prop · H303140 · 2016-06-21 00:00:00 — Främst handlar det om att säkerställa att bolagen genomför de särskilt beslutade samhällsuppdrag som beslutat om, men också att tydliggöra, i termer av lönsamhet och värde, kost- naden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdra- gen. Uppdragsmålen utgör således en förutsättning för de eko- nomiska målsättningarna. Genom att arbeta med uppdragsmål blir uppföljning och rapportering till riksdag och andra intres- senter tydligare. har en strukturerad process för att ta fram uppdragsmål för bolag med statligt ägande. Start- punkten är att fastställa syftet med det särskilt beslutade sam- hällsuppdraget, det vill säga varför ett visst uppdrag ska utföras eller vilken samhällsnytta bolaget skapar med sin verksamhet. I bolagsordningens verksamhetsbeskrivning framgår ofta vad det särskilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Innan uppdragsmålen formuleras måste därför samhällsnyttan klargöras. Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag beslutas av och innebär att bolaget har i uppdrag att bedriva verksamhet som syftar till andra e ekter än ekonomisk avkastning. Syftet med det särskilt beslutade samhällsuppdraget är oftast beskrivet i den proposition som utgör underlag för beslut. Enhetliga uppdrags- mål tas fram genom att defniera kategorier för olika typer av syf- ten eller samhällsnyttor. För dessa kategorier tas standardmål fram. Ett exempel är inom infrastruktur, där standardmålen utgörs av måtten beläggningsgrad och kvalitetsindex. Ju högre beläggnings- grad desto större nytta ger infrastrukturen, medan kvalitetsindex används för att mäta användarens uppfattade nytta. I bolag som verkar utan konkurrens är kvalitets- och kundmätningar särskilt viktiga eftersom det inte fnns något naturligt omvandlingstryck på bolaget att verka mer e ektivt. Uppdragsmål i relation till ekonomiska mål Det fnns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhälls- uppdrag och ekonomisk e ektivitet. Generell metodik i arbetet med uppdragsmål 'HȴQLHUD9$'ERODJHWVNDJ¸UD 'HȴQLHUDV\IWHPHGXSSGUDJHW9$5)5 WH[P§OI¸UEHO¦JJQLQJVJUDGYRO\PHU 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( investering i Women’s Hospital 6ZHGIXQGVRPVNDELGUDWLOOP§OHWI¸U6YHULJHVSROLWLNI¸UJOREDOXWYHFNOLQJ¦UGHO¦JDUHLGHQSULYDWDVMXN- Y§UGVDNW¸UHQ1DLUREL:RPHQȇV+RVSLWDO1:+L.HQ\D'HW¦UHQSULYDWY§UGDNW¸UVRP¦UVSHFLDOLVHUDG S§NYLQQRUVY§UGEHKRYJHQRPOLYHWȂJ\QHNRORJLP¸GUDY§UGEDUQDY§UGVH[XDOK¦OVDRFKRQNRORJL3ULYDW VMXNY§UG¦UHWWYLNWLJWNRPSOHPHQWWLOOGHQR HQWOLJDVRPRIWDKDUP\FNHWEHJU¦QVDGHUHVXUVHULGHO¦QGHU G¦U6ZHGIXQGLQYHVWHUDU ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så e ektivt sätt som möjligt. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en inte- grerad process. Utförandet av det särskilt beslutade samhälls- uppdraget kan till exempel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De ekonomiska målen sätts med hänsyn tagen till kostnaden för det särskilt beslutade samhällsuppdraget. Det särskilt beslutade samhälls- uppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedöm- ningen av vad som är en lämplig kapitalstruktur. Tolkningen av det särskilt beslutade samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekono- miska förutsättningar och vilka ekonomiska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag får anslag på statens budget och kostnadsberäkningen underlät- tar för regering och riksdag att prioritera hur skattebetalarnas pengar ska användas. Uppföljning av uppdragsmålen sker löpande och utgör en stå- ende punkt vid de regelbundna ägardialogerna, det vill säga när statsrådet trä ar styrelseordförande och ledning i bolaget med särskilt beslutat samhällsuppdrag. Vad är ett särskilt beslutat samhällsuppdrag? (WWV¦UVNLOWVDPK¦OOVXSSGUDJI¸UHOLJJHUQ¦UHWWERODJKDUHWWXSS- GUDJEHVOXWDWDYULNVGDJHQDWWEHGULYDYHUNVDPKHWVRPV\IWDUWLOODWW JHQHUHUDDQGUDH HNWHU¦QHNRQRPLVNDYNDVWQLQJI¸U¦JDUHQ 7HUDFRP%R[HU*URXS 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 0§OXSSI¸OMQLQJ¦UHQDYJUXQGEXOWDUQDLVWDWHQVDNWLYDERODJVI¸UYDOWQLQJ*HQRPDWW M¦PI¸UDERODJHQVSUHVWDWLRQPRWIDVWVW¦OOGDP§ONDQVWDWHQVRP¦JDUHXWY¦UGHUDRFK ELGUDWLOOERODJHQVXWYHFNOLQJ8SSI¸OMQLQJHQVNHUS§¦JDUP¸WHQDPHGERODJHQVOHGQLQJ RFKVW\UHOVHRUGI¸UDQGH Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annan anges om inget annat anges 7HUDFRP%R[HU*URXS 0§OHQ¦UVDWWDI¸UHQNRQMXQNWXUF\NHOɅ$YNDVWQLQJS§RSHUDWLYWNDSLWDOɅ$QGHODY§UHWVUHVXOWDWHIWHUVNDWWHIWHU§WHUO¦JJQLQJDY§UHWVY¦UGHI¸U¦QGULQJDURFKG¦UWLOOK¸UDQGH XSSVNMXWHQVNDWWɅ5¸UHOVHPDUJLQDOɅ6NXOGV¦WWQLQJVJUDGɅ$QGHODY§UHWVUHVXOWDWMXVWHUDWI¸UUHVXOWDWRFKVNDWWK¦QI¸UOLJWLOOSHQVLRQVWLOOJ§QJDURFKSHQVLRQVI¸USOLNWHOVHU (%Ζ7'$PDUJLQDOɅ)LQDQVLHOOEHUHGVNDSOLNYLGDPHGHOVDPWRXWQ\WWMDGHNUHGLWIDFLOLWHWHUIDVWDNRVWQDGHUɅ$QGHODYHJHWNDSLWDOɅ'LUHNWDYNDVWQLQJɅ .UHGLWY¦UGHULQJS§O§QJVLNWɅ$YNDVWQLQJS§V\VVHOVDWWNDSLWDO Andel av årets vinst 1\WWNDSLWDOP§OEHVOXWDGHVS§ERODJVVW¦PPDQMDQ6(.VWRWDODNDSLWDOUHODWLRQVNDXQGHUQRUPDODI¸UK§OODQGHQXSSJ§WLOOPHOODQRFKSURFHQWHQKHWHU¸YHUGHWDY)LQDQV- 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Bolagen i den statliga portföljen ska alla ha defnierade hållbar- hetsmål som är relevanta för bolagens verksamhet och hållbar- hetsutmaningar. Mål och utfall inom hållbarhet för respektive bolag presenteras i bolagsöversikterna på sidorna 0–. Övergripande för bolag med statligt ägande är att de ska vara föredömen inom jämställdhetsarbetet och ta till vara den kom- petens och erfarenhet som både män och kvinnor besitter. De ska arbeta aktivt för en jämn könsfördelning i styrelse och led- ning. Regeringens mål är att det i varje styrelse ska vara minst av varje kön. Per var andelen kvin- nor procent och andelen män i de av staten hel- och delägda bolagens styrelser. I de av staten hel- och delägda bolagens ledningsgrupper var procent kvinnor och 5 pro- cent män. Mål och utfall för respektive bolag presenteras i bolagsöversik- terna på sidorna 0–. Könsfördelning hel- och delägda bolag – ordförande, % Könsfördelning helägda bolag – ordförande, % Könsfördelning