prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — 3.5.121:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 79 185 tkr prisnivå. 3Motsvarar 79 150 tkr prisnivå. 4Motsvarar 79 150 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera verksamhet avseende överlåtelse och upplåtelse av materiel, exportstöd inom försvarsområdet samt avvecklingskostnader m.m. till följd av avvecklingen av . Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får likaså användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSES) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Mot bakgrund av den genomförda omorganisationen av den exportstödjande verksamheten inom försvarsområdet samt behandling av budgetpropositionen så ändras ändamålet för anslaget. Anslaget har i förhållande till 2016 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 It-politik under utgiftsområde 22 Kommunikationer. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Anslaget har i förhållande till 2016, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Så som aviserades i budgetpropositionen ökas anslaget för att finansiera de uppgifter som förts över från till . Till följd av detta föreslås anslaget minska med 2017 och beräknas minska med . Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Överlåtelse och upplåtelse av materiel Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Skälen för regeringens förslag: Regeringen har enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) mandat att överlåta viss materiel. En förutsättning för en sådan överlåtelse är att materielen (lös egendom) inte behövs för statens verksamhet. Regeringen anförde i inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen anförde i samma proposition att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materiel- och logistikförsörjning samt att export också stärker företagens möjligheter att bibehålla en stark konkurrenskraftig teknologinivå och den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. Sådan export kan också innebära möjligheter till kostnadsdelning och därmed lägre kostnader för vidmakthållande och vidareutveckling för Försvarsmakten. I denna utveckling mot ökad operativ förmåga i krigsförbanden bör materiel, som visserligen behövs för statens verksamhet, kunna överlåtas eller upplåtas under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020. Upplåtelse eller överlåtelse av sådan materiel som utgör krigsmateriel förutsätter även att ett tillstånd lämnas enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 000 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 000 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 4.1Mål för samhällets krisberedskap målet för det civila försvaret De av regeringen angivna målen för krisberedskap, som förtydligades i budgetpropositionen , indelas i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen –att minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet, –att värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. –värna civilbefolkningen, –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och –bidra till Försvarsmakten vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Målet för skydd mot olyckor är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet bereda människors liv, hälsa, egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och konsekvenser av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbete utgör också en utgångspunkt för arbete med det civila försvaret. Civilt försvar är den verksamhet som myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda, företag och föreningar m.fl. vidtar i fredstid i form av beredskapsplanering och civil verksamhet som behövs under krigsförhållanden. har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser bygger på den samlade förmågan hos alla aktörer i samhället. Bedömningen av vilka resultat som har uppnåtts i förhållande till målen baseras på de aktiviteter och prestationer som har utförts, främst inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, men även inom andra utgiftsområden. Även privata verksamheter och andra faktorer i omvärlden påverkar utvecklingen av samhällets krisberedskap. Förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid skapar även en grundläggande förmåga P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 att hantera ett eventuellt läge med höjd beredskap. Regeringens redovisning av resultaten inom samhällets krisberedskap utgår från följande bedömningsgrunder: –Förmåga att förebygga olyckor och kriser. –Förmåga att hantera olyckor och kriser. –Generell utveckling av förmågor. Bedömningsgrunderna ger viss information om området, men resultatredovisningen påverkas till större delen av andra faktorer så som demografiska förändringar, teknisk utveckling, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling samt förändrat klimat. Förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhällskonsekvenser skiljer sig från förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer. Underlag som ligger till grund för