prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Tredje AP-fondens verksamhet 2015. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2015 och den totala avkastningen samt resultat från aktiv förvaltning . TREDJE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2015 Tredje AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har satt målsättningen att långsiktigt i genomsnitt uppnå en real avkastning om . Vid utgången av 2015 hade organisationen 51 anställda varav 28 inom förvaltningen64. hade fonden 57 anställda varav 31 inom förvaltningen. Investeringsverksamheten är uppdelad på fem enheter: Strategisk allokering, , , Alternativa investeringar och Extern förvaltning (Bild 24). Tredje AP-fondens förvaltningsmodell introducerades och bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga och tidsdiversifiering är ledord och implementeras genom dynamisk allokering (DAA65). Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall (Bild 25). Allokeringsprocessen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut och fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. Till skillnad från de andra buffertfonderna fokuserar Tredje AP-fonden på allokering i riskklasser istället för tillgångsslag (till exempel aktie- eller inflationsrisk) (Bild 26). En av grundtankarna bakom Tredje AP-fondens förvaltningsmodell är att göra allokeringen mer dynamisk och flexibel. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika riskklasser. Därefter har VD mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Implementering sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar. 64Efter hade fonden 55 anställda varav 30 inom förvaltningen Beskrivning av Tredje AP-fonden ▪Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå ▪Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn ▪Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning ▪Långsiktig real avkastning om samt kostnadseffektiv förvaltning ▪Fokus på totalportföljens förväntade avkastning och risk på absolutnivå, ingen uppdelning på statisk jämviktsportfölj och medelfristiga relativa avvikelser ▪Totalportföljens förväntade avkastning och risk anpassas dynamiskt till det övergripande avkastningsmålet, utifrån både långsiktiga och medelfristiga prognoser ▪Allokering till riskklasser istället för tillgångsklasser ▪Investering i absolutavkastande strategier helt separerad från beta- risk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer ▪29% (2014) extern förvaltning av beta-portföljen ▪48% (2014) av kapitalet i externa beta-portföljen förvaltas semi- passivt1, i övrigt förvaltas beta-portföljen passivt ▪65% av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa) innehas av externa förvaltare ▪ 512 (2014: 57) anställda varav 28 arbetar direkt med förvaltningen (2014: 31) Vice VD / CIO 1 Enhanced beta (förvaltningsstil som med små avvikelser från index (liten aktiv risk) försöker överträffa index-avkastning) 2 Direkt var 55 anställda varav 30 inom förvaltningen KÄLLA: Tredje AP-fonden ▪Risktagande på de finansiella marknaderna ger en positiv avkastning ▪Med hjälp av strukturerad analys kan avkastning och risk på olika finansiella tillgångar prognosticeras ▪Genom att diversifiera risktagandet kan den riskjusterade avkastningen höjas ▪Genom att kombinera investeringsbeslut med lång, medellång respektive kort placeringshorisont, erhålls en högre, riskjusterad avkastning ▪Välskötta bolag leder till högre avkastning och lägre risk för investeraren beslut (beta) Aktiv (alfa) förvaltning (<1 år) Extern vs, intern förvaltning ▪Dynamisk allokeringsprocess (DAA) som inkluderar både lång- och medelfristiga beslut med löpande anpassning av totalportföljens förväntade avkastning och risk till det övergripande avkastningsmålet ▪Beslut implementeras genom investering i riskklasser ▪Beslut baseras på långsiktiga prognoser på olika riskklassers avkastnings- potential och risk, tillsammans med medelfristiga prognoser baserade på makroekonomisk analys samt marknadens värdering och riskaptit/sentiment ▪VD ges mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom av styrelsen givet mandat uttryckt i exponeringsintervall per riskklass ▪Tre sätt att genomföra både långsiktiga och medelfristiga beslut beroende på vad som bedöms som mest effektivt –Placering i faktiska tillgångar inom betaförvaltningen (påverkar även betaförvaltningens jämförelseindex) och alternativa investeringar –Kapitallösa mandat genom overlay-strukturer inom dynamisk allokering –Placering i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering ▪Investering i absolutavkastande strategier helt separerad från beta-risk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer ▪48% (2014) av kapitalet i externa beta-portföljen förvaltas semi-passivt1 ▪29% extern förvaltningav betaportföljen (2014) ▪65% av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa) innehas av externa förvaltare ▪Styrelsen ger fonden mandat uttryckt som risk- och exponeringsintervall per riskklass som rapporteras löpande till styrelsen ▪Ny integrerad utvärderingsmodell av den dynamiska portföljen uppdelad i fyra delar togs i bruk 2012 –Fondens långsiktiga mål om real avkastning i snitt –Jämförelse mot andra aktörer med liknande uppdrag –Långsiktig statisk portfölj över en konjunkturcykel –Intern kvalitativ utvärdering av allokeringsbeslut 1 Enhanced beta (förvaltningsstil som med små avvikelser från index (liten aktiv risk) försöker överträffa index-avkastning) KÄLLA: Tredje AP-fonden Översikt över Tredje AP-fondens riskklasstruktur KÄLLA: Tredje AP-fonden Fondens investeringar i alfa-risk är helt separerad från investeringarna i beta-risk och sker genom kapitallösa mandat i overlay-strukturer. Utöver detta förvaltas av kapitalet i den externa betaportföljen semipassivt66 (2014). Vidare förvaltas av beta- portföljen externt (2014). stod externa förvaltare för av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa-mandat). Följande viktiga förändringar genomfördes av Tredje AP-fonden : ■Fonden minskade sin exponering mot riskklasserna Räntor och Valuta från till respektive till , som exponeringen mot riskklassen Inflation ökade från till 20%67. –Ökningen i Inflation var främst drivet av fastigheter och infrastruktur där bland annat av Ellevio förvärvades tillsammans med Första AP-fonden (12,), (17,) och (). ■Under året har fonden minskat antalet riskklasser till sex stycken genom sammanslagning av riskklasserna Övrig exponering och Absolutavkastande strategier. ■Fonden fortsatte sitt arbete med hållbar avkastning genom att sätta upp hållbarhetsmål inom CO2-avtryck, gröna obligationer och strategiska 66Förvaltning som försöker överträffa index med liten aktiv risk (små avvikelser från index) 67Inga allokeringsändringar inom den långsiktiga strategin har gjorts Fonden avyttrade även sina innehav inom sektorn kol och fossila bränslen68. ■Under året slutade 7 personer varav CIO. Den tidigare chefen för kapitalförvaltning utsågs till ny CIO och vice VD. Till följd av detta ingår kapitalförvaltningen (inklusive alternativa investeringar) i den nya CIO och vice VDs ansvar. Fonden återanställde en person , ytterligare fyra personer anställdes med start . ■Under av 2015 har ledningen spenderat tid på remissvar gällande AP- fondsutredningen. ■Fonden har även upphandlat depåbank samt implementerat ett nytt risksystem. Fondens totala kapital ökade 2001-2015 från miljarder till miljarder. Fondens årliga avkastning efter kostnader var 5,, 5,, 8,samt 6,(Bild 27). Detta innebär att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsantagande , femårsperioden 2011- 2015 samt sedan fondens start, 2001-2015. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda tidsperioder. Till fondens totala avkastning 2015 på 6,bidrog fondens investeringar i de olika riskklasserna med följande avkastning: aktier , räntor , krediter , inflation , valuta och absolutavkastande strategier (samt kostnader -0,)70. Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad Sharpekvot, var 0,6 , 0,6 , 1,2 samt 1,0 . Fondens totala årliga kostnader uppgick till i genomsnitt 0,av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till 0,av fondens kapital, vilket är i linje med fondens kostnader 2014 (0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar71. 68Bolag som ingår i MSCIs sub-sektor coal and consumable fuels 70Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar 71En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om den genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Tredje AP-fondens totala avkastning 20011–2015 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2015 -2,1 -2,5 -12,2 -19,8 Riskjusterad avkastning (sharpekvot6) 2001–2015 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) 2 Målsättning på 4,i real avkastning, Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-15 har varit ~1,baserat på inflationstakt mätt från SCB Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen exkluderar investeringar