hel- och delägda bolag – ordförande och ledamöter, % Könsfördelning helägda bolag – ordförande och ledamöter, % Könsfördelning – VD och ledningsgrupp Kvinnor (K), Män (M) Könsfördelning – ledamöter utsedda av bolagsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Summa ordförande och leda- möter utsedda av bolagsstämman Summa ordförande och ledamö- ter utsedda av bolagsstämman 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( 'HQVWDWOLJDERODJVSRUWI¸OMHQEHVW§UDYΈKHORFKGHO¦JGD ERODJVRPWLOOVDPPDQVRPV¦WWHUΆ·ΉPLOMDUGHUNURQRUΖQNOXVLYH LQWUHVVHERODJXSSJ§URPV¦WWQLQJHQWLOOΆ ΊPLOMDUGHUNURQRU 9DUMH§UJHUGHVWDWOLJW¦JGDERODJHQYLNWLJDELGUDJWLOOVWDWVNDVVDQ 8QGHU΅ ΄ΈXSSJLFNXWGHOQLQJDUQDWLOO΅Ή PLOMDUGHUNURQRU'HW VDPPDQODJGDY¦UGHWS§VWDWHQVERODJVSRUWI¸OMȂVRP\WWHUVW¦JV DYVYHQVNDIRONHWȂEHU¦NQDVWLOO·Ά PLOMDUGHUNURQRU 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Den konsoliderade omsättningen för bolagen med statligt ägande sjönk jämfört med föregående år och uppgick till ,1 (50,0) miljarder kronor. Total omsätt- ning inklusive statens ägarandel i intressebolagen sjönk med 0, procent. Rörelseresultat (EBIT) Hänförbart till aktieägare i moderbolaget Det konsoliderade rörelseresultatet uppgick till -1, (2,1) miljarder kronor. Eget kapital, avsättningar och skulder Eget kapital hänförbart till aktieägare Eget kapital hänförbart till aktieägare Totala skulder och eget kapital minskade eget kapital med 22, miljarder kronor, vilket framför allt förklaras av utdelningar om -2,samt ett negativt resultat efter skatt 2015 om -1, miljarder kronor. 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Kassaödet från den löpande verksamheten sjönk med , pro- cent jämfört med 201, från 5,2 till 0, miljarder kronor. Kassaödet från investeringsverksamheten ökade med 21,1 pro- cent jämfört med 201, från -2,2 till -5, miljarder kronor Kassaödet från fnansieringsverksamheten minskade jämfört med 201, från -5, till -2, miljar- der kronor. 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 0DMRULWHWHQDYERODJHQPHGVWDWOLJW¦JDQGHKDULVLQXWGHOQLQJVSROLF\IDVWVODJLWDWWHQGHO DYYLQVWHQVNDEHWDODVXWWLOO¦JDUHQ%RODJPHGV¦UVNLOWEHVOXWDGHVDPK¦OOVXSSGUDJNDQ HUK§OODDQVODJ Utdelning, statens andel 7HUDFRP%R[HU*URXS De statliga bolagens utdelningspolicy syftar till att säkerställa att ägaren får en förutsägbar och långsiktigt hållbar utdelning och är en viktig del i fastställandet av de ekonomiska målen. Av de 50 bolag som ingår i den statliga bolagsportföljen gav 22 bolag utdelning . Totalt delade dessa bolag ut 2,0 miljar- der kronor till staten. Störst utdelning stod Akade- miska Hus, och för vilka, , delade de ut ,, , respektive , miljarder kronor. Deras gemensamma utdelningar motsvarar procent av de totala utdelningar staten mottog . 7HUDFRP%R[HU*URXS Vissa bolag erhåller anslag från staten för att utföra sitt särskilt beslutade samhällsuppdrag. erhåller exempelvis anslag för att kunna genomföra sitt arbetsmarknadspolitiska kärnupp- drag vilket är att skapa utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättningar. Det anslag erhöll, , motsvarade av statens totala anslag. Ytterligare exempel på bolag som erhåller årliga anslag är Kungliga Dramatiska teatern och vilka fnan- sieras för att erbjuda nationalscener för teater respektive opera och balett. Totalt fck statligt ägda bolag 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 8QGHU΅ ΄·RFK΅ ΄ΈDY\WWUDGHVWDWHQLQJDERODJȂYDUNHQGHODUHOOHULVLQKHOKHW 6HGDQ΅ ΊKDUERODJPHGVWDWOLJW¦JDQGHO¦PQDWXWGHOQLQJDUS§΅ΆPLOMDUGHUNURQRU Försäljningsintäkterna, vilka främst härrör från försäljningarna av Vin & Sprit, samt aktier i och , har av staten använts till att amortera på statsskul- den. Amorteringarna har i sin tur bidragit till att statens ränte- utgifter minskat. Bolagsförsäljningar resulterar även i att de framtida potentiella utdelningarna minskar, vilket försäljnings- värdet normalt sett tar hänsyn till. De årliga utdelningarna från bolagen med statligt ägande medför att det statliga lånebehovet minskar samt att ränteutgif- terna därigenom sjunker. Statens sparande, det vill säga de medel som nettoplaceras i form av fnansiella tillgångar minus fnansiella skulder, ökar när bolagen delar ut medel, så länge utdelningen motsvaras av en vinst som genererats . När bolagens utdelningar över- stiger årets vinst, och minskar bolagens egna kapital, så är det fnansiella sparandet opåverkat eftersom utdelningen motsvaras av en lika stor minskning av eget kapital, det vill säga fnansiell skuld. Det är därför inte möjligt att stärka det fnansiella spa- randet via extrautdelningar som överstiger årets vinst från bolag med statligt ägande. Försäljningar påverkar heller inte det fnan- siella sparandet. Intäkt, mdkr Andel av bolaget, % Sammantagna utdelningar i bolag med statligt ägande 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 'HVWDWOLJDERODJHQVD ¦UVYHUNVDPKHWHUJHUXSSKRYWLOOH[SRQHULQJPRWROLNDIRUPHUDY ULVNYLONDNDQS§YHUNDY¦UGHWVDPWP¸MOLJKHWHQDWWO¦PQDXWGHOQLQJLHWWHOOHUȵHUDERODJL SRUWI¸OMHQ1HGDQEHVNULYVGHVW¸UVWDULVNHUQDXUHWWSRUWI¸OMSHUVSHNWLY Den statliga bolagsportföljen är illikvid, vilket innebär att enskilda bolag typiskt sett inte förvärvas eller avyttras för att påverka den samlade portföljrisken. Den statliga bolagsportföljen är också koncentrerad, vilket gör att risker kopplade till de största bolagen kan få betydande påverkan på hela portföljens värde lik- som på eventuella utdelningar. De tre värdemässigt största bola- gen utgör av portföljens värde. En a ärsmässig risk som kan påverka den statliga bolagsport- följens värde och möjlighet att lämna utdelningar är försälj- ning eller uppköp av större verksamhet. Exempelvis pågår en försäljningsprocess av brunkolsverksamhet i Tysk- land. Vidare har kommunicerat att bolaget avser avsluta sin närvaro i Eurasien. Karaktären hos marknaderna i Eurasien, inklusive potentiella myndighetsingripanden, kom- binerat med det faktum att tillgångarna inte är helägda och att det fnns åtagande och skyldigheter i olika aktieägaravtal, gör att komplexiteten i försäljningsprocess är hög med betydande osäkerheter rörande förväntat resultat. Ytterligare en a ärsmässig risk är förknippad med de markna- der som de statliga bolagen verkar på. Ett exempel på detta är verksamhet i Eurasien. Att göra a ärer i Eurasien är förknippat med risk och exempelvis utreds tidi- gare transaktioner i av myndigheter i , Neder- länderna och . Vidare genereras en betydande del av resultat i intressebolag, i synnerhet MegaFon och Turk- cell. I dessa har inte ett bestämmande inytande över nyckelfrågor som godkännande av a ärsplaner och budgetar samt beslut som rör tidpunkt och storlek för kontantutdelningar. Ett exempel på denna risk är de bolagsstyrningsproblem som fnns på aktieägarnivå i . Ett annat exempel på en a ärsmässig risk i den statliga bolagsportföljen är den pågående samhällsomvandlingen i och . Denna kan påverka värde och möjlighet att lämna utdelningar då det är ett mycket stort åtagande som kommer att påverka resultat och likviditet. Den statliga bolagsportföljen är även exponerad mot fnansiella risker. 5L5΅ ΄Έ΄Έ5HJHULQJHQVKDQWHULQJDYULVNHU i statliga bolag har granskat regeringens hantering av risker i bola- JHQPHGVWDWOLJW¦JDQGH5HJHULQJHQKDULVNULYHOVHQ5LNVUHYLVLRQ- HQVUDSSRUWRPUHJHULQJHQVKDQWHULQJDYULVNHULVWDWOLJDERODJVNU ΅ ΄Έ΄ΉΉUHGRYLVDWYLOND§WJ¦UGHUVRPDYVHVYLGWDVPHGDQOHG- QLQJDYJUDQVNQLQJVUDSSRUWHQ5HJHULQJHQDYVHUDWWXWYHFNODLQIRU- PDWLRQVJLYQLQJHQWLOOULNVGDJHQLV\IWHDWWI¸UVHULNVGDJHQPHGHQ VDPODGELOGDYULVNHUQDLGHQVWDWOLJW¦JGDERODJVSRUWI¸OMHQIU¦PVW inom ramen för regeringens årliga skrivelse till med redo- 0RWEDNJUXQGDYRYDQRFKVRPHWWOHGLUHJHULQJHQVXWYHFNOLQJ DYLQIRUPDWLRQVJLYQLQJHQWLOOULNVGDJHQ§WHUȴQQVS§GHQQDVLGDHQ EHVNULYQLQJDYRPY¦UOGVIDNWRUHUPHQ¦YHQEUDQVFKVSHFLȴNDULVN- IDNWRUHUVRPNDQI§LQYHUNDQS§GHQVWDWOLJW¦JGDERODJVSRUWI¸OMHQ 5HJHULQJHQDYVHUDWWIRUWV¦WWDXWYHFNODLQIRUPDWLRQVJLYQLQJHQWLOO ULNVGDJHQLV\IWHDWWI¸UVHULNVGDJHQPHGHQVDPODGELOGDYULVNHUQD LGHQVWDWOLJW¦JGDERODJVSRUWI¸OMHQ Ett exempel på en fnansiell risk är valutarisk. Framför allt har och betydande verksamhet utan- för och intäkter är beroende av dollarns utveck- ling. är dessutom exponerad för risker kopplade till valutarestriktioner som bland annat kan hindra Com- pany från att återföra likvida medel. En annan fnansiell risk är elprisets framtida utveckling. Ett lågt elpris är positivt för era statligt ägda bolag, exempelvis Akademiska hus, och , men sammantaget har ett lågt elpris en negativ värdepåverkan eftersom det är av stor betydelse för . På samma sätt är järnmalmsprisets framtida utveckling en fnansiell risk. Det låga priset innebar väsentligt sämre resultat för 2015 jämfört och bolagets värde och utdelningar har sjunkit. Legala och regulatoriska risker Många statliga bolag verkar på mer eller mindre reglerade mark- nader. Exempelvis kan nämnas , och . Förändringar i regelverken kring dessa verksam- heter kan få betydande påverkan på dessa bolags, och därmed portföljens, värde och förutsättningar att lämna utdelningar. 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( med alla departement bistår regeringen i dess arbete RFKVN¸WHULGDJVW\UQLQJHQRFKI¸UYDOWQLQJHQDYΈERODJ·΄KHO¦JGDRFK ΌGHO¦JGD 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Ά΄ $OPL)¸UHWDJVSDUWQHU ΈΊ 6%$% /$SRWHN3URGXNWLRQ /DERUDWRULHU Ή΅ 66&6YHQVNDU\PGDNWLHERODJHW · (66(XURSHDQ6SDOODWLRQ6RXUFH ΉΉ 6YHQVND6NHSSVK\SRWHN · /.$% Ί· 7HUDFRP%R[HU*URXS Έ· 5Ζ6(5HVHDUFKΖQVWLWXWHVRI6ZHGHQ 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( äger, utvecklar och förvaltar fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet. Bolaget spelar en viktig roll för målet att stärka som kunskapsnation. En viktig grund för bola- gets verksamhet är att agera hållbart, a ärsmässigt och på mark- nadsmässiga villkor. •Hyresintäkterna i stort oförändrade. Driftsättningar mot- verkades av avyttringar. •Flera viktiga projekt påbörjades, bland annat i samt era olika studentbostadsinitiativ. •I oktober fattades beslut om en efterutdelning på ,5 miljarder kro- nor för att justera kapitalstrukturen i enlighet med soliditetsmålet. •Lönsamhet: Avkastning på operativt kapital exklusive värdeförändringar ska uppgå till minst ,. •Kapitalstruktur: Soliditet 0–. •Utdelning: 0–av årets resultat efter skatt efter återläggning av värdeförändringar och därtill hörande uppskjuten skatt. •Avkastningen på operativt kapital minskade till , (,) pro- cent. Nedgången förklaras av ökat fastighetsvärde medan driftöverskottet i stort var oförändrat. •Soliditeten sjönk 2015 som en följd av efterutdelningen. Posi- tiva orealiserade värdeförändringar motverkade detta något och soliditeten uppgick till 0, procent, precis över målintervallet. •Ordinarie utdelning enligt policy uppgick till av jus- terat resultat. Utöver det beslutades om en efterutdelning för att justera soliditeten i enlighet med målet. Utdelningen har ingen påverkan på bolagets möjlighet att fullgöra sina åtaganden. •Samarbete med kunder kring hållbarhetsinitiativ (mål 2015: initiera 1 hållbarhetsinitiativ). •Minska mängden köpt energi . •Eliminera koldioxidavtryck från drift. •Samarbetsmålet uppnåddes med 1 gemensamma hållbar- hetsinitiativ 2015. •Mängden inköpt energi minskade med , procent, i enlighet med det långsiktiga målet. •Målområdet koldioxidavtryck är under utveckling. Arbete med en förtydligad energistrategi pågår. •Olycksfri arbetsplats är ett långsiktigt mål, fokus 2015 har legat på inrapportering av olyckor och tillbud. Akademiska Hus har också initierat ett branschgemensamt nätverk för att jobba med arbetsmiljörelaterade utmaningar. Akademiska Hus saknar särskilt beslutat samhällsuppdrag. 