prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — publicerades fem rapporter, som hand- lade om regleringen av spelmarknaden, kommunalt lagtrots, ungas arbetsmarknadsetab- lering, kriminalpolitik och föräldrapenning. Utvärderingar och djupgående analyser är viktiga ingångsvärden för utformningen av den ekono- miska politiken och för att kunna fatta välgrun- dade beslut. Genom att utvärderingar samt kvalificerade och fördjupade analyser bidrar myndigheterna till ökad förståelse för utvecklingen av svensk ekonomi. Vid utvärderingen av sina prognoser beaktar regeringen myndigheternas prognoser. Genom seminarier m.m. bidrar myndighet- erna till en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och ändamåls- enlighet. Regeringen anser att myndigheterna har en viktig roll för utformningen av den ekonomiska politiken och att de genom sina olika verksam- heter bidrar till att målet för området uppfylls. Regeringen lägger stor vikt vid att de analyser som används för den framtida ekonomiska politikens utformning bygger på bästa praxis. Det är även viktigt att den ekonomiska politiken är begriplig och förståelig för alla medborgare. Myndigheterna ska därför fortsätta att utveck- la sina analysmetoder och utvärderingar i syfte att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken och debatten i samhället. Myndigheter- na ska vidare fortsätta att öka prognosprecision- en genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt utveckla uppfölj- ningen av sina prognosmetoder. Särskild vikt ska läggas på områden av stor ekonomisk betydelse. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.7 Anslagsutveckling 1:6 1 Motsvarar 9 804 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 8.9 Anslagsutveckling 1:7 1Motsvarar 63 457 tkr prisnivå. 2Motsvarar 62 432 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 8.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:7 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvalt- ning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Fastigheterna är bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, vissa fastigheter för den egna verksamheten, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Statens kulturfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter främst av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Övriga myndigheter som förvaltar fastigheter gör det främst för sin egen verksamhet. Det är t.ex. , och . En stor markförvaltare är också . Målet för området fastighetsförvaltning är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jäm- förelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar: –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyres- värdar. –Myndigheterna ska inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitets- målen. Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkast- ning om på av myndig- hetens genomsnittliga lån i . FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en avkast- ning om på av myndig- hetens genomsnittliga lån i . Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som benämns bidragsfastig- heter. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för SFV:s bidrags- fastigheter är att deras intäkter ska öka. För övriga fastighetsförvaltande myndigheter finns inga särskilda mål för förvaltningen efter- som fastigheterna endast utgör en liten del av myndighetens verksamhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 9.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunderna för resultatbedömningarna avseende SFV och FortV baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –hyresintäkt i kronor per kvadratmeter, –driftkostnad i kronor per kvadratmeter, –underhållskostnad i kronor per kvadrat- meter, –driftnetto i kronor per kvadratmeter, –ekonomisk vakansgrad, –utveckling av kundnöjdhet, –energianvändning, och –utveckling avseende nöjda medarbetare. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och fast egendom SFV:s och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 2013, 2014 och 2015. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kultur- historiskt värde inte behöver tas upp i balans- räkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , Sjöfarts- verket, , , , , och Kammarkollegiet. Statens totala tillgångar i byggnader, mark och annan fast egendom ökade något . Det är främst värdena hos , , och Svenska kraftnät som har ökat. För t.ex. SFV, Sjöfarts- verket och har värdena sjunkit. Minskningen vad avser SFV:s bokförda värden beror främst på avskrivningar samt ned- skrivna projekt. har få större om- byggnader m.m. tillgångsredovisats. har investeringar i fastigheter för räkning höjt det bokförda värdet. överfördes förvaltningsansvaret för kulturfastigheter till . FortV:s bokförda värde har ökat något jäm- fört med 2014 vilket främst beror på att investeringstakten är relativt hög. 1Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea. Omräkningsfaktor till lokalarea, som är ett vanligare jämförelsetal, är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Avkastningskravet till staten uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighets- kapitalet. Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för uppgick FortV:s resultat till 25 mil- joner kronor inklusive fastighetsförsäljningar. Det är en är en viss ökning jämfört med men något lägre än budgeterat vilket främst beror på att intäkter i avyttringsverksamheten är framskjutna till 2016. Myndigheten har avseende 2015, som ett resultat av avkastningskravet om av det genomsnittliga myndighets- kapitalet, betalat in 34 miljoner på statens centralkonto. Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för Myndigheterna SFV och FortV förvaltar olika typer av bestånd. FortV:s bestånd är till ytan större än SFV:s och en inte obetydlig del av beståndet är enklare förrådsytor som ibland är kallförråd. Myndigheterna har inte samma marknadsförutsättningar för sina bestånd. Sammantaget medför detta att det i flera fall är missvisande att jämföra myndig- heternas nyckeltal med varandra. Syftet med indikatorerna och nyckeltalen är att redovisa en utveckling för respektive myndighet. SFV har en ny ekonomimodell för att SFV ska bli mer jämförbart med andra fastighetsförvaltande organisationer samt för en mer transparent redovisning. Införande av en ny ekonomimodell har inneburit att verksamhets- grenarna har ändrats jämfört . Förändringen av verksamhetsgrenar påverkar möjligheten till jämförelse med tidigare års värden varför resultatindikatorerna främst kommer att redovisas på en aggregerad nivå för SFV samt att det därför i vissa delar saknas siffror . Hyresintäkt i kronor per kvadratmeter Tabell 9.5 Utveckling av hyresintäkter för SFV 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SFV:s hyresintäkter per kvadratmeter håller sig på en relativt stabil nivå. Hyresintäkterna påverkas bl.a. av vakansgraden, vilket till viss del kan förklara variationen mellan åren. Tabell 9.6 Utveckling av hyresintäkter för FortV FortV har, även om det förekommer viss variation mellan åren, haft en stabil nivå avseende hyresintäkterna per kvadratmeter. Driftkostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.7 Utveckling av driftkostnaderna för SFV SFV:s driftkostnader skiljer sig normalt sett något mellan åren, vilket huvudsakligen kan för- av skillnader i energipriser och klimat. De totala driftkostnaderna har minskat något . Tabell 9.8 Utveckling av driftkostnaderna för FortV FortV har en stabil nivå avseende driftkostnaden per kvadratmeter. Myndigheten arbetar aktivt med långsiktiga planer för att sänka driftkost- naderna. Dock har man behövt lägga något mer resurser på driften av sina fastigheter. Underhållskostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.9 Utveckling av underhållskostnaderna för SFV SFV:s underhållskostnader varierar och genomsnittet påverkas av i vilken utsträckning myndigheten genomfört underhållsåtgärder i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 större ombyggnadsprojekt eller renoverings- projekt. De totala underhållskostnaderna har minskat något . Tabell 9.10 Utveckling av underhållskostnaderna för FortV FortV hade ett upp- dämt behov av underhåll som planat ut något och behovet ligger nu på normala nivåer. Driftnetto i kronor per kvadratmeter Driftnetto är intäkter minus kostnader före avskrivningar och räntor. Det redovisade drift- nettot speglar resultatet i den normala förvalt- ningsverksamheten. Tabell 9.11 Utveckling av driftnettot för SFV Driftnettot för SFV skiljer sig mellan åren, främst beroende på underhållsåtgärder i samband med större ombyggnadsprojekt. Den totala direktavkastningen för SFV (driftnettot i förhållande till fastigheternas bokförda värden) har ökat till jämfört föregående år. Tabell 9.12 Utveckling av driftnettot för FortV Driftnettot för FortV har minskat något på grund av något lägre intäkter och något högre driftkostnader . I statens fastighetsbestånd finns vissa lokalytor som inte är uthyrda vilket brukar beskrivas som en fastighetsförvaltares vakansgrad. Tabell 9.13 Utveckling av vakansgraden för SFV Ekonomisk vakansgrad i procent Den höga vakansgraden för bidragsfastigheterna är normalt eftersom dessa fastigheter tillhör fastighetskategorin just på grund av bristen på tillräckliga hyresintäkter. Tabell 9.14 Utveckling av vakansgraden för FortV Vakansgrad av uthyrningsbar area FortV arbetar aktivt med att sänka vakansgraden och myndigheten har sänkt vakansgraden med flera procentenheter. SFV och FortV genomför vart annat år kund- undersökningar (NKI, Nöjd Kund Index) som visar måluppfyllelsen avseende