i onoterade aktier, fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, konvertibler, divergerande strategier samt makro Nominell avkastning sedan fondens start (2001-2015), (2006-2015) samt (2011-2015) Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-15 samt antagande Beräknad sharpekvot avviker från redovisat värde på 2,8 för totalportföljen då fonden använder en annan riskfri ränta KÄLLA: Tredje AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2015 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tillgångsslag (TAA etc.) -11,8 (exkl, tillväxt- -5,4 -6,8 Marknadsvärde baserad på riskklasser 1 ; 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell 4 Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering, indexlänkade tillgångar, konvertibler, divergerande- och makrostrategier; 5 Inflation utgörs av realränteobligationer samt investeringar i skog, jordbruk, infrastruktur och fastigheter; 6 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes , Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer, redovisas därför den sammanlagda allokeringen och och framåt visas den uppdelade ; 7 Tillgångsallokeringen för 2010-2015 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras ; 8 Alternativa investeringar (23,) består av fastigheter (8,), private equity och infrastruktur (9,) samt nya strategier (5,) som i sin tur består av life sciences, hedge, agri, valuta och övrig exponering KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Tredje AP-fondens allokering till riskklasser baserat på marknadsvärde ändrades framförallt genom att fonden ökade allokeringen till Inflation (till ), minskade allokeringen till krediter (till ). Fonden minskade även allokeringen till räntor (till ). (Bild 28) En jämförelse av fondens allokering blir indikativ, givet att fonden baserar sin allokering på riskklasser istället för tillgångsslag. Värt att notera är att fondens allokering till riskklasser baserade på marknadsvärde skiljer sig mot fondens exponering mot riskklasser. TREDJE AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING Tredje AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell. Som följd av detta har fonden ändrat definitionen och sättet att arbeta med aktiv förvaltning, vilket försvårar historiska jämförelser av aktiv avkastning. Vid utgången av 2015 definierade Tredje AP- fonden den aktiva avkastning som meravkastning från totalportföljen jämfört med sin jämförelseportfölj, en långsiktig statisk portfölj bestående av noterade aktier och räntor.73 I denna rapport definierades aktiv avkastning år 2001-2009 som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, samt allokeringseffekter. bedriver fonden inte traditionell aktiv förvaltning, utan definieras aktiv avkastning som resultatet från absolutavkastande strategier och avvikelsen från jämförelseindex för betaförvaltningen, vilket skiljer sig från fondens definition av aktiv avkastning. Med hänsyn till dessa förutsättningar visar en analys av Tredje AP-fondens aktiva avkastning att fonden har haft en genomsnittlig årlig aktiv avkastning på 0,av likvidportföljen , 0,, 0,, samt 0,(motsvarande miljarder) (Bild 29). bidrog beta-förvaltningen till den aktiva avkastningen och absolutavkastande strategier bidrog . 73Den långsiktiga statiska portfölj (LSP) är en portfölj som utgör det absolut billigaste förvaltningsalternativet. LSP innehåller enbart noterade aktier () och räntor () som ska har en real årlig avkastning om 4,på lång sikt. Den aktiva avkastningen enligt fondens definition uppgick till 4, Tredje AP-fondens aktiva avkastning 20011–2015 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Fonden använder en bredare Utveckling aktiv avkastning 20011– 20154 definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå vilket uppgick till 4,4%7 2015 -0,0 -0,0 -0,2 -0,3 -1,3 3,5 n/a n/a n/a n/a n/a n/a Aktiv avkastning per tillgångsslag6 2015 Definition av aktiv avkastning AP3 ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl, alternativa investeringar) ▪Resultatet från absolutavkastande strategier ▪Avvikelsen från jämförelseindex för betaförvaltningen Traditionell aktiv förvaltning bedrivs ej ; 2 Beräknas mot likvidportföljen som bas; 3 Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen; 4 För 2010-2015 definieras procentuell årlig aktiv avkastning som den aktiva avkastningen (beräknat som summan av den dagliga avkastningen) i förhållande till medel av ingående och utgående balans Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett; 5 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande ; 6 Beräknas genom överavkastningen från jämförelseindex för varje tillgångsslag; 7 Den aktiva avkastningen mäts genom att jämföra fondens totalavkastning med avkastningen från ett lågkostnadsindex, en långsiktig statisk portfölj (LSP), som ska avkasta realt KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys 7.Grundläggande utvärdering av Fjärde AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Fjärde AP-fondens verksamhet 2015. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2015 och den totala avkastningen samt resultat från aktiv förvaltning . FJÄRDE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2015 är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har satt ett avkastningsmål att i genomsnitt uppnå en real total avkastning på minst 4,sett över . Fonden ska inom ramen för detta uppnå en genomsnittlig aktiv avkastning om 0,för den aktivt förvaltade likvida portföljen över en rullande treårsperiod. Vid utgången av 2015 hade fondens organisation 55 anställda varav 25 inom förvaltningen. hade fonden 54 anställda varav 25 inom förvaltningen. är uppdelad i enheterna Svenska Aktier, Globala Aktier, Strategiska Investeringar och Fastigheter, Alternativa investeringar, Allokering och Global som i sig är uppdelad i Räntor, Valuta och Aktieindex (Bild 30). införde en ny förvaltningsstruktur som implementerades fullt ut med syfte att tillvarata affärsmöjligheter med längre placeringshorisonter än (Bild 31). Det nya inslaget i portföljstrukturen var en breddad och utökad strategisk förvaltning. Fjärde AP-fondens förvaltningsmodell utgår från fyra hörnstenar: långsiktighet, hållbarhet, individ före modell och affärsmässighet (Bild 32). Fondens investeringsfilosofi bygger på tre steg: tidsdiversifiering genom nedbrytning av investeringshorisonten i tre tidsintervall, avvägning mellan aktiv och passiv förvaltning samt avvägning mellan extern och intern förvaltning som styrs av förväntad avkastning efter kostnader. Fonden arbetar på lång sikt med normalportföljen (den långsiktiga portföljen) med en horisont . Normalportföljen baseras på en ALM-analys75 och beslutas av styrelsen en gång . Normalportföljen kompletteras med den strategiska förvaltningen med en horisont . Den strategiska förvaltningen utgår från 75Asset – analys för att komma fram till den bästa tillgångsfördelningen för fonden på 40-års sikt, Normalportföljen, givet hur pensionssystemets skulder och tillgångar förväntas utvecklas normalportföljen och är baserad på medelfristig marknadsanalys och portföljanalys. Den strategiska förvaltningen är uppdelad i makroförvaltning (aktiva positioner avseende aktier, obligationer, duration och valutor; sammansatt av index samt derivatpositioner) och faktorförvaltning (huvudsakligen investeringar i tillgångar med lägre likviditet indelat i underportföljer såsom fastigheter, svenska bolag, hållbarhet och riskkapitalfonder). har delegerat ett utvidgat mandat till VD för strategiska positioner och investeringar med ett tydligt riskmandat (medelfristig horisont ) på fem procentenheters avvikelse från normalportföljen (tracking error) och med ett mål för den strategiska aktiva avkastningen om över index . ▪Fungera som buffert i pensionssystemet ▪Maximera avkastningen till låg risk ▪Inte ta någon närings- eller ekonomiskpolitisk hänsyn ▪Ta hänsyn till etik och miljö i placeringsverksamheten utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning ▪Fondens reala, det vill säga inflationsjusterade totala avkastning, ska uppgå till i genomsnitt 4,sett över ▪Genomsnittlig aktiv avkastning på strategisk förvaltning om 0,75 p.e. (utöver jämförelseindex) över en rullande femårsperiod ▪Genomsnittlig aktiv avkastning på taktisk förvaltning om 0,5 p.e. (utöver jämförelseindex) över en rullande treårsperiod ▪Avkastning skapas i tre integrerade steg –Normalportfölj () genom för att reflektera bästa ”buy- and-hold” sikt –Strategisk förvaltning () som delas in i makro- och faktorförvaltning –Taktisk förvaltning (<3 år) för aktiv förvaltning i globala & svenska aktier, Fi/FX och Aktieindex/Cross market –Utgångspunkt ska vara att fonden endast ska förvalta tillgångar aktivt då det finns goda förutsättningar att skapa överavkastning –förvaltas (2014) av den totala portföljen aktivt ▪Avvägningen mellan intern och extern förvaltning görs med hänsyn till förväntad avkastning och kostnader, (2014) externt Taktisk förvaltade