resultatredovisningen är bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB:s) utredningar och uppföljningar av inträffade händelser, MSB:s övergripande bedömningar avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället, risk- och sårbarhetsanalyser, länsstyrelsers och andra myndigheters årsredovisningar, rapporter, redovisningar av och internationella insatsverksamheter. Förmåga att förebygga olyckor och kriser Den nationella risk- och förmågebedömningen visar på brister Statliga myndigheter analyserar i enlighet med förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap de risker och sårbarheter som finns inom det egna ansvarsområdet. Med utgångspunkt bl.a. i dessa risk- och sårbarhetsanalyser har MSB redovisat övergripande bedömningar avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap konstaterar att det genomförs en rad åtgärder för att minska risker och sårbarheter, vilket myndigheten ser som mycket positivt. Trots det redovisas nationella brister inom främst följande fem områden: förmågan att förebygga och hantera störningar i elförsörjningen, dricksvattenförsörjningen, läkemedelsförsörjningen, inom informations- och cybersäkerhetsområdet samt förmågan att förebygga och hantera radiologiska och nukleära händelser. Utöver ovan nämnda sårbarheter, pekar MSB ut ett antal utvecklingsområden. Myndigheten anser att det krävs en ökad kunskap om ansvar och roller inom det geografiska områdesansvaret. Dessutom bör arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser liksom arbetet med civilt försvar utvecklas hos myndigheterna. Stärkt olycks- och brandförebyggande arbete Inom området skydd mot olyckor ingår allt från vardagsnära olyckor till sådana olyckor som kan påverka stora delar av befolkningen. I omkommer ca 3 000 personer i olyckor . Drygt 100 000 personer läggs in på sjukhus och ca 700 000 personer uppsöker en akutmottagning efter skador på grund av olyckor. Män är överrepresenterade i de flesta olyckstyper, närmare 2/3 av de som omkommer i olyckor är män. Samhällets kostnader för olyckor är omfattande, ca . Antalet omkomna i bränder i varierar år men trenden är nedåtgående. ökade dock antalet omkomna i bränder med 32 personer jämfört med föregående år. Män löper ungefär dubbelt så hög risk att omkomma i en brand jämfört med kvinnor och för äldre personer är risken större än för yngre. Tabell 4.1 Antal omkomna i bränder Källa: MSB:s årsredovisning . Kommunernas olycksförebyggande verksamhet har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap stödjer löpande den verksamheten genom exempelvis framtagande av statistik och analyser som kan ligga till grund för att inrikta kommunernas olycksförebyggande verksamhet. Samverkansgruppen för brandskyddsfrågor som samordnas av MSB, har bedrivit flera aktiviteter inom ramen för den av MSB antagna nationella strategin för stärkt brandskydd. Resultatet av samverkan är ett stärkt brandskydd som ytterst syftar till att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i bränder. Ett stärkt olycks- och brandförebyggande arbete är även en viktig del i MSB:s uppdrag att verka för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Förebyggande arbete viktigt för att minska konsekvenser av naturolyckor har MSB betalat ut i bidrag till 16 kommuner för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Flera projekt har avsett översvämningsskydd. Myndigheten har uppdaterat 28 översvämningskarteringar. Dessa ger en högre detaljeringsgrad och en längre planeringshorisont för kommunerna. Länsstyrelserna har med stöd av MSB färdigställt riskhanteringsplaner för de områden som har identifierats med betydande översvämningsrisk. Riskhanteringsplanerna har rapporterats in till EU-kommissonen, i enlighet med översvämningsdirektivet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 En säkrare hantering av farliga ämnen Det förebyggande arbetet med farliga ämnen, som med en förkortning kallas CBRNE (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) har fortsatt att utvecklas. Den aktörsgemensamma strategin har uppdaterats under ledning av MSB där prioriterade områden för det fortsatta arbetet pekas ut, exempelvis gränskontroll av farliga ämnen. Strategins syfte är att bidra till en ökad samverkan och samordning av CBRNE-arbetet i . Inom området kärnenergiberedskap har MSB tillsammans med och länsstyrelserna i Hallands-, Kalmar-, Skåne-, Uppsala- och redovisat ett regeringsuppdrag avseende en gemensam handlingsplan för förbättring av den radiologiska och nukleära beredskapen. Aspekter som lyfts fram rör bl.a. utveckling av organisation och ledning. Förslagen i redovisningen bereds inom . Nya strategier för att hantera information och itincidenter på ett säkert sätt Betänkandet Informations- och cybersäkerhet i – Strategi och åtgärder för säker information i staten (SOU 2015:23) redovisades . Ett resultat av utredningen är att regeringen har beslutat att införa ett system för obligatorisk itincidentrapportering för statliga myndigheter. redovisades även betänkandet En ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25). I betänkandet föreslås att nuvarande säkerhetsskyddslag ersätts av en ny lag som bättre svarar mot de förändrade kraven på säkerhetsskydd, bl.a. avseende utvecklingen på informationsteknikområdet, en ökad internationell samverkan och ett förstärkt skydd av samhällsviktiga funktioner. Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarade inom . Förslagen i ovan nämnda betänkanden kommer att ligga till grund för ett förbättrat informations- och cybersäkerhetsarbete. EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem, det s.k. NIS-direktivet, har trätt ikraft. Direktivet innebär bl.a. högre krav på enskilda aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet beroende av informationssystem. En särskild utredare har fått P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 i uppdrag att bedöma hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tillsammans med övriga myndigheter i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (, , , , och ) följt upp och slutrapporterat den nationella handlingsplanen för samhällets informationssäkerhet . I handlingsplanen ingår ett trettiotal åtgärdspunkter för att öka informationssäkerheten i samhället, vilka till största del har genomförts med ett gott resultat. Inom MSB har även arbetet med att minska sårbarheten för industriella informations- och styrsystem (även kallade SCADA) fortsatt. Samverkan har skett med () och () i . har initierat en revidering av rekommendationen om skydd av kritisk industriell infrastruktur. Viktiga insatser inom krisberedskapen genom särskilda medel Anslag 2:4 Krisberedskap har använts för att genomföra tvärsektoriella projekt och åtgärder inom krisberedskapen och det civila försvaret. fördelade MSB sammanlagt till dels myndigheter för projekt, dels kommuner och landsting för åtgärder utifrån lagen om extraordinära händelser (LEH). Därutöver har medel tilldelats frivilliga försvarsorganisationer för uppdrag samt till forskning och studier inom området. Diagram 4.1 Fördelning av medel från anslag 2:4 2015 Källa: MSB:s årsredovisning . Med finansiering från anslaget har myndigheterna deltagit i sammanlagt 266 projekt, varav 145 avslutades . Myndigheterna anger att resultaten och den uppbyggda förmågan från närmare vart tredje projekt redan varit användbara vid en inträffad händelse. De frivilliga försvarsorganisationerna har deltagit i 96 uppdrag varav ungefär vart tredje uppdrag kommit till nytta vid en inträffad händelse. Det är framförallt under flyktingsituationen som resultaten av de finansierade projekten och uppdragen hos länsstyrelser och andra myndigheter samt frivilliga försvarsorganisationer har gett effekt. Samarbetet inom EU och med Nato ökar beslutade regeringen att MSB och ska bidra med resurser till den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationen inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism. Myndigheterna har i nära dialog med EU- kommissionen vidtagit åtgärder för att genomföra uppdraget. Inom EU togs även initiativ till att utveckla EU:s samlade förmåga att hantera utbrott av smittsamma sjukdomar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och har deltagit i arbetsgrupper inom detta arbete. etablerades ett särskilt samarbetsformat mellan och Nato för det civila beredskapsarbetet, vilket samlar allierade, och . Det svenska deltagandet i samarbetet utgår från fyra prioriteringar. 1.Utveckling av det civila försvaret som en del av totalförsvaret. 2.Civil beredskapsplanering i relation till det svenska värdlandsstödsavtalet med . 4.Ett utvecklat övningssamarbete. har regeringen dels beslutat om planeringsanvisningar för det civila försvaret, dels beslutat att Försvarsmakten och MSB ska utarbeta en gemensam grundsyn för en samordnad totalförsvarsplanering. Arbetet redovisades och bereds nu vidare i . Arbetet med totalförsvar och höjd beredskap har fokuserat på åtgärder som syftar till att bygga upp kunskap, dela information och skapa förutsättningar för kommande arbete. Med stöd av medel från anslag 2:4 Krisberedskap har 13 projekt inom civilt försvar genomförts av berörda myndigheter, i syfte att öka kunskapsnivån om civilt försvar och civil-militär samverkan. Tillsammans med Försvarshögskolan har MSB genomfört grundläggande utbildningar inom totalförsvar och höjd beredskap i syfte att höja kompetensen hos bevakningsansvariga myndigheter. har MSB även påbörjat ett projekt i syfte att möjliggöra en bedömning av samhällets förmåga att stödja Försvarsmakten inom områdena transport och logistik samt försörjning av livsmedel, drivmedel, elektricitet, telekommunikation och sjukvårdsresurser. Analys och slutsatser av förebyggande förmågor För att uppfylla målen för krisberedskapen, målen för det civila försvaret samt målet för arbetet med skydd mot olyckor, har det bedrivits ett förebyggande arbete. Regeringens bedömning är att målen delvis har uppnåtts. Arbetet har handlat om att förbättra skyddet mot olyckor och att stärka krisberedskapen inom olika områden, t.ex. förebyggande