bl.a. tillhanda- hållande av det kunderna efterfrågar samt hur kunderna uppfattar dem som hyresvärd. Tabell 9.15 Utveckling avseende kundnöjdheten för SFV SFV har en kundnöjdhet som motsvarar branschen i övrigt. Värdet ligger på en relativt nivå. Tabell 9.16 Utveckling avseende kundnöjdheten för FortV FortV har stärkt sina indexvärden. Förändringen kan delvis förklaras med att kunderna känner att osäkerheten gällande myndighetens framtid nu är klargjord. Myndigheterna har fortsatt fokus på miljö- och kulturmiljövärden och arbetet med att upprätta vårdplaner för alla statliga byggnadsminnen fort- går. Tabell 9.17 Utveckling av energianvändningen för SFV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 SFV har minskat energi- användningen vilket är en effekt av flera energi- sparande investeringar och åtgärder. I myndig- hetens energiförbrukning återfinns även den el som myndigheten levererar till hyresgästen. Tabell 9.18 Utveckling av energianvändningen för FortV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 FortV har minskat energianvänd- ningen per kvadratmeter med jämfört med föregående år. En del av den effekten kommer av energisparande åtgärder. En mindre del av minskningen kommer sig av att förbrukningen redovisas annorlunda och i stället belastar hyresgästen. Mätning av nöjda medarbetare SFV och FortV genomför undersökningar gällande nöjda medarbetare (, Nöjd Med- arbetar Index). Tabell 9.19 Utveckling avseende nöjda medarbetare för SFV SFV arbetar aktivt med att få mer nöjda med- arbetare men myndigheten har sedan den senaste mätningen försämrat sina värden. Förklaringen antas vara den omorganisation som har genom- förts . För kvinnliga medarbetare inom SFV är NMI-värdet 64 och motsvarande värde för män är 69. Tabell 9.20 Utveckling avseende nöjda medarbetare för FortV FortV har trots tidigare aviserat beslut om av- veckling bibehållit ett högt medarbetarindex. Myndigheten låg innan aviseringen på mycket höga nivåer. Dock har det sjunkit något vilket främst förklaras av en stor om- organisation som genomförts i myndigheten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den statliga fastighetsförvaltningen fungerar i huvudsak bra. Berörda myndigheter har på ett tillfredställande sätt genomfört sitt uppdrag och uppfyllt sina uppgifter och mål. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verk- samhet där externa faktorer får nyckeltalen att variera men där trenden avseende effektiviteten är positiv. De av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighets- förvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvalt- ning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. De fastighetsförvaltande myndigheterna ska bl.a. förvalta fastigheterna så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Värdet på fastigheternas ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. Myndig- heterna ska också inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen, särskilt vad gäller energieffektivisering och begränsad klimatpåverkan. Utifrån tidigare utredningar har flera åtgärder vidtagits i syfte att effektivisera statens fastig- hetsförvaltning. Bland annat har regeringen beslutat om uppdrag till SFV och FortV om att utveckla sitt samarbete och hitta synergier. Vidare har fastighets- bestånd förts över till SFV för att få en mer enhetlig förvaltning av statens kulturhistoriskt viktiga fastigheter. Regeringen avser att åter- komma till med information om den fortsatta inriktningen av den statliga fastighets- förvaltningen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen arbetar vidare med att ta fram en strategi som utgår ifrån den nya anslagsnivå som föreslås för SFV:s bidragsfastigheter. En sådan strategi är tänkt att utgöra underlag för bl.a. den framtida omfattningen av förvaltningen och hur en avveckling av vissa befintliga fastigheter kan ske. Hyressättning av vissa kulturfastigheter Regeringen avser att återkomma i de frågor som berör det som 2009 gav regeringen till känna, nämligen att vidta vissa åtgärder som rör 2009/10:KrU1, 2009/10:144). anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge en utredare ett tilläggsdirektiv för att belysa frågan (dir. 2010:119). Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till om- fattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredaren har därefter i ett betänkande (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångs- punkter för nya hyresavtal mellan SFV och de fem institutionerna med kostnadshyror: , Kungliga Dramatiska teatern AB, , och . Ambitionen är att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning och att avtalen för dessa institutioners huvudbyggnader ska omförhandlas. Målet är att en mer transparent modell ska tillämpas för att hyres- kostnaderna ska bli mer förutsebara. Regeringen avser att börja tillämpa nya principer . SFV:s uppgift är att förvalta det fastighets- bestånd som regeringen bestämmer. Det över- gripande målet för myndigheten är att förvalt- ningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effek- tivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksam- hetens behov av lokaler och ta hänsyn till brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyres- intäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstill- gångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera under- hållskostnader och löpande driftunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver genomförs renovering och ombyggnad av vissa regerings- byggnader i . pågår renovering och ombyggnad av kvarteret . SFV genomför en renovering och ombyggnad av . Vidare genomförs också en ombyggnad av Universitetshuset i . SFV kommer också att renovera kajer och dykdalber på i . Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen SFV har genomfört en förstudie avseende en renovering och ombyggnad av huvudbyggnad i . För- studien påvisar att det finns möjlighet till ytter- ligare scenutrymme samt förbättrade publika ut- rymmen som byggnaden renoveras och byggs om. Kvarteret i avses renoveras och nästa steg är en för- studie. Gustavianum i behöver ställas om för förändrad museal verksamhet. Byggnaden i avses delvis byggas om för verksamhetens behov. Ut- över det genomförs vissa åtgärder i universitets- huset på samma ort. Vidare planerar SFV att genomföra en om- och tillbyggnad av ambassadkansliet i . På i planeras för en renovering av vandrarhemmet i hantverks- kasernen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I kvarteret i planeras för en ombyggnad av den före detta ämbetsbyggnaden. I planerar SFV att utföra en ombyggnad av ambassadkansliet och utveckla fastigheten för att möjliggöra samlokalisering med ett annat nordiskt land. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkännes som riktlinje för Statens fastig- hetsverks investeringar (tabell 9.21) Tabell 9.21 Investeringsplan för SFV 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och Övrig kreditram (lån i Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Övrig kreditram (lån i Summa finansiering av vidmakthållande 1 Jämförbara siffror saknas eftersom redovisningen i budgetpropositionen nu sker i annan form än tidigare och att komponentredovisning har införts för staten. SFV har dessutom en ny ekonomimodell för att bl.a. uppnå en mer transparent redovisning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.22 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar 2017–2020 Projekt som är beslutade av regeringen1 Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen2 anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastig- heter och markansläggningar. Tabell 9.23 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) 1Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad. Alla objekten där ort inte anges ligger i . 2Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar . Planerade investeringar som understiger 20 mil- joner kronor ingår inte i redovisningen i tabell 9.22. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2017–2020 uppgå till mellan ca 580 och 920 mil- joner kronor . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive fastigheter och markanläggningar. Skälen för regeringens förslag: SFV dispon- erar en låneram i om 14 för investeringar i mark, Tabell 9.24 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget får användas för utgifter för underhåll, av och löpande driftunderskott för de bidrags- fastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter. Anslaget får även användas för utgifter gällande investeringen i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.25 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslår regeringen att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter ska uppgå till . Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. 100 s.k. bidragsfastigheter. omfattar ca 1 000 bygg- nader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slotts- parker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer samt Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. föreslås anslaget förstärkas med för att täcka utgifter i samband med uppförandet av en minnesvård efter flod- vågskatastrofen i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . till 2020 beräknas anslaget till . Regeringen avser att återkomma med information till om en strategi som utgår ifrån de minskade resurser som föreslås finnas tillgängliga för ändamålet. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. De ekono- miska bindningar som avses är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt inne- bär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastig- heter.