prop · H4031d21 · 2016-09-20 00:00:00 — Enligt har programmet varit framgångsrikt och mött stort intresse både vad gäller innehåll och arbetsformer. Regeringen fattade beslut om – 2019 för stöd till kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta (dnr N2015/08916/HL). har uppdraget att fördela medlen till de aktörer på länsnivå som ansvarar för insatser inom området. Regeringens beslut baseras på förslagen i betänkandet Service i glesbygd (SOU 2015:35). I landsbygdsprogrammet 2014–2020, som finansieras inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, har avsatts för stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling. Medlen ska bland annat användas för att utveckla dagligvarubutiker och drivmedelsstationer och för att främja lokal serviceutveckling samt kompetensutveckling. 16 Se tabell 2.8. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Internationell utblick och samarbeten blir alltmer integrerat i ett globaliserat sammanhang, vilket märks bl.a. genom att svenska företag ingår i internationella företagskonstellationer och globala värdekedjor. grannländer och EU i sin helhet har stor betydelse för svenska företag och hållbara tillväxt. Ungefär två tredjedelar av all svensk handel bedrivs med länder inom EU. Hälften av denna handel sker med länder i . Svenska regioner i internationell jämförelse I det nordiska forskningsinstitutet of the Nordic Region 2016, görs jämförelser av de nordiska regionernas utveckling . De nordiska ländernas befolkning ökade . av denna ökning skedde i de 30 största stadsregionerna. I ett europeiskt perspektiv hade endast ett fåtal regioner snabbare befolkningsökning . Urbaniseringen i storstadsområden var också stark, men berodde framför allt på utrikes inflyttning och endast i mindre omfattning på inrikes flyttning. Invandringen i förhållande till befolkningen var starkast i och och har kommit alla regioner till del, men var störst i storstadsregionerna. Den demografiska obalansen med en åldrande befolkning är störst i och nordliga inlandsregioner, men även sydöstra har en stor obalans i detta avseende. Motsvarande obalanser finns i många europeiska regioner, men motverkas till viss del av den nuvarande invandringen. Det finns dock stora frågetecken kring hur denna invandring varaktigt kommer att påverka befolkning och demografi i enskilda regioner. Sysselsättningsmässigt och ekonomiskt har och inte minst regioner utvecklats starkt . An- delen sysselsatta ligger över EU-genomsnittet. En bidragande anledning är ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. De högsta nivåerna hittar vi i delar av inland, och inre . Arbetslösheten i svenska regioner är dock fortfarande högre än i jämförbara regioner i länder som , , och . Flera industridominerade regioner i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och har hög arbetslöshet i förhållande till arbetskraften i ett nordiskt perspektiv. Med undantag för delar av sydöstra samt och har svenska regioner en högre regional BNP per capita än EU-genomsnittet. Högst ligger BNP per capita i och . I ett sammanfattande index över regional potential konstaterar att ligger topp tre tätt efter Oslo- och Köpenhamnsregionerna, medan svenska län som , , , , , , och alla ligger på den nedre tredjedelen av listans 74 nordiska regioner. Tillkännagivande om lokalisering av myndigheter har gett två tillkännagivanden till regeringen med bäring på statliga myndigheters lokalisering (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 samt bet. 2015/16: FiU25, rskr. 2015/16:208), se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Så utvecklas och dess regioner Förutsättningarna för att skapa konkurrenskraftiga och attraktiva regioner varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att leva samt att etablera och utveckla företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar i de miljöer de bor och verkar i. Det handlar bl.a. om tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, service, arbetsmarknader, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden, boende, samt närhet till utbildning, forskning och innovationsmiljöer. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika, det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Det finns följaktligen fler faktorer än de strukturella som påverkar utvecklingsmöjligheterna. Den generella bilden är dock att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har bättre förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre regioner, med stora avstånd till större städer med sämre utvecklade kommunikationer. Bilden nyanseras av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar, exempelvis genom råvaruresurser, en särskilt attraktiv livs- och boendemiljö, t.ex. genom särskilt attraktiva natur- och kulturmiljöer och kulturvärden eller en särskild näringslivsstruktur. Även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att utvecklas. Regioners utvecklingsnivå påverkas även av faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, it-investeringar, flexibilitet, lärande, det civila samhällets struktur och omfattning, regionalt ledarskap samt av möjligheten att samarbeta med andra regioner såväl i som internationellt, bl.a. för att skapa större arbetsmarknader. Viss kunskap som är relevant för företagen är inte begränsad av nationens gränser utan hämtas snarare på en global marknad. Annan kunskap, ofta benämnd tyst kunskap, främjas ofta i nätverk i den lokala eller regionala miljön och är betydligt trognare geografin. Anledningen till detta är att konkurrenskraft har att göra med företags möjlighet och förmåga att ta till sig information och kunskap samt vara lärande och innovativa vilket bl.a. främjas i den lokala och regionala miljön. Det är därför betydelsefullt att på regional och lokal nivå fortsatt främja näringslivsutveckling och innovation. Svenska regioner i en internationell jämförelse Regeringen gör bedömningen att regioner presterar bra i ett europeiskt perspektiv, men att vissa regioner i en nordisk jämförelse inte når upp till sin fulla potential. till ekonomi och sysselsättning har Norrlandsregionerna utvecklats starkt. Delar av sydöstra och har en sämre utveckling. Alla regioner utanför storstäderna har dock betydande demografiska utmaningar som leder till problem med att klara välfärdstjänster och kompetensförsörjning. Den ökade invandringen till utgör en potential i detta avseende, men det finns dock stora frågetecken kring hur immigrationen varaktigt kommer att påverka befolkning och demografi i enskilda regioner. Strategier för hållbar regional tillväxt En central del i den regionala tillväxtpolitiken är ömsesidig samordning av långsiktiga nationella strategier med regionala strategier och program. Det skapar bättre förutsättningar för ett sammanhållet, strategiskt och långsiktigt hållbart tillväxtarbete. En förbättrad samverkan mellan olika geografiska nivåer skapar också effektivare lösningar och främjar synergier mellan aktörer och sektorer. Det strategiska regionala tillväxtarbetet och genomförandet av de regionala utvecklingsstrategierna bidrar till att genomföra regeringens strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Utvecklingen mot ett mer systemorienterat tillväxtarbete med ett långsiktigt strukturbyggande i arbetet visar på det regionala ledarskapet successivt stärkts och gett resultat. De regionala utvecklingsstrategiernas breda inriktning har även en stark koppling till målen i 2020-strategin och bidrar därmed till måluppfyllelse på EU- nivå. Arbetet med för ger upphov till ökade samarbeten mellan statliga myndigheter men också att flernivåsamarbetet har ökat och fördjupats. De nya uppdrag som gavs 2016 är mer anpassade och kopplade till respektive statlig myndighets kärnverksamhet än tidigare uppdrag. Regeringens bedömning är att detta kommer att leda till ett effektivare och mer fokuserat arbete. Formerna för ökat lokal och regional förankring bör fortsatt utvecklas. Tvärsektoriell styrning, samverkan och dialog Genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken präglas av ett ömsesidigt ansvar och samverkan mellan den nationella och regionala nivån. Återkommande dialoger inom olika forum och nätverk är därför centralt för att skapa en regional förankring avseende inriktning och prioriteringar. Regeringen bedömer att dialogerna bidrar till att utveckla styrningen, uppföljningen och lärandet samt stärka sektorsamordningen och flernivåsamverkan. De bidrar även till att identifiera gemensamma utmaningar, utvecklingsmöjligheter och prioriteringar. De regionala utvecklingsdialogerna ger en bra bild över länens utmaningar, prioriteringar och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Dialogerna har också synliggjort regionala variationer, framgångsfaktorer och fortsatt behov av utvecklingsarbete för att få till en bättre styrning samt resultat- och medeluppföljning. En utvecklad styrning som främjar flernivåsamverkan i genomförandet av nationella och regionala strategier, program och insatser kan bidra till att förbättra samordningen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser. Regeringen bedömer också att medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ofta fungerar som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd. Medlen