prop · H4037 · 2016-09-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:7 Ändrade regler om beskattningsinträde vid Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås det att reglerna om beskattningsinträde genom fusion och fission ändras. Förslaget rör dels beräkningen av anskaffningsvärde för lager av finansiella instrument, dels det belopp vissa förpliktelser som utgör finansiella instrument ska värderas till. Enligt förslaget ska som anskaffningsvärde för lager som får värderas till verkligt värde anses det verkliga värdet vid beskattningsinträdet. För lager som inte får värderas till verkligt värde ska som anskaffningsvärde anses det värde som tillgångarna har tagits upp till vid beskattningen i det överlåtande företaget om beskattning har skett för en period som avslutats i samband med beskattningsinträdet. Om beskattning inte har skett för en sådan period ska i stället det värde som tillgången skulle ha haft om beskattning skett i samband med fusionen eller fissionen ligga till grund för den svenska beskattningen. Enligt förslaget ska vidare sådan förpliktelse som utgör ett finansiellt instrument och som inte får värderas till verkligt värde värderas till det belopp som den har tagits upp till vid beskattningen i det överlåtande företaget om beskattning har skett för en period som avslutats i samband med beskattningsinträdet. Om beskattning inte har skett för en sådan period ska förpliktelsen i stället värderas till det värde som den skulle ha tagits upp till vid beskattningen om beskattning hade skett i samband med fusionen eller fissionen. I propositionen föreslås även att det återinförs ett krav på att ett värdepapper definitivt ska förlora sitt värde för att det ska anses avyttrat när företaget som gett ut värdepapperet upplöses genom fusion eller 2016/17:7 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . I propositionen föreslås dessutom en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) med anledning av förslaget att införa ett system med tonnagebeskattning. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ....................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... Ärendet och dess beredning ........................................................... Ändrade regler om beskattningsinträde vid fusion 3.2Ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ....................................................................... 4 Gällande rätt................................................................................... 4.1Allmänt om anskaffningsvärde och anskaffningsutgift vid beskattningsinträde...................... av finansiella instrument ....................................... 5Anskaffningsvärde för lager av finansiella instrument och värdering av vissa förpliktelser som är finansiella instrument vid beskattningsinträde genom fusion eller fission ........................ När ett värdepapper som har getts ut av ett företag som upplöses genom fusion eller fission ska anses avyttrat .................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. 9Ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) med anledning av förslaget att införa ett system med 10.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ..................................................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... Sammanfattning av promemorian Ändrade regler om beskattningsinträde genom fusion eller fission................ Lagförslagen i promemorian Ändrade regler om beskattningsinträde genom fusion eller fission................ Förteckning över remissinstanserna såvitt avser promemorian Ändrade regler om beskattningsinträde genom fusion eller fission ............................................... Lagförslag i promemorian Växa-stöd för den första anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare i nu relevanta delar.................................... Förteckning över remissinstanserna såvitt avser promemorian Växa-stöd för den första anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare ...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2016/17:7 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 20 a kap. 1, 3, 7 och 8 §§ och 44 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om 1.en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder, 2.inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skyldighet inträder, 3.verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst före beskattningsåret, 4.inkomsten har varit undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal och undantaget upphör, 5.en tillgång eller förpliktelse förs över från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte beskattas i till samma persons näringsverksamhet eller del av näringsverksamhet, vars inkomst beskattas här, 6.en tillgång eller förpliktelse förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte har beskattats i , eller 7.verksamheten har varit tonnagebeskattad enligt 39 b kap. och tonnagebeskattningen upphör. Vid tillämpning av första stycket Vid tillämpning av första stycket 6 ska vad som sägs om anskaff- 6 ska vad som sägs om anskaff- ningsvärde och beskattning i 3 utgift och innehavsår i 4 Lagen omtryckt 2008:803. utgift och förbättringsutgift i 5 § samt värdering av förpliktelse i ringsutgift i 5 § samt värdering av 8 §, avse förhållandena i det över- dena i det överlåtande företaget. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap. Som anskaffningsvärde för lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar och liknande tillgångar ska anses det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet vid beskattningsinträdet. lagertillgångar som finns kvar vid beskattningsinträdet ska anses ha anskaffats eller tillverkats senast. Med anskaffningsvärde och verkligt värde avses detsamma som i 17 kap. 2 §. avses i 1 § första stycket 6 ska lagertillgångar som avses i 4 kap. 14 a och 14 c §§ årsredovisnings- stycket 1–3 och 5 årsredovisnings- anses det värde som tillgångarna beskattningen om beskattning har skett för en period som avslutats i Om beskattning inte har skett för en sådan period ska som anskaffningsvärde anses det värde som tillgångarna skulle ha tagits upp till vid beskattningen om tillämpning av detta stycke ska 17 kap. 20 § andra stycket ingår i lagret behandlas som lager- Andra stycket gäller bara om näringsverksamheten eller den del i en stat inom Europeiska eller i en stat med vilken Om överföringen av en tillgång har medfört att ett belopp som ska motsvara tillgångens marknadsvärde har tagits upp till beskattning i en annan stat, ska tillgången anses ha anskaffats för detta belopp. Detta gäller dock bara om den andra staten ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller är en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte som är tillämplig på den aktuella tillgången eller näringsverksamheten. Första stycket gäller inte om 3 § andra stycket. En förpliktelse ska värderas till det belopp varmed den enligt en Den får dock inte tas upp till ett lägre belopp än vad den tagits upp till i räkenskaperna. avses i 1 § första stycket 6 ska en värderas till det belopp som den beskattningen om beskattning har skett för en period som avslutats i Om beskattning inte har skett för en sådan period ska belopp som den skulle ha tagits upp till vid beskattningen om beskattning hade skett. Andra stycket gäller bara om näringsverksamheten eller den del i en stat inom Europeiska eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som om det företag som gett ut det om det företag som gett ut det 1. försätts i konkurs och är ett 1. försätts i konkurs och är ett svenskt aktiebolag eller en svensk svenskt aktiebolag eller en svensk 2. upplöses genom konkurs och 2. upplöses genom konkurs och är ett annat företag än ett svenskt är ett annat företag än ett svenskt ekonomisk förening, eller ekonomisk förening, eller fission och värdepapperet däri- Vid sådana konkurser som avses i första stycket 1 ska en kapitalförlust alltid anses definitiv när företaget försätts i konkurs. Av 37 kap. 29 § första stycket framgår att bestämmelsen i första stycket 3 inte gäller värdepapper som innehas av det övertagande företaget vid en kvalificerad fusion eller fission. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. 1.i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, 2.hos kommun eller landsting för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om förhandsbesked i en skatte- eller taxeringsfråga, och 3.hos för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om särskild sjukförsäkringsavgift. Med skatt avses i detta kapitel Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och annan direkt skatt på inkomst och annan direkt skatt samt omsättningsskatt, skatt samt omsättningsskatt, och annan indirekt skatt. och annan indirekt skatt. regleringsavgift och liknande av- regleringsavgift och liknande av- gift, avgift enligt lagen (1999:291) gift, avgift enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossam- om avgift till registrerat trossam- fund, skattetillägg och försenings- fund, skattetillägg, återkallelseav- gift och förseningsavgift samt ex- (2004:629) om trängselskatt. enligt lagen (2004:629) om träng- verksamhet som avser bestäm- Med verksamhet som av- mande av skatt jämställs verk- ser bestämmande av skatt jämställs samhet som avser bestämmande av verksamhet som avser bestäm- Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3, 4 eller 6 §. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . För uppgift om avgift enligt lagen om avgift till registrerat trossamfund gäller dock sekretessen i högst . 1 Senaste lydelse 2011:1427. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning 3.1Ändrade regler om beskattningsinträde vid fusion och fission Nuvarande regler i 20 a kap. inkomstskattelagen (1999:1229) kan leda till dubbelbeskattning när beskattningsinträde till sker genom fusion eller fission. Härigenom finns det en risk för att reglerna motverkar affärsmässigt motiverade gränsöverskridande omstruktureringar. har uppmärksammat detta och lämnat en hemställan till (Fi2015/05563/S1). Banken anför att tillgångar och förpliktelser vid beskattningsinträde genom fusion eller fission bör anses ha anskaffats för de värden som tillgångarna och förpliktelserna skattemässigt har tagits upp till i den utländska staten. Inom har därefter en promemoria utarbetats med förslag om att reglerna om beskattningsinträde genom fusion och fission ändras. I promemorian föreslås även ändrade regler när det gäller avyttringstidpunkten för värdepapper vid utgivande företags upplösning genom fusion eller fission. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2016/01138/S1). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 3.2 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) beslutade regeringen propositionen Ett svenskt tonnagebeskattningssystem (prop. 2015/16:127). att ett system med tonnagebeskattning införs i . ningen av propositionen uppmärksammades att 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) sannolikt behöver kompletteras med anledning av förslaget. Något sådant förslag hade emellertid inte varit föremål för beredning, varför regeringen förklarade att man avsåg att återkomma till frågan i ett senare lagstiftningsärende. departementet har därefter en promemoria utarbetats med bl.a. förslag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. i denna del finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. ställning finns tillgänglig i (dnr Fi2016/01152/S1). I denna proposition behandlas denna del av promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 4.1Allmänt om anskaffningsvärde och anskaffningsutgift vid beskattningsinträde Reglerna om beräkning av anskaffningsvärde och anskaffningsutgift vid beskattningsinträde finns i 20 a kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Av reglerna följer vilket värde som tillgångar och förpliktelser ska tas upp till när de förs in till den svenska skattejurisdiktionen. Reglerna är tillämpliga i sex olika situationer av beskattningsinträde (20 a kap. 1 § IL). De fem första situationerna avser situationer när tillgångar och förpliktelser förs in i den svenska skattejurisdiktionen utan äganderättsövergång. Den sjätte situationen däremot avser situation där äganderättsövergång äger rum. Den första situationen innebär att skattskyldighet inträder för en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet som inte har beskattats. Den andra situationen innebär att inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person ska tas upp till beskattning eftersom delägaren blivit skattskyldig i för verksamheten. Den tredje situationen innebär att en delägare av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster ska ta upp inkomsten till beskattning om skattskyldighet för personens inkomst inte förelåg före beskattningsåret. Den fjärde situationen innebär att inkomst som varit undantagen från beskattning i enlighet med ett skatteavtal ska tas upp till beskattning eftersom undantaget i skatteavtalet upphör. Den femte situationen innebär att en tillgång eller förpliktelse förs över till en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst beskattas i från samma persons näringsverksamhet eller del av näringsverksamhet, vars inkomst inte beskattas här. Den sjätte och sista situationen innebär att en tillgång eller förpliktelse förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte har beskattats i . Med fusion avses en ombildning där samtliga tillgångar och förpliktelser hos ett företag (det överlåtande företaget) tas över av ett annat företag (det övertagande företaget) och det överlåtandet företaget upplöses utan likvidation (37 kap. 3 § IL). Med fission avses en ombildning där samtliga tillgångar och andra förpliktelser hos ett företag (det överlåtande företaget) tas över av två 2016/17:7 eller flera andra företag (de övertagande företagen) och det överlåtande företaget upplöses utan likvidation (37 kap. 5 § IL). Beräkningen av anskaffningsvärde respektive anskaffningsutgift skiljer sig för olika slag av tillgångar. Som anskaffningsvärde för lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar och liknande tillgångar ska anses det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet vid beskattningsinträdet (20 a kap. 3 § IL). Med anskaffningsvärde och verkligt värde avses detsamma som i 17 kap. 2 § IL som i sin tur hänvisar till årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, förkortad ÅRKL, samt lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. I fråga om tillgångar som är föremål för värdeminskningsavdrag ska dessa anses anskaffade för anskaffningsutgiften minskad med värdeminskningsavdrag beräknade utifrån vissa procentsatser (20 a kap. 4 § IL). Anskaffningsvärdet får dock inte beräknas till högre belopp än marknadsvärdet eller lägre belopp än noll. Övriga tillgångar än de ovan nämnda ska anses vara anskaffade till det lägsta av anskaffningsutgiften ökat med förbättringsutgifter och marknadsvärdet (20 a kap. 5 § IL). Om marknadsvärdet är lägre ska tillgången i stället anses anskaffade för marknadsvärdet. Om en tillgång har förvärvats genom arv, testamente, gåva eller bodelning eller på liknande sätt, ska tillgången vid tillämpningen anses ha förvärvats genom närmast föregående köp, byte eller liknande förvärv (20 a kap. 6 § IL). Om överföringen av en tillgång har medfört att ett belopp som ska motsvara tillgångens marknadsvärde har tagits upp till beskattning i en annan stat ska tillgången anses ha anskaffats för detta belopp (20 a kap. 7 § IL). Denna bestämmelse tillämpas bara om den andra staten ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte vad gäller den aktuella tillgången. Även förpliktelser ska värderas vid beskattningsinträde. Förpliktelser ska värderas till det belopp varmed de enligt en marknadsmässig bedömning belastar verksamheten vid beskattningsinträdet (20 a kap. 8 § IL). De får dock inte tas upp till ett lägre belopp än vad de tagits upp till i räkenskaperna. 