prop · H303154 · 2016-04-15 00:00:00 — I faserna ett och två av jobb- och utvecklingsgarantin ska deltagande i aktiviteter, varav arbetsmarknadsutbildning är en, täcka av den enskildes arbetsutbud inom programmet.37 Inom jobbgarantin för ungdomar ska sådana aktiviteter som får ingå i programmet täcka hela arbetsutbudet.38 regleringsbrev fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att ta fram 33SOU 2007:112 Nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildning, s. 87. 2006/07:1, bet. 2006/07:AU5, rskr 2006/07:8788. 352 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 36Prop 2010/11:1, utgiftsområde 14, s. 33f; prop. 2011/12:1, utgiftsområde 14, s. 46. 376 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. 386 § förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetssätt för att kunna erbjuda personer som riskerar långvarig arbetslöshet möjlighet att ta del av programinsatser redan tidigt i sin inskrivningsperiod. Enligt är prioriteringen av arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden en orsak till den minskning av arbetsmarknadsutbildningens effekter som kunnat observeras sedan 2007.39 Arbetsförmedlingen har genom sitt analysarbete kommit fram till att den starka fokuseringen på personer som står långt från arbetsmarknaden skapar incitament att anordna utbildningar som inte nödvändigtvis avser att möta en brist på arbetsmarknaden.40 Arbetsförmedlingen har även poängterat att de personer som i relation till andra arbetssökande bedöms stå långt från arbetsmarknaden är sämre rustade än vad som var fallet, och att det påverkar resultatet negativt.41 noterar att flera av de arbetsmarknadsutbildningar som upphandlas och används i större utsträckning än vad arbetsmarknadsprognoserna motiverar har det gemensamt att kraven som ställs på deltagarna är lägre än för andra inriktningar (se avsnitt 4.2). Det kan tolkas som att utbudet av arbetsmarknadsutbildning till viss del anpassas efter deltagarnas förutsättningar snarare än efter arbetsmarknadens behov I Arbetsförmedlingens regleringsbrev finns en punkt under rubriken , vilken innebär att verksamheten bättre ska anpassas till både arbetssökandes och arbetsgivares enskilda behov. Det medför ett ökat utrymme att anvisa personer som befinner sig närmare arbetsmarknaden till arbetsmarknadsutbildning än vad Arbetsförmedlingens tidigare tolkning av sitt uppdrag har inneburit. Vikten av en hög aktivitetsnivå för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin betonas inte heller särskilt. Regeringen har uttalat att Arbetsförmedlingen genom att kunna matcha arbetssökande som befinner sig närmare arbetsmarknaden blir en relevant och efterfrågad samarbetspartner till arbetsgivarna.42 I Arbetsförmedlingens instruktion kvarstår dock prioritering av sökande som står långt från arbetsmarknaden som en del av uppgiften med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.43 Det bör poängteras att det finns stöd i forskning och tidigare utredningar för att fokusera på arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden. I SOU 2007:112 (Nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildning) föreslogs att arbetsmarknadsutbildning uteslutande ska erbjudas arbetssökande som inte bedöms få arbete utan utbildning, bland annat för att undvika dödviktseffekter. I en internationell metaanalys av 200 utvärderingar av aktiva arbetsmarknadsprogram kommer Card, Kluve och 39Arbetsförmedlingen (2014) Förslag till åtgärder för att förbättra effekterna av arbetsmarknadsutbildningarna. 40Arbetsförmedlingen (2014) Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen, s. 25- 28. 41Arbetsförmedlingen (2014) Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen, s. 32. 2014/15:1 utgiftsområde 14, s. 36. 432 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? (2015) fram till att effekten av deltagande är större för deltagare som varit långtidsarbetslösa än för andra deltagare.44 Utifrån iakttagelser av utbudet av arbetsmarknadsutbildning och intervjuer med Arbetsförmedlingen samt Arbetsförmedlingens egna analyser framstår det likväl som svårare att anpassa arbetsmarknadsutbildningarna till arbetsmarknadens behov när deltagarna till stor del är personer som står långt från arbetsmarknaden. kan en annan problematik uppstå om arbetssökande som bedöms stå nära arbetsmarknaden, och som kanske inte behöver utbildningen för att få ett arbete, prioriteras i för stor utsträckning. Vilka prioriteringar som görs är inte bara en fråga om effektivitet utan det handlar även om till exempel fördelningspolitiska avväganden som kommer till uttryck genom regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Möjligheten att i större utsträckning anvisa till arbetsmarknadsutbildning baserat på arbetsmarknadens behov öppnar dock för en förbättrad regional och lokal anpassning. •Regeringen preciserar inte hur upphandling av arbetsmarknadsutbildning ska gå till eller hur verksamheten ska organiseras för att uppfylla de mål som Arbetsförmedlingen har att förhålla sig till. Arbetsförmedlingens instruktion anger att myndigheten själv bestämmer över sin organisation. •Regelverket för arbetsmarknadsutbildning bygger på att det finns en distinktion mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär yrkesutbildning. Därför kan till exempel utbildningar mot mer avancerade tjänstemannayrken eller andra yrken som kräver längre utbildningstid än inte bedrivas. •Arbetsförmedlingen har som del av sitt uppdrag att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Det har varit vägledande för vilka arbetssökande som anvisas till arbetsmarknadsutbildningar. Arbetsförmedlingen har lyft fram att de personer som i relation till andra arbetssökande bedöms stå långt från arbetsmarknaden är sämre rustade än vad som var fallet tidigare, och att prioriteringen av den gruppen är en viktig förklaring till minskningen av arbetsmarknadsutbildningens effekter. •I Arbetsförmedlingens regleringsbrev anges att verksamheten bättre ska anpassas till både arbetssökandes och arbetsgivares behov. Det medför ett större utrymme att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov vid upphandling och användande av arbetsmarknadsutbildning än vad Arbetsförmedlingens tidigare tolkning av sitt uppdrag har inneburit. 44Card, D; Kluve, J & , A (2015) ”What Works? A of Recent Labor Market Program Evaluations”. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Upphandling av arbetsmarknadsutbildning Kapitlet belyser Arbetsförmedlingens organisation och arbetssätt vid upphandling av arbetsmarknadsutbildning, samt om Arbetsförmedlingen upphandlar arbetsmarknadsutbildning i större utsträckning inom yrkesområden där den typen av arbetskraft behövs och i mindre utsträckning där behovet är litet. Avsnitt 4.1.1 beskriver upphandlingsprocessen. Avsnitt 4.1.2 handlar om hur Arbetsförmedlingens sätt att arbeta med upphandlingar påverkar möjligheten att använda arbetsmarknadsutbildning flexibelt. Avsnitt 4.1.3 berör hur behoven av arbetsmarknadsutbildning på lokal nivå identifieras. I avsnitt 4.2 jämförs utbudet av upphandlade arbetsmarknadsutbildningar med det mått på behovet av arbetskraft som fås av Arbetsförmedlingens kortsiktiga arbetsmarknadsprognoser. 4.1Styrning av upphandlingen mot arbetsmarknadens behov bildades skötte länsarbetsnämnderna upphandlingarna. hade en enhet med namnet Kompletterande arbetsförmedlingstjänster (KA) som arbetade med att hjälpa länsarbetsnämnderna med upphandlingar. Efter att Arbetsförmedlingen bildades har myndighetens upphandlingar kommit att hanteras centralt från huvudkontoret. omorganiserade Arbetsförmedlingen upphandlingsfunktionen genom att lägga samman upphandlingsfunktionen inom KA och andra upphandlingsfunktioner som arbetade med inköp av sådant som myndigheten behövde för sin dagliga verksamhet.45 Den nya upphandlingsavdelningen har hanterat samtliga myndighetens upphandlingar. Enheten Externa tjänster på har arbetsmarknadsutbildning bland sina ansvarsområden och fungerar internt som beställare av insatsen. Upphandlingsavdelningen har huvudansvar för de formella momenten av upphandlingen, till exempel att utforma förfrågningsunderlag och välja leverantör. I praktiken sker dock upphandlingen i samverkan mellan enheterna. På regional nivå hanteras frågor om arbetsmarknadsutbildning av Arbetsförmedlingens 45Till grund för omorganisationen låg bland annat ett uppdrag till om en struktureffektivisering av Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? De fungerar som länk mellan förmedlingskontoren, vilka formellt benämns som enheter, där verksamheten bedrivs och huvudkontoret där upphandlingen sker. har även en indelning som samlar marknadsområdena i tre större regioner – Nord, Mitt och Syd. Figur 4.1 Arbetsförmedlingens organisation för hantering arbetsmarknadsutbildning. Källa: Arbetsförmedlingen, bearbetning av Förmedlingskontor och marknadsorganisationer kan på eget initiativ föra fram synpunkter till huvudkontoret om arbetsmarknadsutbildningar som pågår eller som man ser behov av. Det finns en mall på Arbetsförmedlingens intranät som kan fyllas i och fungera som ett beställningsunderlag. Förfrågningar uppges dock inte komma så ofta den vägen.46 Enligt den ordinarie processen är det inom respektive marknadsområde