6W\UHOVHRFKUHYLVRUHUYDOGDI¸U΅ ΄Ή΅ ΄Ί Ordf: :%ULWWD%XUUHDX2ORI(KUO«QΖQJHOD/LQGK*XQQDU 6YHGEHUJRFKΖQJHPDU=LHJOHU.ULVWLQD(NHQJUHQYDOGHVYLGVW¦PPDQ΅ ΄Ή /HLI/MXQJTYLVW3LD6DQGYLNDYJLFNArb rep:7KRPDV-HQQOLQJHU$QGHUV :%M¸UQ)OLQN.30* $UYRGHWLOOVW\UHOVHQVRUGI¸UDQGHXSSJ§UWLOO΅Ό΅ΊWNU$UYRGHWLOO VW¦PPRYDOGOHGDPRWXSSJ§UWLOO΄·΄ΆΈWNU$UYRGHXWJ§ULQWHWLOOOHGDPRW VRP¦UDQVW¦OOGL5HJHULQJVNDQVOLHW Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer %HVW\UNW*5ΖUDSSRUW 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( AB:s verksamhet ska stärka det svenska näringslivets utveckling, verka för en hållbar tillväxt och med- verka till att utveckla och fnansiera små och medelstora före- tag med lönsamhets- och tillväxtpotential. verksamhet omfattar rådgivning, lån och ägarkapital. verksamhet ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet. Rådgivningen utförs av egna rådgivare, av upphandlade rådgivningskonsul- ter och av delägda som riktar sig till personer med utländsk bakgrund. Låneverksamheten, vilken sker från en lånefond på , ska bedrivas så att kapitalet bevaras nominellt intakt. Investeringar i ägarkapital bedrivs i den helägda organisationen där 0 investeringsansvariga fördelade över åtta regioner saminvesterar ägarkapital med privata investerare. fondkapital utgörs av kapital som till hälften består av EU:s stukturfondsmedel och till hälften fnan- siering till lika delar av och de regionala ägarna. •Nyutlåningen till små och medelstora företag ökade med och var i nivå med utlåningen under fnanskrisen 200. •Kreditförlusterna minskade till 12 (15) . •Ny fond för ägarkapital, , lanserades med stängdes fonden I för nyinvesteringar. Inga ekonomiska mål har fastställts av ägaren. ska långsik- tigt bedriva låneverksamheten så att kapitalet bevaras nominellt intakt enligt prop. 1/:0. •Hållbarhetsfrågor ska ingå i dialogen med alla kunder. •Almi ska vidta proaktiva insatser mot alla målgrupper. •Almi ska ha mångfald i den egna organisationen. •Att procent av kunderna uppfattar att hållbarhet diskute- rats i kundmötet. •Personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade avse- ende insatser inom lån och rådgivning. Kvinnor är marginellt underrepresenterade avseende nyföretagarrådgivning. •Andel kvinnliga chefer är procent, andel kvinnor i arbete mot kund procent, andel medarbetare med utländsk bakgrund 1, procent och medelåldern är år. •Mål kopplat till uppdrag att verka för en hållbar tillväxt. •Mål kopplat till marknadskompletterande roll. •Mål kopplat till i vilken utsträckning verksamhet som fokuserar på företag i tidiga skeden i termer av livscykel eller expansionsfaser når kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Uppdragsmålen fastställdes vid årsstämman 201. 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( Ordf: :*¸UDQ/XQGZDOO 6W\UHOVHRFKUHYLVRUHUYDOGDI¸U΅ ΄Ή΅ ΄Ί Ordf: %\VWU¸P.DWDULQD*UHHQ1LFRODV +DVVEMHUNH+HG«Q$JQHWD0§UGVM¸RFK$QQD6¸GHUEORPArb rep: ΖQHV5LEHLURGH6DQ-XDQ&KULVWLQD:DKOPDQRev:-RQDV6W§KOEHUJ'HORLWWH $UYRGHWLOOVW\UHOVHQVRUGI¸UDQGHXSSJ§UWLOO΄Ό΄WNU$UYRGHWLOO VW¦PPRYDOGOHGDPRWXSSJ§UWLOOΌΈΌWNU$UYRGHXWJ§ULQWHWLOOOHGDPRW Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer %HVW\UNW*5ΖUDSSRUW , , har till huvud- saklig uppgift att tillverka och tillhandahålla extemporeläke- medel och lagerberedningar. APL levererar extempore- läkemedel till alla apoteksaktörer på