4.2Lager av finansiella instrument Finansiella instrument som innehas av företag som bedriver handel med värdepapper utgör skattemässigt lager. Det innebär att det inte görs någon särskild resultatberäkning för varje enskild transaktion. Det skattemässiga resultatet beräknas i stället för lagret som helhet utifrån alla transaktioner som har genomförts . Resultatberäkningen görs enligt bokföringsmässiga grunder (14 kap. 2 § IL). Det innebär att inkomster ska tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till i enlighet med god redovisningssed, om inget annat framgår av inkomstskattelagen. Vidare ska hänsyn tas till in- och utgående balans av lagret. i allmänhet värderas enligt den s.k. lägsta värdets princip vilket innebär att det tas upp till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet (17 kap. 3 § IL). I 17 kap. 4 § IL finns en alternativ regel som innebär att lagret får tas av det samlade anskaffningsvärdet. Denna regel får dock inte tillämpas på bland annat lånefordringar. För lager av sådana finansiella instrument som får värderas till verkligt värde enligt 4 kap. 14 a och 14 c §§ ÅRL finns särskilda skattemässiga värderingsregler i 17 kap. 19–20 c §§ IL. Som huvudregel ska de finansiella instrumenten tas upp till det verkliga värdet. Den skattskyldige får emellertid i stället ta upp lagret till det samlade anskaffningsvärdet om samtliga företag som ingår i samma intressegemenskap tar upp sina respektive lager av finansiella instrument till det samlade anskaffningsvärdet. Enligt årsredovisningslagen kan finansiella instrument redovisas enligt två olika principer. Den ena innebär en värdering som grundar sig på anskaffningsvärdet, den andra en värdering till verkligt värde. Såvitt gäller företag som omfattas av ÅRKL gäller att finansiella instrument ska tas upp till verkligt värde om det är förenligt med 4 kap. 14 a § ÅRL (4 kap. 2 § 6 ÅRKL). När det gäller värdering som grundar sig på anskaffningsvärdet utgår årsredovisningslagen från att företagets tillgångar delas upp i två kategorier, anläggningstillgångar och omsättningstillgångar. Olika värderingsprinciper tillämpas beroende på vilket kategori det finansiella instrumentet tillhör. Detta beror i sin tur på syftet med innehavet. Om det finansiella instrumentet är avsett att innehas ska det värderas enligt bestämmelserna om anläggningstillgångar. Finansiella instrument som innehas kortsiktigt, t.ex. för handelsändamål, värderas i stället enligt bestämmelserna om omsättningstillgångar. Bestämmelserna om värdering av anläggningstillgångar och omsättningstillgångar är generellt utformade och tar inte särskilt sikte på finansiella instrument. När det gäller värdering till verkligt värde av finansiella instrument finns särskilda bestämmelser om detta i 4 kap. 14 a–14 e §§ ÅRL. Sålunda följer att finansiella instrument värderas till sitt verkliga värde, om inte annat särskilt anges. Detta värde bestäms på grundval av instrumentets marknadsvärde. Bestämmelserna om värdering av finansiella instrument till verkligt värde baserar sig på ett genomförande av ett EU-direktiv som i sin tur har tillkommit för att göra det möjligt att tillämpa internationella redovisningsprinciper (se prop. 2002/03:121). Reglerna i årsredovisningslagen fylls ut av kompletterande normgivning. I allmänna råd finns regler om värdering av finansiella instrument, såvitt gäller aktiebolag, i BFNAR 2008:1 Årsredovisning i mindre aktiebolag (K2) och i BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). Reglerna i K2 medger endast värdering som grundar sig på anskaffningsvärdet. I K3 är båda principerna tillåtna. I noterade bolag tillämpas internationella redovisningsstandarder i koncernredovisningen. Detta regleras i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder. 2016/17:7 finansiella instrument värderas med tillämpning av IAS 39. Denna standard kan antas bli ersatt med en ny standard, IFRS 9. I juridisk person tillämpas, såvitt gäller noterade bolag, en standard utgiven av Rådet för finansiell rapportering, RFR 2 Redovisning för juridiska personer. I denna anges vissa undantag och tillägg vid tillämpningen av IAS 39. Undantagen föranleds av konfliker med svensk lag eller har tillkommit därför att de försätter företaget i en annan skattesituation jämfört med andra svenska företag som tillämpar annan normgivning än IAS 39. Utöver bestämmelser i lag och rådets rekommendationer påverkas utformningen av finansiella rapporter för kreditinstitut och värdepappersbolag samt försäkringsföretag av föreskrifter och allmänna råd från . 5 Anskaffningsvärde för lager av Prop. 2016/17:7 finansiella instrument och värdering av vissa förpliktelser som är finansiella instrument vid beskattningsinträde genom fusion eller fission