påverkar utvecklingen i regionerna när de används i samverkan med övriga aktörers resurser, såväl offentliga och privata aktörer som det civila samhället. Insatserna inom utgiftsområdet stöder därför samordnade processer och medför att investeringar görs mer sektorsövergripande. Den projektverksamhet länen beslutar om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder bidrar till att mer än fem gånger så mycket medel tillförs av andra aktörer i form av medfinansiering. För att få ett tydligt genomslag för det regionala tillväxtarbetet behövs bl.a. ett starkt regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga tillväxtresurser och frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt. Även erfarenhetsutbyte och samarbeten inom och mellan regioner, mellan förvaltningsnivåer och mellan olika sektorsområden är betydelsefullt för att stärka det regionala tillväxtarbetet. Regeringen ser positivt på att det har kommit in ansökningar från fyra landsting om att ska överta det regionala utvecklingsansvaret (prop. 2015/16:176). Statliga myndigheters medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken Prioriteringar i de regionala utvecklingsstrategierna ska, i den mån de är förenliga med respektive statlig myndighets verksamhetsområde, vara vägledande vid statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen anser att en stärkt koordinering av nationella insatser samt förbättrad samordning mellan olika politikområden, inklusive förbättrad samverkan mellan statliga myndigheter, är betydelsefullt. En viktig förutsättning för att uppnå målet för politikområdet är att statliga myndigheter har god kunskap om och beaktar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regionala förutsättningar och prioriteringar inom ramen för sina verksamhetsområden. Att statliga myndigheter samverkar med de aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret skapar bättre förutsättningar för ett effektivt regionalt tillväxtarbete. Det skapar också bättre förutsättningar för ökad måluppfyllelse i myndigheternas verksamhet på regional och lokal nivå. Regeringen ser positivt på att det finns långsiktiga strategier för en hållbar regional tillväxt för ett flertal statliga myndigheter, samt en stiftelse. Det är viktigt att dessa strategier tillämpas i myndigheternas arbete och att samverkan med de aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret utvecklas. har här en viktig roll i att stödja myndigheterna och stiftelsen. har utöver det en viktig roll i att arbeta mot en bredare krets av statliga myndigheter för att höja deras kunskaper om det regionala tillväxtarbetet samt följa upp hur dessa myndigheter tillämpar de regionala utvecklingsstrategierna. Hållbarhet för stärkt utvecklingskraft Regeringen ser positivt på att aktörer med regionalt utvecklingsansvar och med hjälp av strategier, program och insatser i ökad grad arbetar med såväl en ekonomiskt, socialt som miljömässigt hållbar utveckling. De högt ställda målen för den svenska klimat- och miljöpolitiken kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer, inte minst regional och nivå. Regeringen anser att aktörer i län och kommuner samt företags engagemang, inför och under klimatmötet i , visade på möjligheten att arbeta tillsammans för att ta täten i klimatomställningen, sänka utsläppen och göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Miljödriven näringslivsutveckling för stärkt konkurrenskraft Det krävs förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet i termer av minskad användning av energi och råvaror samt minskad belastning på ekosystemen. Det är även viktigt att näringslivets potential till omställning tas till vara. Regeringen anser att det finns en stor potential för regionerna att främja miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Regeringens uppdrag till aktörer med regionalt utvecklingsansvar, och Tillväxtanalys kommer enligt regeringen att bidra till att utveckla insatserna för miljödriven näringslivsutveckling nationellt och regionalt. Regeringen ser positivt på att jämställdhet används som ett medel för att uppnå hållbar regional tillväxt, dvs. att ta till vara både kvinnors och mäns kunskaper, affärsidéer och innovationsförmåga. De regionala handlingsplanerna för jämställd regional tillväxt har bl.a. tydliggjort ansvaret, skapat strukturer för ett fortsatt arbete med jämställdhetsintegrering samt gett jämställdhetsarbetet ökad prioritet och därmed legitimitet. Inom ramen för uppdraget för jämställd regional tillväxt och förändringarna av stödförordningar för de regionala företagsstöden anser regeringen att det nu finns möjligheter