åtgärder avseende bränder, hantering av farliga ämnen, förbättringar av informationssäkerheten och återupptagen planering för civilt försvar. Utifrån MSB:s nationella risk- och förmågebedömning delar regeringen bedömningen att mycket positivt görs, men att det fortfarande kvarstår brister inom krisberedskapen som behöver åtgärdas. Analyserna visar bl.a. på utvecklingsbehov vad gäller förmågan att förebygga och hantera störningar i elförsörjningen och dricksvattenförsörjningen. står inför flera utmaningar som påverkar arbetet med skydd mot olyckor. Det som i varierande grad påverkar utvecklingen är bl.a. urbanisering, socioekonomiska faktorer och klimatförändringar. Insatserna på området behöver utvecklas i takt med den övriga samhällsutvecklingen. Det framtida arbetet med skydd mot olyckor bör i största möjliga utsträckning utgå från enskilda individers P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 förutsättningar och behov. Regeringen anser att MSB:s stöd till kommunernas olycksförebyggande verksamhet bidrar till att stärka arbetet med skydd mot olyckor, men att stödet behöver utvecklas. Att vidta förebyggande åtgärder är generellt sett mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna vid inträffade händelser. När det gäller en säkrare hantering av farliga ämnen och kärnenergiberedskap utgör den gemensamma strategin för samverkan och samordning av CBRNE-arbetet i en viktig utgångspunkt för att förebygga olyckor. Det nationella samarbetet som bedrivs på myndighetsnivå är grundläggande för att behålla en god nivå. Regeringen bedömer att de förbättringsförslag som redovisats gällande arbetet med kärnenergiberedskap utgör en god grund för utvecklingen av den nationella beredskapen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har genom sin verksamhet i samverkan med berörda aktörer bidragit till att informations- och cybersäkerheten i samhället har förbättrats, bl.a. som en följd av arbetet med den nationella handlingsplanen för samhällets informationssäkerhet. Regeringen anser dock att det krävs ett fortsatt arbete för att stärka informationssäkerheten i samhället och att MSB där har en viktig samordnande roll. För att hålla jämna steg med den digitala utvecklingen och skydda samhällsviktig verksamhet behöver alla aktörer i samhället fortlöpande stärka förmågan att förebygga och hantera it-incidenter. För aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet kommer genomförandet av NIS-direktivet att innebära höjda krav på en god informationssäkerhet, vilket i sin tur gynnar hela samhället. Utifrån uppdraget att återuppta planeringen för det civila försvaret har en första redovisning av hur planeringsarbetet fortskrider och vilka resultat som uppnåtts redovisats . Regeringen bedömer att den kunskapshöjande verksamhet som bedrivits på området civilt försvar , med fokus på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 utbildningsinsatser, projektarbeten och erfarenhetsutbyten har bidragit till att skapa en ökad förståelse inför det fortsatta planeringsarbetet. Vad beträffar samarbetet inom EU bedömer regeringen att det svenska bidraget till den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer har medverkat till att stärka EU:s samlade förmåga att kunna bidra till insatser och stöd genom civilskyddsmekanismen. Regeringen anser att det svenska civila beredskapssamarbetet med Nato har bidragit till att stärka det svenska arbetet med att återuppta planeringen för det civila försvaret. Förmåga att hantera olyckor och kriser Alarmeringstjänsten av betydelse för samhällets skydd mot olyckor Mellan staten och (SOS Alarm) finns ett alarmeringsavtal som syftar till att säkerställa en effektiv 112-tjänst och möjligheten att tillkalla eller komma i kontakt med polis, statlig och samt ambulans. SOS Alarm utför även en del andra uppgifter inom ramen för samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap t.ex. ansvara för hänvisningstjänsterna jourhavande präst och giftinformationen, det särskilda informationsnumret 113 13 samt att förmedla händelseinformation till ansvariga myndigheter. Dessa uppgifter regleras i alarmeringsavtalet. tog SOS Alarm emot ca 3 miljoner samtal till nödnumret 112, varav ca 2 miljoner var så kallade skarpa nödsamtal. Andelen verkliga nödsamtal har markant ökat . 2010 var andelen skarpa samtal och 2015 var andelen . Det har även skett en kraftig ökning av antalet nödsamtal där det funnits behov av tolkning. mer än fördubblades antalet samtal med tolkbehov jämfört med . Vidare har antalet samtal till jourhavande präst ökat markant . har dessa samtal ökat med . Enligt alarmeringsavtalet ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . SOS Alarm arbetar aktivt för att förbättra svarstiderna och infördes bl.a. nationell mottagning av nödsamtalen i syfte att minska svarstiderna. SOS Alarm anger att orsakerna till att bolaget inte har kunnat utföra uppgifterna enligt nämnda krav i alarmeringsavtalet bl.a. är att bolaget inte har haft långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar.