prop · H303165 · 2016-04-15 00:00:00 — Diagram 2 nedan redovisar utvecklingen av mängden uppfordrat berg och malm från järnmalmsrespektive icke-järnmalmsgruvor i –2014. Diagrammet redovisar också total mängd uppfordrat berg och malm. Dessutom redovisas total mängd uppkommet gruvavfall (gråberg och anrikningssand) under perioden.67 För järnmalmsgruvorna berodde den stora mängden bruten malm och berg antagligen på att huvudaktören ville kompensera de låga metallpriserna med ökad produktion. Runt 2005 började järnmalmspriserna stiga och låg produktionen på nästan samma nivå som . Den kraftiga minskningen 2009 berodde på vikande efterfrågan och fallande järnmalmspriser.68 För sulfidmalmsgruvorna präglas utvecklingen av brytningen i den stora dagbrottsgruvan . I början av perioden svarade underjordsbrytning för av den brutna malmen men har därefter sjunkit till . Runt finanskrisen –2009 minskade brytningen, dock inte lika kraftigt som för järnmalmsgruvorna.69 har produktionen ökat kraftigt. Av diagrammet framgår också att utvecklingen av den totala mängden gråberg och anrikningssand i stort sett följer utvecklingen av den totala mängden uppfordrat berg och malm. 66Länsstyrelsen i , Tillsynsprojekt – Efterbehandling av sulfidmalmsgruvor, meddelande 3 2012, s. 7. E-post från SGU . 67När det gäller uppgick enligt data från SGU total mängd gråbergsavfall och anrikningssand från de svenska metallgruvorna till . Enligt , Avfall i , uppgick mängden gruvavfall till . Data från SGU bygger på uppgifter som gruvföretagen rapporterat till SGU och som publicerats i SGU:s Bergverksstatistik samt på information från bland annat bolagens årsrapporter, webbplatser och pressmeddelanden. statistik baseras på miljörapporter för samtliga aktiva tillståndspliktiga metallgruvor och anrikningsverk och kontroller gentemot SGU:s Bergsverksstatistik. Skillnaden beror troligen främst på att en eller flera anläggningar rapporterar olika mängder och att avfallsstatistik och SGU:s Bergverksstatistik är gjorda med olika utgångspunkter och troligen har olika tillämpningar av definitioner. En del av skillnaden utgörs vidare av ”engångsavfall vid uppstart”, bestående av gråberg och morän ovanför själva malmfyndigheten, innan brytning kunde sätta igång. E-post från 2015-11- 27, e-post från , e-post från SGU , e-post från SGU , e- post från SGU . 68E-post från SGU . 69E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Mängd uppfordrat berg och malm för järnmalmsrespektive icke-järnmalmsgruvor samt total mängd gråberg och anrikningssand från sådana gruvor, 1975–2014, miljoner ton Uppfordrat berg och malm, järnmalmsgruvor Uppfordrat berg och malm, icke-järnmalmsgruvor * Mängden anrikningssand för järnmalmsgruvor, som utgör en del av mängden gråberg och anrikningssand totalt, har beräknats som ett genomsnitt av mängden . Detta beror på brister i rapporterade data om mängden , vilka medfört att dessa data utelämnats. Diagram 3 nedan visar utvecklingen av mängden uppkommet gråberg och anrikningssand från svenska järnmalmsgruvor och anrikningsverk –2014. Utvecklingen av avfallsmängderna speglar utvecklingen av mängden uppfordrat berg och malm relativt väl. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Diagram 3 Mängd gråberg och anrikningssand för järnmalmsgruvor, 1975–2014, miljoner ton Total mängd gråberg och anrikningssand * Mängden anrikningssand har beräknats som ett genomsnitt av mängden . Detta beror på brister i rapporterade data om mängden , vilka medfört att dessa data utelämnats. Anmärkningar: Figuren redovisar de uppkomna mängderna gruvavfall i form av gråberg och anrikningssand. Figuren redovisar inte hur gruvavfall har behandlats. Diagram 4 nedan redovisar utvecklingen av mängden gråberg och anrikningssand från svenska icke-järnmalmsgruvor och anrikningsverk –2014. Även här speglas utvecklingen av mängden uppfordrat berg och malm. Den kraftiga ökningen under slutet av perioden beror nästan helt och hållet på produktionsökningen i Aitikgruvan.70 var mängden producerad anrikningssand betydligt större än mängden producerat gråberg. Efter det är de producerade mängderna gråberg och anrikningssand ungefär lika stora, med undantag främst för perioden –2009. 70 E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 4 Mängd gråberg och anrikningssand för icke-järnmalmsgruvor, 1975–2014, miljoner ton Total mängd gråberg och anrikningssand Anmärkningar: Figuren redovisar de uppkomna mängderna gruvavfall i form av gråberg och anrikningssand. Figuren redovisar inte hur gruvavfall har behandlats. •Gruvnäringen har länge varit en viktig del av svensk industri och i förhållande till andra EU-länder är den fortfarande stor. Branschens förädlingsvärde som andel av BNP har –2012 varierat mellan . En orsak är de stora variationerna i världsmarknadspriser på metaller. •Gruvverksamhet har en betydande miljöpåverkan, och den viktigaste miljöaspekten avser hanteringen av gruvavfall. •Mängden gruvavfall har ökat kraftigt –2014 och kommer sannolikt också att öka framöver. En sådan utveckling drivs bland annat av ökad produktion och minskande metallkoncentrationer i den brutna malmen. •Trots att mängden gruvavfall och dess miljöpåverkan är stor, saknas en samlad strategi och vägledning för hur gruvavfallet ska hanteras. Det anges finnas en potential för alternativ användning av gruvavfallet som försvåras av regelverket. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N •Naturvårdsverket har inte utnyttjat sin föreskriftsrätt så att exempelvis sulfidhaltigt gråbergsavfall med farliga egenskaper kan klassificeras som farligt avfall. •Kostnaderna för hantering av gruvavfall och efterbehandling hanteras sent i processen. Bergsstatens prövning av en fyndighets potential för en ekonomiskt lönsam gruvverksamhet omfattar inte kostnader för hantering av gruvavfall och efterbehandling. Sådana frågor tas upp i miljödomstolarnas prövning av tillstånd för gruvverksamhet. De riktlinjer som Bergsstatens prövning grundas på är , vilket var innan det blev vanligt att genomföra efterbehandling av gruvavfallsdeponier. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet I detta kapitel redovisas inledningsvis lagstiftningen om att ställa ekonomisk säkerhet för gruvverksamhet. Gruvbolagen ska ställa säkerhet i såväl prospekteringsstadiet som under faktisk gruvdrift. Därefter presenterar en genomgång av villkor för och resonemang kring ekonomiska säkerheter i domar från mark- och miljödomstolarna om tillstånd för gruvverksamhet. Genomgången avser de fjorton gruvor som är i drift samt två gruvor som har blivit försatta i konkurs under 2014 och 2015.71 Kapitlet innehåller också en beskrivning av länsstyrelsernas arbete med bevakning av säkerheterna. I bevakningen ingår till exempel att kontrollera att beslutade inbetalningar till så kallade successiva säkerheter görs av gruvbolagen och att de av banker uppsagda säkerheterna ersätts med nya. 3.1Regelverket för att ställa ekonomisk säkerhet Syftet med kravet på säkerhet är att skydda samhället från att behöva stå för kostnaden för efterbehandlingen i situationer där den ansvariga verksamhetsutövaren försatts i konkurs eller av någon annan anledning inte kan fullfölja sina skyldigheter enligt miljöbalken.72 3.1.1Säkerhet i samband med bearbetningskoncession Sökanden av en bearbetningskoncession73 ska ställa ekonomisk säkerhet.74 Bergsstaten har ansvar för att bland annat bevaka att säkerheterna är giltiga och kan ompröva säkerhetens storlek.75 Den ekonomiska säkerheten har samma giltighetstid som koncessionen, det vill säga normalt . Säkerheten ska täcka kostnader för 71Beslutstidpunkten för domarna sträcker sig från till . De texter i domarna som innehåller information om begreppet ”säkerheter” har valts ut och legat till grund för iakttagelser och slutsatser. 2006/07:95 s. 96. 73Bearbetningskoncession beskrivs som steg 3 i processen för att starta en gruva, i avsnitt 2.2. 74Minerallagen (1991:45). 75Med stöd av 5 kap. minerallagen (1991:45). R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N återställning av gruvområdet.76 uppgick de sammanlagda säkerheterna för bearbetningskoncessioner till cirka 2,6 miljoner kronor.77 3.1.2Säkerhet i samband med tillstånd för gruvverksamhet Tillstånd till en verksamhet som omfattar deponering av avfall (till exempel gruvavfall) får endast meddelas om verksamhetsutövaren för fullgörande av de skyldigheter som gäller för deponeringsverksamheten ställer ekonomisk säkerhet eller vidtar någon annan lämplig åtgärd för sådant säkerställande.78 Säkerheten ska ställas för kostnaderna för att avhjälpa en eventuell miljöskada och andra återställningsåtgärder som verksamheten kan ge upphov till. En säkerhet ska godtas om den visas vara betryggande för sitt ändamål. Säkerheten kan ställas efterhand enligt en plan som tillgodoser det aktuella behovet av säkerhet.79 Sökanden ska i samband med ansökan till mark- och miljödomstolen informera om den säkerhet som krävs enligt en oberoende kvalificerad bedömning.80 Säkerheten ska prövas av tillståndsmyndigheten (i det här fallet mark- och miljödomstolen).81 Säkerheten ska baseras på en bedömning av de kostnader som krävs för att säkerställa rehabilitering av mark, stängning och åtgärder efter stängning inklusive eventuell övervakning och behandling av förorenade ämnen.82 Enligt regeringen kan säkerheten ofta behöva vara skyddad vid gäldenärens konkurs och vara tillgänglig för tillsynsmyndigheten, det vill säga säkerheten ska vara enkel att realisera när den behöver tas i anspråk. En väsentlig förutsättning vid en sådan bedömning är att säkerheten kan omvandlas till pengar i den takt som krävs för att det planerade avhjälpandet ska kunna genomföras.83 3.2Nuvarande ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet I detta avsnitt redovisar hur ekonomiska säkerheter fastställs för gruvverksamhet och vilka belopp de omfattar. belyser också risker och 76E-post från SGU . 7815 kap. 34 § MB. 7916 kap. 3 § andra stycket MB. Säkerheter som ställs på detta sätt kallas för successiva säkerheter. 80Enligt 64 § förordningen (2013:319) om utvinningsavfall ska den som i fråga om en verksamhet som omfattas av denna förordning ansöker om ett sådant tillstånd om avses i 9 eller 11 kap. i samband med ansökan informera tillståndsmyndigheten om den säkerhet som i fråga om en utvinningsanläggning enligt en oberoende kvalificerad bedömning krävs enligt 15 kap. 34 § samt den hänsyn som har tagits till en eventuell oplanerad eller tidigarelagd stängning av anläggningen och de merkostnader som en sådan stängning kan medföra. 8116 kap. 3 § tredje stycket MB. 82EU:s tekniska riktlinjer för upprättande av den ekonomiska säkerheten (2009/335/EG). 2006/07:95 s. 110. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N praktiska problem med olika slag av säkerheter. Sådana risker och problem kan exempelvis bestå i svårigheter att bestämma nivån på säkerheterna eller i att vissa slag av säkerheter kräver en omfattande bevakning av tillsynsmyndigheten. Genomgången avser gruvorna Kirunavaara, Mertainen, Gruvberget, Leveäniemi, , Aitik, Maurliden, Björkdal, Kankberg, Svartliden, , , , , och Tapuli. De två sistnämnda gruvorna är försatta i konkurs.84 genomgång av domar från mark- och miljödomstolarna visar att omfattningen på de ställda säkerheterna är på nära . Denna siffra stämmer väl med SveMins skattning av de totalt ställda säkerheterna för gruvverksamhet.85 Den vanligaste säkerheten är bankgaranti i form av borgensgaranti eller demandgaranti. Beloppsmässigt är demandgaranti störst och den står för av det totala säkerhetsbeloppet. I två fall utgörs säkerheten av successiv avsättning, i det ena fallet i kombination med ett pantsatt konto och i det andra med en borgensgaranti.86 Se tabell 1 nedan. Tabell 1 Godtagna säkerheter och deras omfattning Belopp (miljoner kr) Pantsatt konto med successiv avsättning Borgensgaranti med successiv avsättning Spärrat konto hos tillsynsmyndigheten Källa: genomgång av domar utfärdade av mark-och miljödomstolarna. *För vissa gruvor finns det flera ekonomiska säkerheter. **Till säkerheterna i denna kategori har hänfört alla bankgarantier vilka enligt sitt innehåll kan tolkas som demandgarantier, även om begreppet demandgaranti inte uttryckligen har använts. I sju fall ges tillsynsmyndigheten möjlighet att sänka/anpassa säkerheten i takt med att efterbehandlingen fortskrider. Mark- och miljödomstolen har vid sju tillfällen höjt 84Lovisagruvan saknar säkerhet och ingår därför inte i genomgången. Deponering av gråberg i Tingvallskulle för detta dagbrott samt avfallsmagasinet Hötjärnsmagasinet i ingår inte heller i genomgång. 85Intervju med SveMin . 86Svartlidengruvan respektive Tapuli gruva. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N säkerhetens storlek i förhållande till gruvbolagets yrkande efter bland annat synpunkter från berörd länsstyrelse och/eller . Den totala höjningen enligt domarna uppgår till . 3.3Hur fastställs säkerhetens storlek? I detta avsnitt redovisas inledningsvis principerna för beräkningen av säkerhetens storlek. Därefter redovisas hur och länsstyrelserna har argumenterat i de fall som de ansett att bolagets förslag på säkerhet inte har varit tillräckligt. Generellt sett har såväl länsstyrelserna som under granskningen framfört att det är komplicerat att bedöma gruvbolagens beräkningar av säkerhetens storlek. 3.3.1Principer för beräkning av säkerhetens storlek reglerar inte närmare grunderna för beräkningen av den ekonomiska säkerheten. Mark- och har uttalat att de förväntade avhjälpandekostnaderna bör kunna tjäna som utgångspunkt vid bedömningen av säkerhetens storlek.87 Vid beräkningen av säkerhetens storlek ska även de extra kostnader ingå som kan uppstå om bolagets egna maskiner, material och personal inte kan användas för att utföra efterbehandlingsarbetet.88 Enligt förordningen (2013:19) om utvinningsavfall ska ekonomisk säkerhet beräknas utifrån en oberoende kvalificerad bedömning.89 Verksamhetsutövaren ska ha en avfallshanteringsplan och ska informera mark- och miljödomstolen om innehållet i avfallshanteringsplanen. Planen ligger, tillsammans med annan information, till grund för att bedöma säkerhetens storlek. Verksamhetsutövaren ska se över planen så snart det finns anledning till det och minst vart femte år.90 Enligt SveMin är det svårt att i prövningsskedet i mark- och miljödomstolen ha all nödvändig kunskap för att kunna upprätta en slutgiltig efterbehandlingsplan eftersom tekniken successivt utvecklas. Det är därmed svårt att i detta tidiga skede beräkna säkerhetens storlek. Därför är det bra att avfallshanteringsplanen regelbundet ska uppdateras menar 88Kommissionens beslut (2009/335/EG) om tekniska riktlinjer för upprättande av den ekonomiska säkerheten i enlighet med och rådets direktiv /21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin. 8964 § förordningen (2013:19) om utvinningsavfall. 9029 § förordningen (2013:19) om utvinningsavfall. 91Intervju med SveMin . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har i ett beslut föreskrivit vilket underlag som beräkningen av den ekonomiska säkerheten ska baseras på.92 Av beslutet framgår att medlemsstaterna och behöriga myndigheter ska basera beräkningen av den finansiella säkerheten på bland annat följande: •Tillämpliga miljönormer93 och miljömål, inklusive avfallsanläggningens fysiska stabilitet, minimikvalitetsnormer för mark- och vattenresurser och högsta tillåtna utsläppsnivåer för förorenade ämnen. •En bedömning av de kostnader som krävs för att säkerställa rehabilitering av mark, stängning och åtgärder efter stängning inbegripet eventuell övervakning och behandling av förorenande ämnen. 3.3.2Ofta är det inte specificerat hur länge säkerheten ska räcka I domarna om tillstånd till gruvverksamhet tar mark- och miljödomstolarna sällan uttrycklig ställning till hur som den ekonomiska säkerheten ska räcka. Gruvbolagens förslag till ekonomisk säkerhet har dock i flera fall utgått från kontroll och kompletterande åtgärder av efter det att efterbehandlingen har avslutats.94 För tillstånd som innefattade deponering av avfall och som meddelades före , skulle verksamhetsutövaren se till att det , eller den som tillsynsmyndigheten bestämmer, vidtas de åtgärder för underhåll, övervakning och kontroll som behövs med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön.95 Efter gäller det inte någon bestämd tid för sådana åtgärder. Däremot ska avfallshanteringsplanen innehålla uppgifter om beräknat tidsperspektiv för avfallsanläggningens påverkan på människors hälsa och de avhjälpandeåtgärder som kommer att behövas.96 SveMin anger å ena sidan att förutsättningarna för avfallshantering och efterbehandling varierar mellan olika gruvverksamheter och det därför är naturligt att 92Kommissionens beslut (2009/335/EG) om tekniska riktlinjer för upprättande av den ekonomiska säkerheten i enlighet med och rådets direktiv /21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin. 93Sådana skulle kunna utgöras exempelvis av de svenska miljökvalitetsmålen och BAT (Best Available Technique). 94Se exempelvis mark- och miljödomstolens dom ifråga om Kristinebergsgruvan, mål nr 1993-12. I det fallet utgick bolagets förslag för två olika delar av gruvverksamheten från en period om 30 respektive . Ifråga om Maurlidengruvan anger sökanden bland annat att ”den beräknade säkerheten får även sägas ta höjd kontroll och övervakning efter det att deponin har sluttäckts”, se mark- och miljödomstolens dom i mål nr 2463-08. 9533 § förordningen (2001:512) om deponering av avfall. ska deponeringsförordningen inte tillämpas på avfall som omfattas av förordningen om utvinningsavfall. gällde förordningen (2008:724) om utvinningsavfall. Den har ersatts av förordningen (2013:319) om utvinningsavfall. 9625 § 4 d. förordningen (2013:319) om utvinningsavfall. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N utgå från vad som anges i avfallshanteringsplanen. Det kan vara bra att den del av den ekonomiska säkerheten som avser uppföljning och kontroll anpassas till förutsättningarna i det enskilda fallet. SveMin anger å andra sidan att en vedertagen tidsram underlättar beräkningen av den ekonomiska säkerheten. SveMin förordar inte en generellt bestämd tid, men menar att kan vara en lämplig tid för beräkning av säkerhetens storlek.97 I flera domar från mark- och miljödomstolarna efter 2008 anknyter domstolarna till tidsperioden . Det har då exempelvis varit fråga om avfallshanteringsplanen och varaktigheten i dess efterbehandlingsdel, eller villkor om delrapportering med prognoser för avfallsmagasinets möjlighet att kunna betraktas som en långtidsstabil konstruktion.98 Enligt vad som framkommit i domarna har varken eller länsstyrelserna invänt mot tidsperiodens längd.99 3.3.3Länsstyrelsernas och bedömning av säkerhetens storlek Länsstyrelserna och har tillsammans med andra berörda myndigheter i domstolsförhandlingarna möjlighet att lämna synpunkter på gruvbolagens förslag till säkerhet. Myndigheterna framför att det är svårt att göra mer precisa bedömningar av bolagens underlag för kostnader för efterbehandling och menar att de snarare gör rimlighetsbedömningar av de underlagen. bedömer i första hand det tekniska beräkningsunderlaget granskar framför allt det underliggande materialet från gruvbolaget i form av de tekniska lösningar som beskriver hur efterbehandlingen av avfallet ska ske för att uppfylla villkoren