prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Som en del av det nationella genomförandet av Agenda 2030 har de målansvariga myndigheterna inom miljömålssystemet, bl.a. , fått i uppdrag att kartlägga hur mål och delmål i Agenda förhåller till miljömålen. Uppdraget kommer att redovisas tidig höst 2016. Uppföljningen kommer att ske på internationell, nationell och regional nivå. och övriga miljömålsansvariga myndigheter har även analyserat hur uppfölj- ningen av de båda systemen kan samordnas. Regeringens nationella miljömålssamordnare för näringslivet har en viktig roll i arbetet med den delegation för det nationella genomförandet av Agenda 2030 som regeringen har tillsatt (Fi2016:18). Initiativ för att bistå i den fortsatta processen har tagits av flera internationella organisationer såsom FN:s miljöprogram (), , , Östersjöstaternas råd och . Exempelvis har ett nytt mandat för Östersjöstaternas råds expertgrupp för hållbar utveckling, Baltic 2030, beslutats och en deklaration med ett åtagande för att verka för genomförande av Agenda 2030 i regionen antagits . En fördjupad utvärdering av miljömålen överlämnade med sikte på miljömålen (6666) till regeringen. Rapporten ger en fördjupad utvärdering av förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen och innehåller en beskrivning av utmaningarna och en analys av möjligheten att nå målen. I rapporten ger ett trettiotal förslag på åtgärder som myndigheten anser att regeringen eller andra aktörer bör vidta för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Rapporten innehåller också en lista på goda pågående insatser som bör fortsätta. Rapporten har bidragit till flera olika insatser som vidtagits av regeringen. publicerade sin första gemensamma åtgärdslista på miljö- målsportalen . Med start ska 44 överenskommelser och samarbeten genomföras mellan två eller flera av rådets myndigheter. Åtgärderna bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. myndigheter som finns representerade i har också redovisat vad respektive myndighet enskilt ska göra inom sin verksamhet för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Näringslivet har en betydande roll för att de svenska miljömålen ska nås. Många företag bedriver ett strukturerat miljöarbete som har stor betydelse för miljön och ligger i linje med de svenska miljömålen. Regeringens arbete för hållbart företagande har redovisats i en skrivelse till (skr. 2015/16:69). Regeringens nationella miljömålssamordnare för näringslivet (M 2014:04) har arbetat för att tillvarata och synliggöra näringslivets miljöarbete. Flera stora företag har börjat redovisa hur deras miljöarbete bidrar till att nå miljömålen. Regeringens nationella miljömålssamordnare har tagit fram förslag till miljöpolicy för små företag med utgångspunkt i de svenska miljömålen. Förslagen kan fungera som hjälpmedel för små företag i deras arbete med att komma igång med sitt miljöarbete. Det finns förslag framtagna med särskilt inriktning mot tjänste-, handels- respektive varuproducerande företag. Miljömålssamordnaren har också gjort en kartläggning av hur miljömålen och de globala målen för hållbar utveckling hänger ihop med de riktlinjer för hållbarhetsredovisning (Global Reporting Initiative, GRI), som många företag använder. Kartläggningen syftade till att öka förståelsen för de svenska miljömålen och göra målen mer användbara för näringslivet och underlätta för företag att använda miljömålen i den dagliga och långsiktiga verksamheten, planeringen och redovisningen. Miljömålsportalen har uppdaterats för att utgöra ett stöd och en platt- form även för näringslivet. Där finns också möjlighet för företag att synliggöra hur de bidrar till arbetet med att nå målen. Miljöansvar integrerat i myndigheters uppdrag Regeringen fortsätter att stärka arbetet med miljö- och klimatintegrering hos de 26 myndigheter som har ett instruktionsenligt ansvar för att verka för att nå miljömålen. Myndigheterna har på uppdrag av regeringen analyserat vilka miljömål som är mest relevanta för den egna verksamheten. analysen har myndigheterna tagit fram konkreta åtgärdsplaner. Redovisningarna är ett underlag i regeringens arbete med en mer verksamhetsanpassad styrning av myndigheterna. stödjer berörda myndigheter i deras arbete med att genomföra och följa upp arbetet med miljömålen. Miljömålsberedningen (M 2010:04) är en parlamentarisk beredning som på uppdrag av regeringen tar fram förslag till hur miljömålen kan nås i bred samverkan med samhällets aktörer. har Miljömålsberedningen överlämnat två betänkanden till regeringen. överlämnades betänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21), vilket remitterades . överlämnade Miljömålsberedningen sitt betänkande med en strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik och luftvårdspolitik. (SOU 2016:47), vilket också har remitterats. Mer information om innehållet i betänkanden finns under avsnitt 3.5.2 Begränsad klimatpåverkan. Länsstyrelserna är statens företrädare på den lokala och regionala nivån där mycket av miljö- arbetet sker och har därmed en central roll i att genomföra miljöpolitiken. Det handlar bland annat om att ta fram regionala åtgärdsprogram och stödja kommuner och näringsliv i miljöarbetet. Miljöövervakning ger viktig information för att nå miljömålen har ett väl utbyggt system för att övervaka landets miljötillstånd. Tillståndet och förändringar i miljön dokumenteras av den svenska miljöövervakningen. och Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att ansvara för den nationella miljöövervakningen. Miljöövervakning ger en lägesbeskrivning av tillståndet i miljön och varnar för störningar. Arbetet bygger på återkommande, systematiskt upplagda undersökningar, som visar miljö- tillståndet genom att registrera eventuella förändringar i naturmiljön. Allmänhetens observationer av växt- och djurarter utgör ett växande komplement till miljöövervakning av biologisk mångfald. Genom att jämföra aktuella P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 lägesbeskrivningar med tidigare mätningar kan förändringar i miljön upptäckas. På så vis kan man se om genomförda åtgärder får önskad effekt eller inte. Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka och utveckla miljöövervakningen. ökade regeringen arbetet med miljöövervakning med och med 2016– 2019. Satsningen har främst använts för att förbättra övervakningen av havs- och vattenmiljön. Speciella satsningar har till exempel gjorts för att förbättra övervakningen enligt vattenförvaltningsförordningen, där Havs- och vattenmyndigheten har ansvaret att vägleda och samordna arbetet. Arbete har också gjorts för att förbättra övervakningen till havs, till exempel har ett program för marin kartering planlagts. Satsningen har också resulterat i ett reviderat övervakningsprogram för grundvatten och stärkt miljöövervakningen i de stora svenska sjöarna. överlämnade på regeringens uppdrag rapporten ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel (6709). Rapporten visar på farliga ämnen som förekommer i människokroppen och i miljön, hur exponeringen sker och om åtgärder för att minska utsläppen har effekt. Rapporten utgör underlag för regeringens fortsatta utveckling av arbetet med miljöövervakning. Regeringen har också tagit initiativ till att utreda förekomsten av farliga ämnen i dricks- vatten Utredningen om spridning av PFAS- föroreningar i dricksvatten (M 2015:B). Utredningen redovisades och visar bl.a. på brister i miljöövervakningen. har genomfört en granskning av den nationella hälsorelaterade miljöövervakningen. Granskningen visade att det finns behov av utökad övervakning, exempelvis på barn. har stärkt fågel- övervakningen i och med att övervakningen av kustfågel blev rikstäckande. Detta har förbättrat underlaget för rapportering enligt både fågel- och havsmiljödirektivet. Geografisk miljöinformation skapar smart miljöinformation En stor del av den information som hanteras inom miljöområdet är geografisk. Informationen används bland annat för att följa förändringar i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 miljön, förutse, förebygga och hantera natur- olyckor. En del av arbetet regleras i lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation som genomför EU-direktivet om Inspire (2007/2/EG). Inspire-direktivet syftar till att göra det lättare att använda geografisk information. För att göra den geografiska miljö- informationen tillgänglig och användbar för nya användare tar Lantmäteriet och andra myndigheter på uppdrag av regeringen fram en infrastruktur för geografisk miljöinformation. Infrastrukturen består av regler och tjänster för att söka, hitta och använda informationen samt system för samverkan mellan myndigheter. Lantmäteriet har också regeringens uppdrag att samordna och stödja berörda myndigheter, kommuner och andra offentliga organ. Det gör Lantmäteriet bl.a. genom webbseminarium och en workshop. Arbetet med att genomföra direktivet är fortfarande i en expansiv fas där kommuner och ytterligare myndigheter kan komma att omfattas av lagstiftningen . Arbetet med att genomföra direktivet i följer den tidsplan som EU fastställt och kommer att pågå . Klimat- och miljöintegrering genom miljöledning Miljöledningsarbetet innebär att myndigheter inom alla sektorer arbetar långsiktigt och strategiskt med sin direkta och indirekta miljö- påverkan. Samtliga 186 myndigheter som omfattas av miljöledningsförordningen (2009:907) redovisade sitt miljöledningsarbete . gör en ranking av myndigheternas arbete. Rankingsystemet bygger på de krav som ställs i förordningen om ett systematiskt miljöledningssystem. Rankingen visar att de myndigheter som är certifierade enligt ISO 14001 eller annat certifieringssystem har fått höga totalpoäng. har 40 myndigheter redovisat att deras verksamhet helt eller delvis är miljöcertifierade. Av miljöledningsarbetet framgår att 52 myndigheter () har uppdaterat sina miljöutredningar. Det är en förbättring från tidigare. uppger 34 myndigheter att deras miljöutredningar är eller äldre. Det är endast tre myndigheter som redovisat att myndigheten inte har antagit en miljöpolicy för verksamheten. De totala utsläppen av koldioxid från myndigheternas resor och transporter minskade med knappt jämfört med . Samtliga typer av färdsätt, utom med buss, visar en viss minskning. Vidare visar miljöledningsredovisningen att myndigheternas sammanlagda energianvändning från verksamhetsel, fastighetsel, värme och kyla uppgick till , vilket är en minskning med ungefär 217 GWh jämfört med året innan. Regeringen har gett 62 myndigheter i uppdrag att stärka arbetet med att minska sina trans- porter genom resfria möten. Uppdraget innebär att myndigheterna ska minska utsläppen från resor och transporter genom att använda en särskild metod som tagit fram. Metoden har testats –2014 med goda resultat. Enhetliga och effektiva system för miljötillsyn och sanktioner Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över organisationen och ansvarsfördelningen av tillsynen enligt samt sanktions- (M 2016:04, Syftet med utredningen är att optimera resursanvändningen och utveckla genom- förandet av tillsynen så att den blir mer enhetlig och effektiv och bättre bidrar till att miljökvalitetsmålen nås samt att fler miljöbrott upptäcks, utreds och beivras. Uppdraget ska redovisas . I sin årliga redovisning till regeringen om tillsyn drar slutsatsen att miljöbalkstillsynen kan effektiviseras och bli mer likvärdig genom utökad samverkan såväl nationellt, regionalt som lokalt. redovisning har utvecklats bl.a. genom att uppgifter har samlat in från t.ex. länsstyrelser och kommuner om förutsättningarna för och genomförandet av tillsynen. Ett mycket stort antal ärenden har hanterats av tillsynmyndigheterna . Antalet inkomna ärenden uppgår till mer än 330 000. Därutöver tillkommer de tillsynsärenden som tillsynsmyndigheterna själva initierar. Sammanlagt fattade tillsynsmyndig- heterna mer än 160 000 beslut i tillsynsärenden, gjorde 1 211 anmälningar om miljöbrott samt fattade 2 747 beslut om miljösanktionsavgifter . Internationella och regionala miljö- och klimatinsatser Det internationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 för långsiktigt global hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling har kopplingar till miljökvalitetsmålen och Generationsmålet, men har en bredare målsättning än så. Det internationella genomförandet av miljö- och klimatdelarna av Agenda 2030 sker inom ramen för befintliga internationella processer på miljö- och klimat- området, bl.a. i genomförandet av de internationella miljökonventionerna. Mer information om regeringens rapportering på ett övergripande plan av det internationella genomförandet och uppföljning av Agenda 2030 går att finna under Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En viktig del i genomförande av de globala målen (Agenda 2030) är regeringens nystart av Politiken för global utveckling (PGU) som ska användas som ett verktyg för att nå målen i Agenda . PGU betonar bl.a. vikten av samstämmigt agerande mellan olika politik- områden för att uppnå en rättvis och hållbar utveckling. Miljö- och klimatperspektivet är viktigt i genomförandet av PGU och arbetet kommer att fortsätta . deltog vid FN:s andra miljömöte UNEA-2 (United Nations Environment Assembly) i , . Mötet arrangerades av FN:s miljöprogram . Vid deltog ett stort antal länder samt civilsamhälleorganisationer, näringsliv och forskarsamhälle för att diskutera lösningar på globala miljö- och klimatproblem. Under mötets högnivådel deltog miljö- ministrar från FN:s medlemsländer. Vid mötet antogs ca 25 resolutioner om bl.a. genomförande av Agenda 2030, kemikalier och avfall, hållbar konsumtion och produktion, klimat, hav och marint skräp samt biologisk mångfald. Miljöministrarna diskuterade vid mötet särskilt genomförandet av miljödimensionen av FN:s 17 globala mål under Agenda 2030 samt sambandet mellan miljö och hälsa. Utfallet av ministermötet var en sammanfattning av ordförandeskapet av ministerdiskussionerna. ledde förhandlingarna av ett antal resolutioner för EU:s räkning och arrangerade tillsammans med ett seminarium om kopplingen mellan en P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 hållbar kemikalieanvändning och klimat- förändringar. Bilateralt miljö- och klimatsamarbete har regeringen fortsatt bedrivit bilateralt miljö- och klimatsamarbete med strategiskt prioriterade länder. Det bilaterala samarbetet har bl.a. som syfte att bidra till att uppnå de av miljömålen och Generationsmålets strecksatser som är beroende av internationella insatser för att nås. har regeringen exempelvis vidareutvecklat samarbetet med och inom ramen för de samförståndsavtal om klimat- och miljösamarbete vilka undertecknades 2015 med respektive land liksom med och . I detta arbete har myndigheterna , , Havs- och vattenmyndigheten och Kemikalieinspektionen bidragit aktivt. Exempelvis har och genomfört aktiviteter kring kortlivade klimatpåverkande ämnen (SLCP) i , , och . Därtill har Kemikalieinspektionen genomfört insatser för att bygga institutionell kapacitet för kemikaliehantering i bl.a. , och . Regeringen har därtill fortsatt bedrivit samarbete med , och med flera länder i syfte att bidra till att stärka ländernas kapacitet liksom för erfarenhetsutbyte. Samarbete inom , och Regeringen har stärkt den svenska politiken för miljöarbetet i . En ny inriktning med fokus på ett starkare klimat- arbete, rättsligt skydd för känslig natur och ökat arbete för att minska riskerna med oljeborrning och säkerställa att fiske sker på ett reglerat och hållbart sätt presenterades. Inom lyftes frågan om åtgärder mot klimatförändringarna som ett led i uppföljningen av . Medlemsländerna i rådet har förhandlat om ett gemensamt, ambitiöst mål för sotutsläpp. Arbetet med den vetenskapliga delen av det svensk-amerikanska projektet presenterades och en process om hur arbetet med resiliens ska tas vidare inom ramen för påbörjades. Det nordiska samarbetet för en ambitiös uppföljning av initierades