prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Regeringen har ett ökat fokus på fredsbyggande och statsbyggande genom stöd till politiska processer i sviktande och konfliktdrabbade länder. I dessa processer lyfts särskilt kvinnors, ungdomars och civilsamhällets medverkan fram. Det genomförs också insatser för att stärka grundläggande institutioner för rättsäkerhet och samhällsservice. kommer också en ny strategi för humanitärt bistånd att tas fram. Strategin kommer att understryka vikten av ett flexibelt, snabbt och effektivt bistånd, baserat på humanitära behov och principer. Strategin innebär samarbete med utvecklingsaktörer och andra relevanta aktörer, såsom civilsamhället. Skatteflykt är ett omfattande problem i utvecklingsländer. Detta hämmar ländernas utveckling och försvårar arbetet med fattig- domsbekämpning. Insynen i multinationella företags verksamhet och skattemyndigheternas möjligheter att få information måste förbättras. Mottagandet ska bli mer effektivt För ett hållbart mottagande krävs en rad åtgärder. Kommunernas förmåga att medverka till ett ordnat mottagande av asylsökande och nyanlända är avgörande. Ett väl fungerande mottagande förutsätter att alla kommuner bidrar och att ansvaret delas på ett rättvist sätt. ska alla kommuner vara med och ta ansvar för bosättning för nyanlända. För att mottagandet av asylsökande ensamkommande barn ska bli mer jämnt fördelat mellan kommunerna har fått i uppdrag att ta fram en ny anvisningsmodell. Det resurstillskott på totalt till kommuner, landsting och civil- samhället som föreslogs i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) kan också användas för att upprätthålla och förbättra mottagandet. Regeringen har även genomfört en höjning av den statliga schablonersättningen till kommuner för mottagande av nyanlända . Det ökar kommunernas möjligheter att ge praktiskt stöd i anslutning till mottagande och bosättning av nyanlända. Skolschablonen för asylsökande har också höjts . Regeringen följer noga arbete med boendeförsörjning för asylsökande för att säkerställa att myndigheten har rätt förutsättningar för att genomföra sitt uppdrag. Det är viktigt att beredskap finns hos flera statliga aktörer. Det ska vara enkelt att komma in i det svenska samhället. Regeringen arbetar därför med olika former av regelförenklingar. En väl fungerande samverkan mellan myndigheterna kan underlätta för den enskilda. Den tid det tar att få sin asylansökan prövad ska bli kortare. Tiden ska tas tillvara och sysslolöshet ska motverkas. Här spelar civilsamhället och folkbildningen en viktig roll. Den förmåga och de resurser som finns bör kunna användas för tidiga insatser för asyl- sökande. Regeringen har möjliggjort insatser för ökade kunskaper i svenska genom ett uppdrag till folkbildningen som började erbjuda asylsökande förberedande språkinsatser vid anläggnings-boendena. ansvarar för organiserad sysselsättning för asylsökande. Regeringen anser att den nuvarande ansvarsfördelningen för insatser under asylprocessen inte är ändamåls- enlig. Regeringen anser att länsstyrelserna framöver bör få ansvaret att samordna och organisera tidiga insatser för att underlätta asylsökandes etablering i samhället. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att folkbildningen tillförs ökade medel för studieförbundens insatser som bl.a. syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Därutöver föreslås att folkbildningen tillförs medel 2016 för motsvarande insatser av folkhögskolorna, genom . Arbetsförmedlingen föreslås även tillföra medel för att kunna erbjuda kompetenskartläggning för asylsökande. Regeringen föreslår även att medel tillförs för flyktingguider som exempelvis kan ge samhällsinformation som betonar vikten av jämställdhet och demokrati. För att öka förståelsen för jämställdhet och barnens rätt- igheter i det svenska samhället har regeringen tagit initiativ till att utforma en kunskaps- satsning för unga nyanlända. Den stora ökningen av antalet ensam- kommande barn 2015 innebär en stor utmaning för kommunerna. Det är viktigt att värna kvalitet och säkerhet i mottagandet av ensamkommande barn och unga. måste regeringen ta ansvar för att regelverkens utformning tar hänsyn till kommunernas förutsättningar och leder till en effektiv användning av skattemedel. Regeringen anser att dagens system för ersättning till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn och unga inte är ända- målsenligt. Regeringen kommer att återkomma med förslag för att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsätt- ningar, minska den administrativa bördan och öka kostnads-effektiviteten. Ensamkommande som under asylprocessen fyllt bör i normalfallet omfattas av mot- tagnings-system. Ersättning för mottagande av ensam-kommande barn och unga bör i större utsträckning än utgöras av schablon- ersättningar. Regeringen avser att ge kom- munerna bättre möjligheter att hitta kostnads- effektiva boendeformer som passar de ensam- kommandes individuella behov. Det leder till en ökad flexibilitet i kommunernas mottagande. Regeringen avser också att återkomma med en handlingsplan för att fortsatt stödja social- tjänstens arbete med denna grupp samt andra barn och unga som har behov av stöd. Bättre och snabbare etablering Arbete är nyckeln till nyanländas etablering i . Arbete ger möjligheter att utvecklas i svenska språket, få kunskap om det svenska samhället och få ett utökat nätverk. Etablerings- tiden för nyanlända är dock alltför lång och många har jobb under sin kompetensnivå. Regeringen anser att det finns ett stort behov av åtgärder för att ta tillvara på nyanländas potential och påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen har genomfört förbättringar i sfi genom att bättre anpassa undervisningen efter varje elevs individuella behov och förutsätt- ningar. Det är viktigt att denna flexibilitet sker i verkligheten och att huvudmännen för vuxenutbildning i sfi verkar för att erbjuda undervisningen på tider som är anpassade efter elevens behov. För att ytterligare förbättra möjligheterna för ungdomar avser regeringen att möjliggöra studier i sfi som en insats i jobbgarantin för unga. Många nyanlända har utbildning och erfarenheter inom områden där det råder brist på arbetskraft. För de nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas på arbets- marknaden har regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter inlett ett omfattande arbete för att korta tiden till jobb. har snabbspår presenterats för ett flertal yrken, exempelvis kockar, lärare, sjuksköterskor och läkare. Fler snabbspår kommer att presenteras. En viktig komponent i snabbspåret är att validering och praktik kan påbörjas innan sfi- studierna är avklarade och att studierna i svenska anpassas till yrkets krav. Regeringen har också intensifierat arbetet med validering och genom- fört en omfattande förstärkning av komplett- erande utbildningar. Detta möjliggör för personer med utländsk utbildning att få en svensk examen eller behörighet att utöva sitt yrke i . Möjligheterna till validering och en rättvis och effektiv bedömning av utländsk utbildning måste fortsätta att förbättras. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att Universitets- och högskolerådet och ges ytterligare resurser för att förbättra och utveckla bedömningarna av ut- ländsk utbildning. För att ytterligare stärka stödet till kommunernas arbete med validering avser regeringen att ge i uppdrag att 2016 utveckla riktlinjerna för stöd till validering för nyanlända med avslutad eller delvis avslutad gymnasial utbildning. Många nyanlända har endast förgymnasial utbildning. Stor konkurrens om jobb utan särskilda utbildningskrav innebär en stor risk för framtida arbetslöshet. Det krävs därför insatser för att bättre ta tillvara på deras erfarenheter, utveckla deras kompetens och öka arbetsgivarnas vilja att anställa. Regeringens omfattande sats- ningar på vuxenutbildningen och folkbildningen har stor betydelse för att personer med kort utbildning ska kunna få den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Vuxen- utbildningen är också betydelsefull för dem som behöver komplettera en utländsk gymnasieut- bildning. Regeringen undersöker även möjlig- heterna att bättre anpassa yrkesutbildningar för vuxna till nyanlända med kort tidigare utbildning. Unga nyanlända bör påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning för att förebygga arbetslöshet. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning. Det gäller även dem som kommer in i det svenska skolsystemet under grund- skolans senare del eller i gymnasieåldern. Bättre förutsättningar att kombinera jobb och utbildning kan bidra till att nyanlända snabbare kommer i arbete. Regeringen avser därför att besluta om att traineejobben ska vara tillgängliga för nyanlända. Regeringen avser också att utvidga stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar till nyanlända. Det finns ett behov av att förbättra etableringsuppdraget för att fler ska komma i arbete. Andelen som har ett arbete eller deltar i reguljär utbildning efter avslutat etableringsupp- drag är knappt en tredjedel. Ett utredningsarbete för att förenkla och effektivisera etableringsupp- draget genom minskad administration och ökad individ-anpassning pågår i . Antalet deltagare i etableringsuppdraget väntas öka betydligt , vilket kommer att ställa stora krav på Arbetsför- medlingen. Det är viktigt att myndigheten har förutsättningar att klara detta och att arbeta på ett effektivt sätt. Regeringen anser att det finns ett behov av fler åtgärder för att ta tillvara nyanländas kompetens bl.a. genom att uppmuntra till entreprenörskap. Det finns också behov av fler jobb som matchar de nyanländas utbildning. I propositionen Vårändringsbudget föreslås medel för ett snabbspår som syftar till att underlätta för nyanlända med erfarenhet av företagande att starta företag i . För att underlätta etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden är samverkan mellan berörda aktörer viktigt. Regeringen ser därför positivt på den ökade samverkan som växer fram mellan kommuner, myndigheter, företag och det civila samhället. Regeringens arbete för att påskynda ny- anländas etablering på arbetsmarknaden kommer att fortsätta och regeringen kommer att återk- omma i budgetpropositionen med förslag till ytterligare åtgärder. Ett som håller ihop är och har länge varit ett land öppet och lyhört för kunskap, kultur, livsstilar och inno- vationer från vår omvärld. Denna öppenhet har bidragit positivt till mångfald, pluralism och utveckling. Det finns dock en risk för att människor med olika bakgrund i allt mindre utsträckning möts. De sociala, ekonomiska och geografiska klyftorna ökar i . En sådan utveckling riskerar att skapa polarisering och misstro mellan människor. Det finns krafter i som försöker ställa olika grupper i befolkningen mot varandra, och som betraktar människor med bakgrund i andra länder som det huvudsakliga samhällsproblemet. Rasismen i samhället är ett stort problem och måste motverkas på alla sätt. Det sker en oroande utveckling när det gäller radikalisering och vålds- bejakande extremism. Regeringen anser att det är viktigt att motverka polarisering, rasism och liknande former av fientlighet för att skapa förut- sättningar för ett solidariskt och sammanhållet . En ekonomisk politik för att pressa ned arbetslösheten, för att öka den ekonomiska jämlikheten och för en levande landsbygd har en avgörande betydelse för ett land som ska hålla ihop. Det öppna samhället, där en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kan komma till uttryck, behöver värnas. Det demokratiska samtalet i det offentliga rummet skyddas bäst genom förebyggande insatser mot hat och hot. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget satsningen Ett som håller ihop. Regeringen anser att kommunernas arbete mot våldsbejakande extremism och arbetet mot rasism och främlingsfientlighet i skolorna bör stärkas. En kunskapsinhämtning om växande hat och hot i samhället bör genomföras. Biblioteken utgör viktiga mötesplatser och regeringen föreslår därför att resurser tillförs för att stödja folkbibliotekens verksamhet och för inköp av bl.a. litteratur. Regeringen avsätter också medel för att stödja beredskapen att hantera kriser med rasistiska förtecken, för att fler organisationer i det civila samhället ska kunna bidra till arbetet mot rasism samt till regionala projekt om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter under ledning av Forum för levande historia. Den svenska modellen består av generella välfärdstjänster av hög kvalitet, aktiv arbetsmarknadspolitik, goda omställnings- försäkringar och starka parter på arbets- marknaden. Den svenska modellen bygger på att alla är med och bidrar. Det har skapat förutsättningar för hög tillväxt och syssel- sättning. Det har också lagt grunden till ett samhälle som håller ihop och som präglas av jämlikhet. I samhällsbygget ska allas vilja att arbeta tas tillvara. När fler arbetar minskar inkomst- klyftorna och förutsättningar skapas för att utveckla välfärden. När kvinnor och män deltar i arbetslivet på samma villkor och med samma förutsättningar kan jämställdhet uppnås. För individen innebär arbete gemenskap och tillhörighet samt makt att forma sitt liv. Arbetslöshet måste bekämpas, både för den enskilda och för samhället i stort. Lägst arbetslöshet i EU 2020 Den ekonomiska politiken ska bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Målet är ambitiöst och ställer höga krav på politiken. Den svenska arbetsmarknaden utvecklas starkt (se diagram 2.3). Arbetslösheten minskade betydligt 2015 både för kvinnor och för män. Utvecklingen var särskilt gynnsam för unga. Även långtidsarbetslösheten minskade väsentligt. Diagram 2.3 Arbetslöshet 15–2006–2015 Anm.: Säsongrensade data. Men arbetslösheten är fortfarande på en för hög nivå och den positiva utvecklingen kommer ännu inte alla till del. Arbetslösheten är ojämnt fördelad och alltför många har fortsatt betyd- ande svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Personer med kort utbildning och som varit i löper särskilt stor risk att drabbas av arbetslöshet. Det ökade antalet asylsökande till bidrar inledningsvis till en högre efterfrågan i ekonomin. En större befolkning leder till högre tillväxt och sysselsättning, men innebär också stora utmaningar. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och arbets- lösheten är i genomsnitt högre bland utom- europeiskt födda. Det stora antalet asylsökande gör att många som varit i landet kommer in i arbetskraften. förväntas det innebära att nedgången i arbetslösheten stannar av. har dock högre sysselsättningsgrad bland utrikes födda än vad EU har för sin befolkning som helhet. Målet om lägre arbetslöshet är formulerat i relation till utvecklingen av arbetslösheten i andra EU-länder. påverkas relativa position av hur befolkningens sammansättning utvecklas, men också av konjunkturutvecklingen och utformningen av politiken i och andra EU-länder. har tagit emot betydligt fler asylsökande i förhållande till befolkningen än de flesta medlemsstaterna i EU. Asylsökande har en lägre förväntad sysselsättningsgrad än t.ex. arbetskraftsinvandrare. Antalet personer i befolkningen som är födda utanför väntas öka betydligt . En större del av arbetskraften kommer att utgöras av personer som vistats i . Det finns alltså flera faktorer som påverkar arbetslöshet i förhållande till andra EU-länder . Den senaste tidens utveckling och prognosen framöver innebär att det ställs än högre krav på politiska åtgärder för att nå lägst arbetslöshet i EU 2020. Det förstärker behovet av fortsatta insatser inom utbildnings- och arbetsmarknads- politiken för att personer med svag förankring på arbetsmarknaden ska komma i arbete. Det finns en mängd viktiga arbetsuppgifter som behöver utföras. Den ekonomiska politiken kan bidra till att öka möjligheten för människor att komma i arbete. En viktig prioritering är att nyanlända ska etablera sig snabbare på den svenska arbetsmarknaden (se avsnitt 1.3). Att minska arbetslösheten och öka syssel- sättningen kräver åtgärder inom flera politik- områden. Regeringen har därför en bred jobb- agenda. Den består av tre huvudsakliga delar: insatser för ökad kompetens och aktiv arbets- marknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur och en aktiv näringspolitik för fler och växande företag i hela landet. Satsningar på den gemensamma välfärden är också en viktig del av regeringens jobbpolitik. De generella välfärdstjänsterna möjliggör för fler att arbeta mer och bidrar till ett högt arbets- kraftsdeltagande och högre sysselsättning, inte minst bland kvinnor. Därför är det viktigt med fortsatta investeringar för att möjliggöra att fler kan anställas i välfärden (se avsnitt 1.7). De resurser som genom statsbidrag och andra reformer har tillförts kommunsektorn sedan regeringsskiftet har skapat ett utrymme att anställa 20 000 fler i välfärdens verksamheter. Regeringen avser att återkomma med förslag för att ska ta ytterligare steg mot att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Den svenska modellen på arbetsmarknaden Den svenska modellen på arbetsmarknaden har bidragit till ett högt välstånd och en hög sysselsättning. En central del i denna modell är starka parter på arbetsmarknaden som förhandlar om löner och villkor. En hög organisationsgrad hos arbetstagare och arbets- givare skapar stabilitet, ansvarstagande och öppenhet för förändringar. Kollektivavtalens höga täckningsgrad skapar förutsättningar för goda villkor och löner. Det svenska parts- systemet kännetecknas av få konflikter och har bidragit till en god reallöneutveckling, som den inter- nationella konkurrenskraften har upprätthållits. Offentliga upphandlingar ska inte medverka till social dumpning. Krav på villkor enligt svenska kollektivavtal ska ställas. Regeringen står upp för den svenska modellen på arbetsmarknaden och avvisar idén om att staten ska lagstifta om lägre löner. Kompetenshöjande insatser och aktiv arbetsmarknadspolitik som arbetslösheten är hög är det många arbetsgivare som inte hittar den kompetens de behöver. Inom flera sektorer råder det brist på arbetskraft. Det handlar främst om yrken där det krävs eftergymnasial utbildning eller utbildning från gymnasieskolans yrkes- program inom framför allt offentlig verksamhet, byggbranschen och teknikområdet. För att kvinnor och män ska kunna ta de jobb som växer fram krävs fortsatta satsningar på utbildning, kompetens och färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov. Matchningen på arbetsmarknaden behöver förbättras. Regeringen har inlett ett nytt och brett kunskapslyft med en satsning som fullt ut omfattar över 50 000 utbildningsplatser. Det nya är en långsiktig satsning på fler platser och ökad kvalitet inom gymnasie- utbildningen och den eftergymnasiala utb- ildningen för vuxna. Som en del av satsningen avser regeringen även att införa en rätt till behörighetsgivande komvuxstudier . Regeringen har också inlett en översyn av hur ett regionalt yrkesvux bättre kan möta arbets- marknadens behov. Regeringen kommer att analysera hur rekryteringsbehoven inom bristyrken kan tillgodoses. Även en aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till lägre arbetslöshet genom att underlätta för arbetslösa att söka och hitta ett arbete, t.ex. genom arbetsmarknadsutbildning, praktik och anställningsstöd. Genom riktade insatser kan den aktiva arbetsmarknadspolitiken förbättra möjligheterna för personer som löper risk för långtidsarbetslöshet eller som varit arbetslösa . De arbetsmarknadspolitiska res- urserna och programmen måste bättre bidra till jämställdhet och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen har på regeringens uppdrag tagit fram en handlingsplan för jämställdhetsintegrering av verksamheten. Myndigheten gör löpande jämställdhetsanalyser av olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen följer effekten av genomförda åtgärder. Goda kontakter med arbetsgivarna är en nyckel för att Arbetsförmedlingen ska kunna förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen anser att Arbetsförmedlingen bör intensifiera och utveckla kontakterna med arbetsgivare med målsättningen att myndigheten ska vara en kvalificerad partner i arbetsgivarnas rekryteringsprocess. Detta arbete förväntas leda till ett ökat inflöde och en större variation av lediga jobb mot vilka arbetslösa kan matchas. Att arbetsgivarna anmäler lediga jobb till Arbetsförmedlingen är av avgörande betydelse för att personer utan kontaktnät ska få bättre tillgång till lediga tjänster. Jobb och utbildning för arbetslösa ungdomar Ungdomsarbetslösheten minskade betydligt 2015 och uppgår till . Det är i stort sett samma nivå som före finanskrisen. Många unga studerar på heltid som de Om dessa exkluderas ligger ungdomsarbetslösheten på . Det är den lägsta nivån . Lång- tidsarbetslösheten bland unga är låg även i ett internationellt perspektiv. Detsamma gäller andelen unga som varken arbetar eller studerar. Diagram 2.4 Ungdomsarbetslöshet 2001–2015 exkl. heltidsstuderande, kvinnor exkl. heltidsstuderande, män 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 Anm.: Data för gruppen 15 till är länkade av (). Data för uppdelningen mellan män och kvinnor exklusive heltidsstuderande är säsongrensade enligt egna beräkningar. Källor: och egna beräkningar. Trots den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden är det dock fortfarande alltför många unga som är arbetslösa. Ingen ung person ska påbörja sitt vuxenliv i långtidsarbetslöshet. Längre arbetslöshetsperioder kan påverka möjligheten att senare få en varaktig förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har därför tagit initiativ till 90-dagarsgarantin. Garantin innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. För att möjliggöra 90-dagarsgarantin görs satsningar genom traineejobb, som kombinerarar jobb med relevant yrkesutbildning, och utbildnings- kontrakt, som ska få ungdomar att avsluta en gymnasieutbildning. Regeringen prioriterar insatser för ungdomar som står långt från arbetsmarknaden. Bland ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning är arbetslösheten mycket hög, , och risken för framtida långtidsarbetslöshet är stor. En kombination av jobb och studier är ett effektivt sätt att förmå fler ungdomar utan gymnasieutbildning att slutföra sina studier. Därför anser regeringen att även ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning ska kunna anställas med traineejobb. Traineejobben är ett verktyg för arbets- givarnas strategiska kompetensförsörjning och kan bidra till en fortsatt minskad ungdoms- arbetslöshet. Kommuner och landsting är viktiga aktörer och regeringen är angelägen om att förbättra samverkan mellan staten och kommun- sektorn. Det är därför positivt att regeringens initiativ till lokala överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna, som syftar till att gemensamt bekämpa ungdoms- arbetslösheten, har fallit väl ut. Delegationen unga för arbete (Dua) har i detta sammanhang spelat en viktig roll. Totalt har det tecknats 287 lokala överenskommelser. Långtidsarbetslösheten ska minska ytterligare Långtidsarbetslösheten minskade tydligt 2015, både bland personer som varit arbetslösa eller mer och bland personer som varit arbetslösa (se diagram 2.5). Långtids-arbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, men minskade tydligt i båda grupperna 2015. Långtidsarbetslösheten bland vuxna (25–) är lägst i EU, sett till arbetslöshetstider som är . Diagram 2.5 Långtidsarbetslösa som andel av arbetskraften –2015 6 månader eller mer, totalt 6 månader eller mer, män 6 månader eller mer, kvinnor 12 månader eller mer, totalt Anm.: Säsongrensad data. är det fortfarande alltför många som drabbas av långa tider i arbetslöshet.