i domen. bevakar vidare att bolagets beräkningar har gjorts av en oberoende part. Myndigheten deltar inte som företrädare för allmänintresset vid alla ansökningar om att få starta gruvverksamhet, utan gör en prioritering utifrån miljöpåverkan av de ärenden i vilka myndigheten ska delta.100 Länsstyrelserna gör främst rimlighetsbedömningar av metoder och kostnader De två länsstyrelser som har störst erfarenhet inom gruvområdet menar att det är komplicerat att bedöma gruvbolagens beräkningar av kostnaderna för efterbehandling. De bedömer på en övergripande nivå om sökandens föreslagna metod för efterbehandling, till exempel täckning med ett lager grus eller morän av en viss tjocklek, är tillräcklig för att uppnå utsläppsvillkoren i domen. 97E-post från SveMin . 98E-post från beträffande avfallshanteringsplanen för Aitikgruvan, samt mark- och miljödomstolens dom ifråga om Svartlidengruvan (M 1704-10). 99Naturvårdsverket menar att myndigheten i många fall har invänt mot den av sökanden föreslagna efterbehandlingsmetoden och att myndigheten då inte kommenterat den föreslagna tidsperioden för efterbehandling. 100Naturvårdsverket, Vårt arbete med partsrollen i mål och ärenden, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är det inte heller lätt att bedöma kostnaderna för efterkontroll och tillsyn i framtiden.101 För prövningar inom det närliggande området täktverksamhet har tagit fram en handbok med utgångspunkter för bedömning av metoder och kostnader.102 i menar att det skulle vara möjligt att i en manual redovisa standardkostnader per kvadratmeter för exempelvis tätskikt och skyddsskikt för en sulfidmalmsgruva, genom att utgå från bästa möjliga teknik (BAT).103 i är tveksam till värdet av en manual eftersom varje ansökan är unik och menar att det är det ansökande bolagets ansvar att redovisa kostnadsberäkningarna på ett begripligt och överskådligt sätt.104 3.3.4Omständigheter som medfört höjning av föreslagen säkerhet Av genomgång framgår att mark- och miljödomstolarna har höjt säkerhetens belopp i förhållande till bolagets yrkande vid sju tillfällen, bland annat efter och/eller länsstyrelsernas yttranden.105 Det har rört sig om höjningar mellan några upp till . I detta avsnitt redovisas exempel på sakfrågor som har förts fram av myndigheterna i fall där domstolarna har höjt sökandenas föreslagna belopp för ekonomisk säkerhet. Efterbehandling av hela gruvområdet ska ingå I flera fall handlar eller berörd länsstyrelses yttrande om att kostnaderna för efterbehandling av gruvområdet med vidhängande industriområde inte ingår i bolagets förslag till ekonomisk säkerhet. Det gäller till exempel prövningen av och Kankberg . I domen för ökade domstolen den föreslagna säkerhetens belopp med , för att säkerheten skulle täcka kostnaderna för efterbehandling av hela gruvområdet. Beträffande Kankberg höjdes den ekonomiska säkerheten för efterbehandling av bland annat det vidhängande industriområdet med tillhörande anläggningar. Otillräckliga metoder för efterbehandling och/eller berörd länsstyrelse för ofta fram att bolagets föreslagna metoder/teknik för efterbehandling är otillräckliga för att området ska kunna återställas till tillfredsställande status efter att gruvverksamheten upphört. Enligt myndigheterna måste därmed beloppet för den ekonomiska säkerheten höjas för att täcka kostnader för ytterligare efterbehandlingsåtgärder. Det gäller exempelvis prövningen av Aitikgruvan 101Intervju med i , intervju med i . 102Naturvårdsverket, Prövning av täkter. med allmänna råd. 103Intervju med i . 104Intervju med i . 105Det finns också fall där mark- och miljödomstolarna inte har höjt säkerhetens belopp. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N , där framförde att säkerheten måste höjas med bland annat kostnaderna för ytterligare tätskikt för både sandmagasinet och det potentiellt syrabildande gråbergsupplaget.