inom ramen för en gemensamt antagen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Arbetet omfattar bland annat insatser och stöd för att bidra till koldioxidsnåla, energieffektiva samhällen och spridning av nordiska klimatlösningar. Arbetet med genomförandet av en ny strategi för Nordiska miljöfinansieringsbolaget, , har fortsatt. Inom beslutades vid miljöministermötet i om att stryka en så kallad hotspot (förorenat område) helt och två delvis efter framgångsrikt arbete med att minska utsläppen. återstår 33 områden att åtgärda. fortgick arbetet i miljöarbetsgruppen under norskt ordförandeskap. Arbetet på klimatområdet har intensifierats i linje med miljöminister- deklarationen som antogs i Sortavala. Regeringen gör bedömningen att arbetet med att nå miljömålen intensifieras. Mycket görs i miljöarbetet på alla nivåer i samhället och nya satsningar och styrmedel är på plats. med en årlig uppfölj- ning av miljömålen (rapport 6707) utgör ett viktigt underlag för regeringens bedömning. kvarstår ytterligare insatser för att ställa om samhället och närma oss målen. bedömning är på en över- gripande nivå mer positiv än föregående år, vilket bl.a. är ett resultat av de insatser som regeringen har vidtagit. Dagens miljöutmaningar är till stora delar gränsöverskridande. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen och flera etappmål är insatser inom EU eller internationellt avgörande för att målen ska kunna nås. Genom att driva en aktiv politik inom EU och internationellt ökar förutsättningarna för att nå miljömålen. Etappmålen fyller en viktig funktion i miljö- målssystemet genom att peka på steg på vägen mot att nå miljömålen. Regeringen konstaterar att miljömålen är en viktig grund för regeringens politik. Miljömålssystemet kan behöva kompletteras med etappmål som pekar ut den samhällsomställning som är nödvändig inom olika sektorer för att miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska nås. Regeringen anser att miljömålen, som utgör miljödimensionen av hållbar utveckling, ytterligare aktualiseras med anledning av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. De olika målen stärker varandra och fyller Den nationella miljömåls- samordnarens arbete med att kartlägga förhållandet mellan företags hållbarhetsrapportering, miljömålen och Agenda 2030 är värdefull i regeringens fortsatta arbete. om en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen och generationsmålet har varit ett värdefullt underlag för regeringens arbete. Regeringen gör en generell bedömning att många förslag som överlämnas till regeringen behöver innehålla bättre samhällsekonomiska bedömningar. har ett ansvar att utvärdera, följa upp, utveckla och samordna tillämpningen av samhällsekonomiska analyser. Det handlar bl.a. om att se till så att gemensamma beräkningsförutsättningar utvecklas och används. Regeringens arbete med att stärka myndigheternas roll i arbetet för klimat och miljö har kommit lång väg genom de analyser och handlingsplaner som myndigheterna tagit fram. spelar också en viktig roll för myndigheternas arbete. Länsstyrelserna och regionernas arbete har också stärkts, bl.a. genom nya åtgärdsprogram och handlingsplaner. Regeringens interna granskning visar att många länsstyrelser har kommit långt och det finns många olika metoder och arbetssätt för att integrera klimat och miljö i verksamheten. En framgångsfaktor i det fortsatta arbetet är att kunskap och goda exempel sprids mellan myndigheter. blir ordförande i . Regeringen kommer att verka för att regionen ska arbeta mot de globala mål inom Agenda 2030 som ger ett regionalt mervärde. Regeringen avser att efterfråga könsuppdelad statistik i nästa års rapport om en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Rapporten utgör underlaget till regeringens resultatredovisning i detta utgiftsområde. Regeringen är positiv till att flera stora svenska företag har börjat analysera och redovisa sin verksamhet i förhållande till miljömålen. Det visar att miljömålen är relevanta för hela samhället. Den nationella samordnaren har haft en viktig roll i den utvecklingen. Förstärkningen av miljöövervakningen minskar exponeringen för miljö- och hälsogifter i samhället Det är ännu för tidigt att dra långtgående slutsatser av regeringens satsning på en stärkt miljöövervakning. Däremot visar de rapporter som regeringen begärt in att det fortfarande finns stora brister i nuvarande miljöövervakning. Det är viktigt att de berörda myndigheterna fortsätter att vidareutveckla sitt arbete med miljöövervakning så att tilldelade medel används så effektivt som möjligt. Det handlar främst om och Havs- och vattenmyndigheten. Ökad digitalisering genom smartare geografisk miljöinformation Regeringen bedömer att utvecklingen av ett sammanhängande system för geografisk miljö- information möjliggör för den offentliga sektorn att ta nästa steg in i det digitala samhället. Systemet förbättrar tillgängligheten till geografisk information inom EU, löser problem vid informationsutbyte mellan myndigheter och höjer kvaliteten på informationen. Klimat- och miljöintegrering genom miljöledning Regeringen anser att miljöledning är ett viktigt verktyg i arbetet med att nå miljömålen. Resultaten från uppföljning visar att flera myndigheter uppdaterat sina miljöutredningar. I det fortsatta arbetet behöver fler myndigheter synliggöra och minska sin indirekta miljöpåverkan. Det vill säga de miljö- effekter som uppstår utanför myndigheten, men som en konsekvens av myndighetens verksamhet. Regeringen konstaterar att myndigheternas egna resor och transporter genererar betydande utsläpp av växthusgaser. Projektet i Myndigheter (REMM) har fram genom uppdrag i regleringsbrev drivits av verket och genererat väsentliga utsläppsminskningar och kostnads- besparingar. Regeringen har stärkt arbetet genom att ge ett sextiotal myndigheter i uppdrag att minska utsläppen av växthusgaser från resor och transporter genom att arbeta enligt riktlinjerna i . En enhetlig och effektiv miljötillsyn Regeringen delar den bedömningen Naturvårds- verket gjorde i den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2015 att tillsynen är ett viktigt verktyg för att nå flera av miljökvalitets- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 målen vilket understryker vikten av att tillsynen fungerar effektivt. Internationella och regionala miljö- och klimatinsatser FN:s andra miljömöte bedöms vara framgångsrikt i det att ett antal resolutioner och beslut kunde antas som lägger vägen för fortsatt arbete inom , däribland medellångsiktiga strategi 2018–2021 samt arbetsprogram och budget för kommande budgetcykel. De resolutioner och den minister- deklaration som antogs vid UNEA-2 kommer att vara viktiga och vägledande i det fortsatta arbetet globalt, regionalt och nationellt med genomförande av miljödimensionen av FN:s 17 globala mål (Agenda 2030) och klimatavtalet från . FN:s nästa och tredje miljömöte kommer i enlighet med beslut vid miljömötet att äga rum i ett något mindre format , i syfte att anpassa tidpunkt för miljömötet i linje med FN:s interna budgetcykel. Bilateralt miljö- och klimatsamarbete Regeringens bilaterala miljö- och klimatsamarbete har bl.a. bidragit till att utveckla och upprätthålla viktiga kanaler och plattformar för samarbete med strategiska länder och har bidragit till kapacitetsbyggande och en effektivare miljöförvaltning i samarbetsländerna. Insatserna bidrar även till ett stärkt intresse för svenska lösningar och kunskap på miljöområdet. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt stort intresse för bilateralt samarbete med på miljö- och klimatområdet från ytterligare länder. Det bilaterala miljö- och klimatsamarbetet kommer fortsatt att utgöra en viktig del för att bidra till att samarbetsländer kan bygga upp kompetens och kapacitet på miljö- och klimatområdet samt bidra till genomförandet av regeringens Exportstrategi. Samarbete inom , och Regeringen tog genom sin nya inriktning för att stärka arbetet för miljö ett viktigt steg.