som information samlas in för att sedan förmedlas till huvudkontoret (se avsnitt 4.1.3). På enheten Externa tjänster, sektionen leverantörsutveckling, finns handläggare som ansvarar för varsitt marknadsområde. På sektionen tjänsteutveckling finns sakområdesansvariga med ansvarsområden som är uppdelade efter bransch. De är involverade i arbetet med att ta fram underlag inför upphandlingar av arbetsmarknadsutbildning.47 46Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 47Intervju med enhetschef, och program, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsmarknadsprognoser är ett verktyg som har betydelse vid beslut om vilka arbetsmarknadsutbildningar som ska starta och vilken dimensionering de ska ha.48 Prognoserna baseras på intervjuer med ett stort antal privata och offentliga arbetsgivare. Intervjuerna görs av arbetsförmedlare och svaren inhämtas via dialog med arbetsgivarna vid ett besök eller per telefon. Prognosarbetet involverar hela Arbetsförmedlingens organisation, såväl de lokala förmedlingskontoren som centralt placerade funktioner i myndigheten.49 Prognoserna kan dock inte ge hela bilden av vilka behov som finns av arbetsmarknadsutbildning. Prognoser för olika yrken sammanställs på länsnivå medan avtal för arbetsmarknadsutbildning delas in i områden som kan vara både större och mindre. Yrkesklassificeringen är heller inte alltid gemensam, utan flera arbetsmarknadsutbildningar kan rymmas inom ett prognosyrke och tvärt om. Vid dimensionering av arbetsmarknadsutbildningar är dessutom sammansättningen av inskrivna på förmedlingskontoren en faktor att ta hänsyn till. Den fångas inte upp av prognoserna. Även arbetsgivare involveras i processen för att kartlägga behov. Det sker till viss del på nationell nivå men huvudsakligen på regional nivå.50 Det finns branschstrateger inom Arbetsförmedlingen som har kontakter med arbetsgivare, bland annat inom ramen för de branschråd som hålls på marknadsområdesnivå. I branschråden ingår bland annat representanter för Arbetsförmedlingen, arbetsgivare- och arbetstagarorganisationer samt enskilda arbetsgivare. Den huvudsakliga funktionen för branschråden är att förbättra Arbetsförmedlingens kunskap om de behov som finns samt utveckla samarbetet mellan Arbetsförmedlingen, företagen och de fackliga organisationerna. När behov av en ny arbetsmarknadsutbildning ska utvärderas bildas en projektgrupp där bland annat representanter från upphandlingsavdelningen och enheten Externa tjänster ingår. Även andra stödjande funktioner inom myndigheten, samt regionala och lokala företrädare för Arbetsförmedlingen som berörs, kan vara representerade. Projektgruppen undersöker vilka möjligheter som står till buds för att lösa ett visst behov. Lösningen kan vara att en lämplig utbildning går att avropa inom ett befintligt ramavtal eller så konstaterar man att behovet inte är tillräckligt stort för att åtgärdas. 48Intervju med anställd, Af leverantörsutveckling, ; Intervju med kvalificerad handläggare, marknadsområde 1, . 49Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden , s. 115. 50Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? Källa: Arbetsförmedlingen, bearbetning av Om en ny arbetsmarknadsutbildning behöver upphandlas tar projektgruppen fram en behovsspecifikation som bland annat anger vilka delmoment som ska ingå i utbildningen. I nästa steg övergår ansvaret till upphandlingsavdelningen som utarbetar en anskaffningsstrategi. I strategin tar Arbetsförmedlingen hänsyn till olika faktorer, till exempel hur den geografiska uppdelningen ska se ut och vilken ersättningsmodell som ska användas. Utifrån denna strategi skapas sedan ett förfrågningsunderlag, vilket ligger till grund för anbudsgivare att lämna anbud. I förfrågningsunderlaget formulerar Arbetsförmedlingen de specifika krav som gäller uppdragets genomförande.51 När de inkomna anbuden utvärderas sker det i regel enligt principen ”mest ekonomiskt fördelaktigt”. Det innebär att både pris och kvalitet vägs in för att hitta det bästa anbudet. Pris och kvalitet kan viktas på olika sätt beroende på vad som eftersträvas. För att utvärdera kvaliteten i de inkomna anbuden begär Arbetsförmedlingen in beskrivningar av hur leverantörerna avser att utföra utbildningen och bedömer dem efter de kriterier som har ställts upp. Enligt är en viktig aspekt vilken tydlighet och stringens som finns i leverantörens beskrivning, det vill säga att leverantören inte bara beskriver ett tänkt läge utan även processen för att nå dit.52 Anbudsgivare kan ha möjlighet att lämna referensprojekt, det vill säga beskriva hur man har arbetat tidigare med liknande verksamhet. Information från referensprojekten används dock i regel bara för att utvärdera vem som har rätt att delta i en upphandling – inte när anbuden sedan ställs mot varandra. Tilldelningsbeslutet tas av upphandlingsavdelningen. Därefter tar Externa tjänster hand om att föra ut utbildningen i organisationen och att följa upp arbetsmarknadsutbildningarna.53 51Intervju med verksamhetssamordnare, Af upphandlingsavdelningen, ; intervju med anställd, AF leverantörsutveckling, . 52Intervju med verksamhetssamordnare, Af upphandlingsavdelningen, . 53Intervju med verksamhetssamordnare, Af upphandlingsavdelningen, ; samt intervju med anställd, Af leverantörsutveckling, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Upphandling av arbetsmarknadsutbildning bygger på identifiering av behov och genomförande av upphandlingen utifrån ett nationellt perspektiv. Fördelar med ett sådant arbetssätt är att upphandlingen kan bygga på ett brett kunskapsunderlag och att de stora volymerna ökar chansen att fördelaktiga anbud kommer in. Hela processen för en större, nationell upphandling tar tio till tolv månader.54 Ett ramavtal får endast löpa om det finns särskilda skäl.55 Den vanligaste tidsramen för avtal om arbetsmarknadsutbildning är att de tecknas , med option på förlängning i först och . av ramavtalen för arbetsmarknadsutbildning har den utformningen.56 Den sammanlagda avtalstiden blir alltså om Arbetsförmedlingen väljer att använda option för förlängning. Enligt är det svårt att ta fram statistik över hur stor andel av avtalen som förlängs, men myndigheten bedömer att de flesta avtal förlängs.57 Arbetsförmedlingen upphandlar även arbetsmarknadsutbildningar i form av enstaka utbildningsplatser riktade till en eller ett fåtal deltagare. Detta kan ske om en viss typ av arbetsmarknadsutbildning inte finns tillgänglig inom de befintliga ramavtalen. Upphandlingen sker då genom direktupphandling.58 Med tanke på de volymer och kostnader som den totala upphandlingen av arbetsmarknadsutbildning uppgår till är direktupphandling en möjlighet på marginalen. gäller ett s.k. tröskelvärde som innebär att samma myndighet (Arbetsförmedlingen) endast får direktupphandla en och samma tjänst upp till ett värde av . Arbetsmarknadsutbildning upphandlas i regel som paket av så kallade moduler. Leverantören åtar sig då att ha kapacitet att tillhandahålla ett antal delmoment eller alternativa inriktningar. Syftet är att göra de upphandlade utbildningarna mer flexibla genom att avtalen kan användas på olika sätt utan att vara för snäva och begränsande. Modulerna kan paketeras på olika sätt i olika delar av landet beroende på vilka behov som finns just där. I första hand hanteras detta av Arbetsförmedlingens sakområdesansvariga som är centralt placerade men har geografiskt uppdelade ansvarsområden.59 Men det kan även ske individanpassning av arbetsmarknadsutbildning för den enskilda deltagaren på kontorsnivå, till exempel om deltagaren redan har kunskaper som behöver byggas på med utvalda delar. 54Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 555 kap. 3 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling 56Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 57Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 582 kap. 23 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling 59Intervju med verksamhetssamordnare, Af upphandlingsavdelningen, . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A N P A S S N I N G A V A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G – V I L K A H Ä N S Y N T A S T I L L A R B E T S M A R K N A D E N S B E H O V ? Exempel på inriktningar där intervjupersoner uppger att det fungerar bra att använda avtalens modulindelningar är arbetsmarknadsutbildningar inom bygg, svets och transport.60 Arbetsförmedlare som intervjuats uppger att det kan vara tidskrävande att först hitta rätt modul för en arbetssökande och sedan göra en anvisning. Arbetet som ska till för att anvisa till en specifik modul involverar bland annat kontakter med funktionen för Arbetsförmedlingens systemstöd och kontakter med utbildningsanordnaren. För att kunna erbjuda en anpassad utbildningslösning till en arbetssökande behövs även en utredning för att i förväg ta reda på vad som är lämpligt i varje enskilt fall.61 Företrädare för Arbetsförmedlingen menar att när nya behov av arbetsmarknadsutbildning identifieras, vilka inte sammanfaller med de nationella upphandlingarna, försöker man i första hand lösa det utifrån de redan existerande ramavtalen.62 En sådan lösning förutsätter dock att det finns ett avtal som omfattar en utbildningsort inom rimligt avstånd, och att inriktningen på avtalet medger en överenskommelse med utbildningsanordnaren som täcker det nya behovet. Det kan bli så att frågan får vänta till nästa nationella genomgång när det existerande avtalet tar slut.63 Krav på stor flexibilitet är även krävande för utbildningsanordnarna.64 Det behövs därför en avvägning av flexibilitet och andra önskade aspekter mot de ökade kostnader som kan uppstå. Det kan vara svårt för utbildningsanordnarna att på förhand planera t.ex. hur många lärarresurser eller hur stora lokaler de måste ha tillgång till. Särskilt om det sker stora förändringar i inflödet av deltagare.65 Enligt Arbetsförmedlingens tolkning kan det i vissa fall strida mot regelverket för upphandlingar om myndigheten vill utöka volymerna i ett gällande avtal.66 Arbetsförmedlingen undviker därför att göra nya överenskommelser med en utbildningsanordnare om att öka antalet utbildningsplatser om det innebär att förutsättningarna ändras gentemot hur de presenterades i förfrågningsunderlaget inför upphandlingen.67 60Intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 3, ; intervju med kontorschef, kontor 3, , Intervju med utbildningsanordnare 2. 61Intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 5, ; Intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 1, 2015- 06-08; intervju med verksamhetssamordnare, Af kontor 2, ; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 3, ; intervju med kontaktperson, Af kontor 4, ; intervju med kontorschef, kontor 5, ; intervju med arbetsförmedlare, Af kontor 4, ; intervju med verksamhetssamordnare, Af kontor 2, . 62Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 63Intervju med verksamhetssamordnare, tjänster, . 64Intervju med verksamhetssamordnare, Af upphandlingsavdelningen, . 65Uppgifter från Arbetsförmedlingens faktagranskning av rapporten, . 66Arbetsförmedlingen har uppgett att detta var en större risk , när avtalen oftare specificerade garanterade eller rörliga volymer. 67Intervju med kvalificerad handläggare, marknadsområde 1, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer att en bättre överensstämmelse mellan utbudet av arbetsmarknadsutbildning och den regionala arbetsmarknadens behov skulle kunna uppnås genom regionalt avgränsade upphandlingar utifrån en behovsanalys som redan har gjorts på marknadsområdesnivå. Det skulle innebära ökade möjligheter att möta behov som inte fångas upp i de nationella upphandlingarna eller som uppstår om arbetsmarknaden förändras mellan de tillfällen när den samlade behovsanalysen genomförs. Ett sådant arbetssätt kan utgöra ett alternativ till de övriga upphandlingarna, och användas när det finns tydliga skäl. Det finns enligt bedömning inga bestämmelser i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () eller som följer av regeringens styrning som kräver att behovsanalysen genomförs centralt utifrån ett nationellt perspektiv. I övrigt hanterar upphandlingsavdelningen ärendet som normalt. Det finns dock risker och utmaningar att ta hänsyn till, till exempel att huvudkontorets möjlighet till överblick och strategisk planering minskar om regionalt initierade upphandlingar skulle användas i allt för stor utsträckning. Därför behöver Arbetsförmedlingen utvärdera frågan ytterligare. Det krävs också att den behovsanalys som genomförs inom marknadsområdena utvecklas. Avgränsade upphandlingar bör även kunna genomföras med kortare varsel eftersom den omfattande nationella analysen inte genomförs och upphandlingsprocessen inte omfattar lika många områden.68 4.1.3Identifiering av behov på lokal nivå För att arbetsmarknadsutbildningar ska fungera effektivt behöver det finnas ett systematiskt arbetssätt för att identifiera vilka behov av arbetsmarknadsutbildning som finns i ett geografiskt område. Det behövs även kanaler för att föra synpunkter och önskemål uppåt i organisationen. Arbetsförmedlingen införde en ny modell för att utvärdera upphandlade insatser och identifiera framtida behov. Modellen innebär att det finns ett leverantörsråd i varje marknadsområde. Informationen kanaliseras från respektive område till huvudkontoret. Varje marknadsområde håller leverantörsråd . Leverantörsråden fungerar som interna forum för Arbetsförmedlingen där övergripande frågor om arbetsmarknadsutbildning tas upp, både när det gäller pågående utbildningar och framtida behov. Från huvudkontoret brukar sakområdesansvariga medverka, och ibland även till exempel ansvariga för upphandlingar. Från marknadsledningen medverkar biträdande marknadschef, som 68Det går dock inte att anta att regionalt avgränsade upphandlingar går snabbare att genomföra i varje enskilt fall.