsatt bidra till utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission . Regeringen avser återkomma med en proposition till . stödjer den globala koalitionens ansträngningar för att besegra Daesh. Regeringen överväger en fortsättning och förstärkning av det svenska militära bidraget till koalitionen som verkar i norra , samt att lyfta den nuvarande geografiska begränsningen till norra . Regeringen återkommer i det fallet med en proposition till . Regeringen anser att fortsatt bör genomföra insatser för säkerhetssektorreform och militärt kapacitetsbyggande. Inriktningen är att bl.a. ska bidra till EU:s utbildningsinsatser EUTM , EUTM och EUTM RCA (). Insatsernas syfte är att utbilda personal inom ländernas säkerhetsstyrkor. ska vid de internationella insatserna stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet samt säkerhetsrådsresolution om sexuellt våld i konflikter. Att verka för genomförande av resolution och efterföljande resolutioner är prioriterat för regeringen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 bidrar till att nå regeringens målsättningar för bli bättre på att ställa miljökrav i försvars-, säkerhets-, utrikes-, utvecklings- och I arbetet ska hänsyn tas till kvinnors roll som aktörer och till kvinnors och flickor särskilda utsatthet och skyddsbehov i kris och konflikter. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 aviserade regeringen avsikten att 3.4.8Materiel- och logistikförsörjning fortsätta arbetet med utgångspunkter och mål Strategisk styrning av materielförsörjningen Materielförsörjningen ska genom leveranser till krigsförbanden bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga. Regeringen lämnar ett förslag till investeringsplan för åren 2017–2028 (se avsnitt 3.5) för att förbättra den långsiktiga strategiska styrningen av Försvarsmaktens materielförsörjning. Regeringen föreslår bl.a. utifrån förslag (ESV 2015:47) och Försvarsmaktens budgetunderlag en förändrad anslagsstruktur för Försvarsmakten. Anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar avvecklas. Medlen tillförs anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Den förändrade anslagsstrukturen renodlar anslagen, förbättrar den ekonomiska styrningen inom försvarsområdet samt ger förutsättningar för en effektivare materielförsörjning av krigsförbanden. Eftersom det är angeläget att tillgodose krigsförbandens, i vissa fall tidskritiska, behov inom materiel- och logistikförsörjningen krävs en viss grad av finansiell flexibilitet. Den tidigare tillsatta utredningen om en översyn av materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten (Fö 2015:01, dir. 2015:71) pågår. Utredningen kommer att lämna sitt betänkande senast . har tillkännagivit att tillgången till långräckviddiga bekämpningssystem är så betydelsefull att det bör vara en prioriterad fråga 2015/16:FöU3, 2015/16:49). Regeringen avser behandla frågan inför nästa försvarsinriktningsperiod (jmf. 2015/16:75, s. 46). För att klara miljömålen och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling vid upphandlingar bedömer regeringen att försvarssektorn behöver som rör väsentliga säkerhetsintressen. Regeringen har sedermera i inriktningsbesluten för försvarsinriktningsperioden uppdragit åt Försvarsmakten och att sträva efter att långsiktigt bibehålla och utveckla stridsflyg- och undervattensförmågan på ett sätt som är rationellt i förhållande till kraven på krigsduglighet och god hushållning med statens resurser. Regeringen avser mot denna bakgrund fortsätta analysera hur säkerhetsintressen bäst tillgodoses. En utgångspunkt för arbetet är att statens intressen av operativ effekt, kostnadseffektivitet, rationalitet samt ekonomisk balans tillgodoses. Internationellt materiel- och logistiksamarbete Försvaret är en nationell angelägenhet och EU:s medlemsstaters val av säkerhetspolitisk lösning återspeglas också i materielförsörjningen, t.ex. vad gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållande av strategiska kompetenser för militära förmågor. Regeringen anser att det fortsatta arbetet inom EU avseende industri- och marknadsfrågor därför bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen, inom ramen för den gemensamma marknaden. I detta sammanhang beaktar regeringen även möjligheten att upprätthålla den transatlantiska länken. De samarbeten som ingår ska värderas utifrån hur samarbetet bidrar till krigsförbandens operativa förmåga samt en säkerhetspolitisk helhetsbedömning. Regeringen bedömer att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 och därmed bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga. Särskilt inom undervatten- och stridsflygområdet bedöms export vara betydelsefullt för en kostnadseffektiv materielförsörjning av förbanden genom att bidra till finansiering av nödvändig utveckling och produktion. Regeringen anser att en grundläggande utgångspunkt för statens engagemang i exportfrågor är att det finns en tydlig koppling till Försvarsmaktens