öppenvårdsmarknaden och även till slutenvården på likvärdiga och icke-diskriminerande villkor. Efter lagändringar som trädde i kraft är extemporemarknaden konkurrensutsatt. Bolaget har ett särskilt ansvar för att tillverka och leverera extemporeläkemedel och lagerberedningar på förfrågan från öppenvårdsapotek. •Ökad nettoomsättning med till 1 210 mil- joner kronor, hänförlig till försäljning av läkemedel som ingår i beredningstjänsten till landstingen. Positiv försäljningstillväxt inom a ärsområde Vård & Apo- Minskad försäljning inom a ärsområde Life science, vilket förklaras av upphörandet av en tidsbegränsad kontraktsa är. •Lönsamhet: Räntabilitet på eget kapital överstigande pro- cent . •Kapitalstruktur: Soliditet 0–. •Utdelning: av årets resultat efter skatt. Utdelning görs under förutsättning att kapitalstrukturmål efter utdelning hamnar inom målintervallet samt med beak- tande av genomförandet av koncernens strategi och investe- ringsbehov. •Räntabiliteten på eget kapital uppgick till och soliditeten uppgick till , procent. Detta beror på att rörel- seresultatet för perioden januari–uppgick till ,, vilket är , lägre jämfört med föregående års resultat. Rörelseresultatets förändring är primärt hänförlig till en förändrad produktmix samt till registervårdsaktiviteter av engångskaraktär inför uppgra- dering av nytt a ärssystem. •Disposition av resultat föreslås övergå i ny räkning mot bakgrund av ökning i framtida investeringsvolym. •Minska koldioxidutsläpp inom ärrvärme, transporter och resor i tjänst. •Utifrån APL:s jämställdhets- och mångfaldsplan kontinuer- ligt utveckla verksamheten. •Energiförbrukningen minskade med , procent. •Koldioxidutsläppen minskade med 0, procent. •Genomförd lönekartläggning och intressentdialog. Har särskilt beslutat samhällsuppdrag. Mål enligt processen för uppdragsmål har ännu inte utvecklats. 6W\UHOVHRFKUHYLVRUHUYDOGDI¸U΅ ΄Ή΅ ΄Ί Ordf: )RUNPDQ%ULWW+DQVVRQ(XJHQ6WHLQHU RFK8OI7RVVPDQArb rep:6XVDQQ'DQLHOVVRQ/LQGEHUJ'DQLHOD5HQQHU Arb suppl: $VWULG+ROGW6¸UHQ-RKDQVVRQRev:0DJQXV)DJHUVWHGW(< $UYRGHWLOOVW\UHOVHQVRUGI¸UDQGHXSSJ§UWLOO΅Έ΅ΈWNU$UYRGHWLOO Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer %HVW\UNW*5ΖUDSSRUW 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( erbjuder produkter och tjänster inom läkemedels- och hälsoområdet. Bolaget ska bedrivas på sådant sätt att en god läkemedelsförsörjning i främjas. är en a ärsmäs- sig aktör på en fullt konkurrensutsatt marknad. På marknaden för öppenvårdsapotek tillhandahåller bolaget, genom cirka 2 apotek i hela landet, receptbelagda och receptfria läkemedel, handelsvaror, hälsotjänster samt information och rådgivning till privatpersoner. Bolaget har också en väl utbyggd distanshandel, via internethandel och genom bolagets apoteksombud. Högkvalitativ rådgivning och ökad tillgänglighet till läkemedel är en viktig del i bolagets strategi. •Försäljningsökning som en följd av dyrare receptbelagda läkemedel, ökad egenvårdsförsäljning samt återtagen franchiseverksamhet.