för regionerna att förstärka och prioritera arbetet ytterligare. I detta sammanhang kan även nämnas betydelsen av och flera andra statliga myndigheters handlingsplaner för jämställdhetsintegrering, vilka kan bidra till att förstärka arbetet i länen. Länens samlade insatser bedöms bidra till regeringens mål om jämställd regional tillväxt. Integrationsperspektivet har fått ökat fokus i det regionala tillväxtarbetet. Särskilt inom områdena kompetensförsörjning och företagsfrämjande. För en starkare social sammanhållning finns det enligt regeringen behov av fortsatt uppföljning och erfarenhetsutbyte kring hur målgruppen utrikes födda bättre kan nås av olika typer av insatser. Det behövs även förbättrad samordning mellan ansvariga aktörer för att ta till vara kompetens och entreprenörskap hos kvinnor och män med utländsk bakgrund. Främja lärandet för att utveckla den regionala tillväxtpolitiken Regeringen genomför ett flertal insatser för att stärka arbetet med analyser, uppföljning, utvärdering samt lärande i syfte att stärka utvecklingen av den regionala tillväxtpolitiken. Det handlar bl.a. om att regeringen ställt krav på att alla län ska ha en långsiktig lärandeplan för det regionala tillväxtarbetet och att strukturfondsprogrammen perioden –2020 kommer ha ett ökat fokus på resultat. Regeringens uppdrag till Statskontoret att utreda förutsättningar för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder förväntas bidra till utvecklad styrning och förbättrad uppföljning av anslaget. Återkommande dialoger med bl.a. aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen, tillsammans med en systematisk uppföljning av det regionala tillväxtarbetet, förväntas enligt regeringen skapa förbättrade förutsättningar för lärande och en utvecklad resultatredovisning. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar och andra berörda aktörer bedriver ett viktigt kompetensförsörjningsarbete med kompetensplattformarna som verktyg. Det finns flera utmaningar för ett fungerande regionalt kompetensförsörjningsarbete, varav de viktigaste rör avsaknaden av en långsiktigt stabil finansiering liksom ett tydligt mandat för aktörer med regionalt utvecklingsansvar inom kompetensförsörjningsområdet. Med rätt förutsättningar kan regionalt utvecklingsansvariga, med kompetensplattformarna som verktyg, på lång sikt bidra till att förstärka insatser inom bl.a. arbetsmarknads- och utbildningspolitikens områden på regional nivå. Fysisk planering i det regionala tillväxtarbetet Regeringen ser positivt på att frågor om fysisk planering får en starkare ställning i det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget till och har bidragit till att lyfta frågor om fysisk planering i det regionala tillväxtarbetet, liksom att stärka samarbetet mellan den kommunala och regionala nivån. Det har också bidragit till lokala och regionala förändringsprocesser och skapat en arena för att diskutera tvärsektoriella frågor. Samverkan och kunskap om den fysiska planeringens betydelse för hållbar tillväxt både lokalt och regionalt bör fortsatt utvecklas. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strukturfondsprogrammen tillför mervärden i det regionala tillväxtarbetet Insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen ska primärt användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft. Programmen ska också bidra till de horisontella kriterierna om jämställdhet, likabehandling och ickediskriminering samt bättre miljö. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för att samla relevanta aktörer kring en gemensam strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser som både bygger på regionala och nationella prioriteringar. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till innovativa miljöer som skapar förutsättningar för konkurrenskraftiga företag och utvecklingskraft i regionerna. Tillväxtanalys utvärderingar av de regionala strukturfondsprogrammen för perioden – 2013 förstärker slutsatserna från tidigare genomförda utvärderingar.17 Regionalfondsprogrammen har genomförts i enlighet med intentionerna och har bl.a. bidragit till många nya samarbeten mellan universitet och högskolor samt näringsliv. Programmen har även spelat en viktig roll i uppbyggnaden av regionala inkubatorer och science parks –2013. Regeringen anser att flertalet rekommendationer tagits om hand i programperioden –2020. Programmen har ett starkare näringslivsperspektiv och ett större fokus på resultat och regionala styrkeområden. Satsningen på regionala riskkapitalfonder har bidragit till att riskkapital på ett annat sätt än tidigare blivit tillgängligt för företag utan tidigare vana av riskkapital i hela landet. Förutom att tillföra kapital har satsningen också syftat till att utveckla kapitalförsörjningsstrukturerna regionalt. Regeringen anser att insatsen bidragit till att stärka strukturen för kapitalförsörjning men att ytterligare insatser behövs –2020. 