Övrigt svenska aktier ▪ 55 anställda (2014: 54) varav 25 (2014: 25) Fjärde AP-fondens förvaltningsstruktur 2015 AP4:s affärsfilosofi bygger på 4 hörnstenar: ▪Långsiktighet: unikt mandat, tål volatilitet ▪Hållbarhet: etik, miljö och bolagsstyrning är viktiga hållbarhetsaspekter som måste adresseras ▪Individ före modell: individen skapar resultatet ▪Affärsmässighet, vad är bäst för pensionären? : högst avkastning till lägsta möjliga kostnad Förvaltningsbeslut i tre steg Fondens långa mandat utnyttjas genom nedbrytning av investeringshorisonten i tre tidsintervall. Långfristiga- , strategiska- samt taktiska beslut. ▪Aktiv eller passiv förvaltning – Fonden ska bara förvalta tillgångar aktivt när det finns goda förutsättningar att nå en positiv aktiv avkastning ▪Extern eller intern förvaltning – Valet styrs av förväntad avkastning och kostnader ▪ Normalportfölj baserad på ALM-analys med sikt Sammansatt endast av index Bestämmer den långsiktiga tillgångs- och valutafördelningen Utgör jämförelseindex för den strategiska förvaltningen ▪Strategisk förvaltning med sikt baserad på medelfristig marknadsanalys och portföljanalys. Uppdelad i strategisk makroförvaltning och strategisk faktorförvaltning. –tar aktiva positioner inom tillgångsslag som återfinns i normalportföljen såsom globala aktier, statsobligationer, duration och valutor. Sammansatt av index samt derivatpositioner. –tar aktiva positioner i tillgångsslag/riskklasser som i huvudsak inte återfinns i normalportföljen. Investeringarna är indelade i underportföljer såsom bland annat fastigheter, kreditobligationer, hållbarhet (miljö, etik och ägarstyrning) och riskkapitalfonder. ▪Strategiska portföljen utgör jämförelseindex för den taktiska förvaltningen ▪VD-mandat att frångå normalportföljen med 5,tracking error – alla strategiska förändringar rapporteras till styrelsen ▪Den taktiska förvaltningen med upp till sikt sker i likvida aktier, obligationer, derivat etc. ▪VD (eller den VD utser) beslutar om investeringar (2,tracking error från den strategiska portföljen) –Främsta positiva bidraget från den taktiska förvaltningen 2015 från Globala aktier ▪Förvaltningen sker genom aktiva eller passiva positioner. ▪70% av tillgångarna förvaltades aktivt (2014) ▪29% av tillgångarna förvaltas externt (2014), främst genom indexförvaltning av globala aktier ▪Fonden utvärderas utifrån tre perspektiv –Normalportföljen (utvärderas på lång sikt och sedan start) –Strategisk förvaltning på rullande perioder med normalportföljen som jämförelseindex –Taktisk förvaltning på rullande perioder med strategiska portföljen som jämförelseindex Taktisk förvaltning på upp till 3 års tidshorisont är också en viktig komponent i fondens förvaltningsmodell. Vidare förvaltas av fondens kapital externt (2014), främst i form av indexförvaltning av globala aktier. Målet för den taktiska förvaltningen är att skapa avkastning över den strategiska portföljen i genomsnitt . Följande viktiga förändringar genomfördes av : ■Fonden har inte gjort några strategiska ändringar i sin normalportfölj. ■Fonden ökade andelen fondkapital inom strategisk förvaltning (från till av totalt fondkapital) genom att förlänga placeringshorisonten för utvalda taktiska investeringar, främst drivet av hållbarhetsinvesteringar, svenska aktier, fastigheter och övriga strategiska positioner. ■Fonden minskade exponeringen mot noterade aktier med , ökade exponeringen mot räntebärande och fastigheter vardera. Fonden minskade även exponeringen mot kreditobligationer med och ökade exponeringen mot statsobligationer med motsvarande. ■Under året fortsatte fonden arbeta med hållbarhet och klimat. Fonden var en av initiativtagarna till koalitionen Portfolio Decarbonization Coalition (PDC) som lanserades . PDC överträffade de mål som sattes upp inför klimatmötet COP21 i . Fonden fortsatte även att arbeta med lågkoldioxidstrategier och koldioxidavtryck genom att öka andelen innehav i lågkoldioxidstrategier och gröna obligationer. ■Under året anställdes fem personer och sex personer slutade. ■Under av 2015 har ledningen spenderat tid på remissvar gällande AP- fondsutredningen. Fondens totala kapital ökade 2001-2015 från miljarder till miljarder. Fondens årliga avkastning efter kostnader var 6,, 6,, 9,samt 6,(Bild 33). Detta innebär att uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsantagande , femårsperioden 2011- 2015 samt sedan fondens start, 2001-2015. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda tidsperioder.