operativa förmåga, kort- och långsiktigt. Det ska också finnas ett förhandsbesked från om den tilltänkta exporten eller samarbetet är kontrollerat enligt krigsmateriellagen (1992:1300). Det exportstöd som staten genomför kommer därför att utgå från en försvars- och säkerhetspolitisk helhetsbedömning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens operativa förmåga. Regeringen kommer att fortsätta den successiva ominriktningen av forskning och utveckling på försvarsområdet mot att i större utsträckning öka Försvarsmaktens möjligheter att möta framtida hot. Regeringen ser fortsatt positivt på civilmilitära samarbeten för att främja effektiviteten i forskningsverksamheten. Även internationell samverkan är ett betydelsefullt verktyg för att uppnå en högre effektivitet. Regeringen avser förstärka forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Den av regeringen tillsatta utredningen och utveckling på försvarsområdet (dir. 2015:103) ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser därefter att återkomma till med de förslag som kan bli aktuella med anledning av utredningen. 3.5.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 776 294 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 807 840 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 682 845 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget används även för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 2017–2028 godkänns som riktlinje för Försvarsmaktens investeringar. Skälen för regeringens förslag: Investeringsplanen är regeringens förslag till inriktning för vidmakthållande av befintliga investeringar för åren 2017–2028 och dess struktur bygger på investeringsplaneringsutredningens förslag (SOU 2014:15). Förslaget till inriktning utgår från planerat investeringsbehov i enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Beloppen per område är regeringens bedömning av investeringsplanens omfattning och inriktning för perioden –2028 med utgångspunkt i nuvarande materielbehov. Regeringen anser att förslaget bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för det militära försvaret, krigsförbandens krigsduglighet och utveckling. Regeringen kommer återkomma till med en uppdatering av inriktningen för det aktuella budgetåret och de efterföljande sex åren. Senast i samband med genomförandet av nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut, för perioden , bör regeringen redovisa en ny investeringsplan för den då aktuella tolvårsperioden. Tabell 3.7 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Myndighetskostnader (FMV) P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: I förslaget till bemyndigande ingår objekt med ekonomiskt utfall som redan beställts (utestående åtaganden) och objekt som planeras beställas (nya åtaganden). Anskaffningar inom anslaget hänför sig till vidmakthållande av tidigare investeringar i materiel och anläggningar. Verksamheten omfattar bl.a. underhåll av Försvarsmaktens materiel och anläggningar som inte är av löpande eller driftskaraktär. Verksamheten bidrar därmed till att uppfylla målen för det militära försvaret och bibehålla krigsförbandens krigsduglighet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2018–2022. Tabell 3.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap -5 625 591 -5 684 607 -5 549 310 -6 555 269 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anm: Åtaganden omfattar även åtaganden som har flyttats från anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar . Redovisning av vidmakthållande och avveckling Förslaget till investeringsplan utgörs väsentligen av större vidmakthållande som Försvarsmakten har beställt eller tidigare, samt större beställningar enligt nu liggande planering. Tabell 3.9 Redovisning av vidmakthållande och avveckling För att förbättra den ekonomiska styrningen inom försvarsområdet och ge förutsättningar för en effektivare materielförsörjning av krigsförbanden samt mot bakgrund av förslag (ESV 2015:47) föreslår regeringen en förändrad anslagsstruktur för Försvarsmakten. Förslaget innebär att anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar avvecklas och att den del av verksamheten som avser att bibehålla materielens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager finansieras via anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Till följd av detta kompletteras ändamålet för anslaget. Anslaget har i förhållande till 2016 beräknats enligt följande. I syfte att renodla anslagen och förbättra den ekonomiska styrningen inom försvarsområdet föreslås anslaget öka med genom överföring från 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Till följd av att Lantmäteriet, fr.o.m. , i stället för Försvarsmakten, är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 ansvarig tillståndsmyndighet för spridning av sammanställningar av geografisk landinformation som inhämtats från luftfartyg eller liknande registrering, föreslås anslaget minska med .