17 Se budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt för en redovisning av genomförda utvärderingar och regeringens bedömning av resultatet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen ser det som positivt att en stor del av besluten som togs 2015, i uppstarten av programperioden –2020, är knutna till regionernas styrkeområden. Regeringen anser att programmen tillsammans med strategier för smart specialisering kan komma att stärka utvecklingen av regionala styrkeområden och samarbetskonstellationer som bidrar till förändrade strukturer, ökad konkurrenskraft och en grön ekonomi. Möjligheterna och resurserna för att bedriva regionalt tillväxtarbete i gränsöverskridande samverkan med aktörer i närområde har enligt regeringen aldrig varit större än –2020. Programmen har kommit igång och många projekt för att stärka det gränsöverskridande arbetet inom forskning och innovation har startat. Förbättrade möjligheter till finansiering och stöd De strukturella förutsättningarna och behoven av kapitalförsörjning för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar över landet. Regeringen bedömer det som viktigt med insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering. Regeringens bedömning är att de selektiva regionala företagsstöden har en betydelsefull roll i det regionala tillväxtarbetet genom att vara ett viktigt komplement i kapitalförsörjningen till företag. De har enligt regeringen bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Regeringens avsikt är att de nya förordningarna bland annat ska öka möjligheterna att nå företag och företagare som inte nåtts av företagsstöden tidigare. Utifrån Tillväxtanalys studie av de nya förordningarna avseende de selektiva regionala företagsstöden anser regeringen att de i huvudsak fyller sitt syfte. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd. Det har även delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transportbidraget utjämnar skillnaderna mellan företag inom och utanför stödområdet avseende merkostnader på grund av lägesnackdelar och den regionala nedsättningen av socialavgifter är viktig för företagens utveckling. bidrar dessa stödformer till målet för politikområdet. Ökade satsningar inom området kommersiell service Tillgång till kommersiell service är en av förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling i olika typer av landsbygder. Regeringen bedömer att utan stöd till dessa strategiska serviceställen hade tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel varit betydligt sämre i många gles- och landsbygder. Stöden har därför bidragit till målet för politikområdet. Regeringens beslut om medel till kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta är mycket betydelsefullt för den fortsatta serviceutvecklingen i dessa områden. Regeringen har därutöver bland annat avsatt medel i landsbygdsprogram 2014–2020 för insatser som ökar tillgängligheten till service. Regeringen bedömer vidare att de regionala serviceprogrammen 2014–2018 ytterligare stärker samverkan och engagemang hos aktörer med betydelse för tillgänglighet till kommersiell service. Regeringen anser att en ökad tillgång till kommersiell service förbättrar förutsättningarna för entreprenörskap, framgångsrik integration samt fler arbetstillfällen i gles- och landsbygder. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Då behövs fler jobb samt hållbar tillväxt och utveckling i hela landet. Parallellt med sysselsättningsmålet prioriterar regeringen att nå de nationella miljömålen och uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Det behövs en modern och aktiv politik för hela landet som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygder och landsbygdsregioner. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre för . Miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven ska enligt regeringen på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. Samhällsomställningen för att nå de nationella klimat-, miljö- och energimålen kan även bidra till en hållbar regional tillväxt och utveckling. Potentialen i en stor invandring som kommer alla regioner till del måste tas till vara. En jämn fördelning av makt och resurser mellan alla människor, ett livskraftigt civilsamhälle samt ett samhälle där hänsyn tas till miljön och där klimatpåverkan minskas är ett som håller ihop.