prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 munfullmäktige är andelen kvinnor och andelen män sedan valet . I jämförelse med valet är det en ökning av andelen kvinnor med en procentenhet. I kommunstyrelserna är andelen kvinnor som är ordförande . I är andelen kvinnor och andelen män . I jämförelse med valet är det en ökning av andelen kvinnor med en procentenhet. I landstingens styrelser är andelen kvinnor som är ordförande . Kvinnor och män i styrelser och ledning Per var andelen kvinnor och andelen män i de av staten hel- och delägda bolagens styrelser. Könsfördelningen bland ordförandena var kvinnor och män. Bland verkställande direktörer var kvinnor och män. I statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2015 var i genomsnitt kvinnor och män. Bland styrelseordförandena var andelen kvinnor och andelen män . Målet om en jämn könsfördelning har uppnåtts (S2016/05582/JÄM). Av totalt 239 redovisade styrelser och insynsråd hade , en könsfördelning inom intervallet 40–60. Könsfördelningen bland chefer i offentlig sektor är jämnast inom staten, kvinnor och män 2014 (se även utg. omr. 2, avsnitt 5). I verksamhet är motsvarande fördelning kvinnor och män, och i kvinnor och män 2014. Tabell 5.2 Chefer i offentlig och privat sektor Enligt var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män 2015. Andelen kvinnor som var styrelseordförande var och andelen män . Bland börsföretagens verkställande direktörer var kvinnor och män. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 5.3 Styrelseledamöter i börsbolag 2002–2015 Källa: Styrelser och revisorer i 2014 -2015, . Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter kan ansöka om och beviljas bidrag av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. fördelade myndigheten i bidrag till 24 projekt. På regeringens uppdrag genomförde MUCF en uppföljning av jämställdhetsprojekten (U2013/06125/JÄM). Uppföljningen visade att projekten stimulerade organisationers engagemang i jämställdhetsfrågor. Enligt såväl Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (SOU 2015:50) som (SOU 2015:86), har könssegregeringen på arbetsmarknaden vad gäller yrke minskat något . För det första har kvinnor i högre grad än tidigare börjat arbeta i traditionellt mansdominerade yrken, och till viss del även övertagit ledande positioner som har innehafts av män. Motsvarande förändring, dvs. att män i större utsträckning arbetar inom kvinnodominerade yrkesgrupper har inte skett. För det andra har vissa traditionellt mansdominerade yrkesgrupper minskat i storlek, som tjänste- och serviceyrken har ökat. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män minskar sakta Skillnader i yrkestillhörighet är den främsta orsaken till att män i genomsnitt har högre lön än kvinnor. Att löneskillnaden har minskat något beror enligt i första hand på att andelen kvinnor har ökat i mansdominerade och könsbalanserade yrken som den minskat något i kvinnodominerade yrken. var kvinnors lön av mäns lön och 2015 var andelen . Löneskillnaden mellan kvinnor och män var alltså 2015. Det är en minskning av skillnaden jämfört med . Variationen mellan olika sektorer är stor. Störst genomsnittlig löneskillnad finns inom landstingen, där löneskillnaden är . Minst är löneskillnaden inom kommunerna där den är . Den standardvägda löneskillnaden mellan kvinnor och män var 2015. Det är en minskning av skillnaden jämfört med . Vid standardvägning tas hänsyn till skillnader i lön mellan kvinnor och män avseende ålder, utbildning, arbetstid, sektor och yrkestillhörighet. Efter standardvägning var det inte längre landstingen som hade den största löneskillnaden . Den största löneskillnaden fanns i stället bland tjänstemän i privat sektor, . Att den standardvägda skillnaden är mindre än tidigare beror delvis på att lönestrukturstatistiken har blivit mer detaljerad. redovisade flera uppdrag om löneskillnader mellan kvinnor och män. Av redovisningen framgår bl.a. att de centrala avtalens konstruktion spelar mindre roll för löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Vidare framgår att det är könsbalanserade tjänstemannayrken i privat och statlig sektor som är mest representerade bland de yrken som har haft högst löneökning , medan manligt dominerade yrken i privat sektor är mest representerade bland dem som har haft lägst löneökning. till disponibel inkomst har kvinnor en lägre disponibel inkomst än män oavsett hushållstyp. Sammanboende kvinnor med barn har en lägre individuell nettoinkomst än ensamstående kvinnor med barn. Det omvända gäller för män på grund av att sammanboende män med barn har högre nettoinkomst än ensamstående män med barn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Utfallet av regeringens ekonomiska politik för Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden Arbetskraften omfattar personer som antingen är sysselsatta/förvärvsarbetande eller arbetslösa. fört flera reformer som syftar till att stärka de Kvinnors arbetskraftsdeltagande har sedan 1990- ekonomiska marginalerna för hushåll med svag talet varit lägre än mäns. ekonomi och att minska skillnaderna i inkomst 2015 var det relativa arbetskraftstalet för kvinnor mellan olika grupper. i åldern 20–, jämfört med 89 bl.a. höjt bostadstillägg och sänkt skatt för procent för män. pensionärer, höjd barndel i försörjningsstödet deltagande kan delvis förklaras av att kvinnor och höjt underhållsstöd, samt höjd ersättning i står utanför arbetskraften på grund av sjukdom arbetslöshetsförsäkringen och höjd sjuk- och och är heltidsstuderande i större omfattning än Andelen kvinnor och män som är avdraget för pensionärer innebär att den arbetslösa har minskat . individuella disponibla inkomsten i genomsnitt det relativa arbetslöshetstalet för ökar mer för kvinnor än för män. kvinnor, jämfört 2013. bostadstillägget gynnar främst de äldsta minskade det relativa arbetslöshetstalet under ekonomin för ensamstående kvinnor med Arbetslösheten skiljer sig endast Detsamma gäller för höjningen av barn- marginellt åt mellan könen. delen i försörjningsstödet. En höjd grundnivå i högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. föräldrapenningen är också en reform som (15–) var av inrikes främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar födda kvinnor arbetslösa, jämfört med 5,5 ut fler dagar på grundnivå. procent av männen. procent av inomeuropeiskt utrikes födda inkomster eftersom kvinnor studerar i större kvinnor (exklusive ) arbetslösa, jämfört utsträckning än män. Det höjda taket i arbets- av de inomeuropeiskt födda Högst arbetslöshet fanns bland de genomsnittliga disponibla inkomst något mer utomeuropeiskt födda, där av än kvinnors eftersom fler män hade inkomster kvinnorna och av männen var över det tidigare taket i arbetslöshets- Skillnader i arbetslöshet förklaras När satsningar på välfärds- därmed av härkomst snarare än kön (se Bilaga 3 tjänster – bl.a. skola, vård och omsorg – Ekonomisk jämställdhet). beaktas, påverkas en större andel kvinnor Män har högre sysselsättningsgrad än kvinnor respektive män positivt av regeringens politik i alla åldersgrupper. än om analysen begränsas till individuell dis- graden för kvinnor och män (20–) 78 Inrikes födda kvinnor har inkomsten för kvinnor väntas öka för 24 pro- lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda män cent, minska för och påverkas lite eller inte alls för till följd av rege- nor har en lägre sysselsättningsgrad än utrikes ringens politik 2017. Av männen bedöms 15 födda män (). procent få en ökning, få en minsk- den i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda ning, och för bedöms den indi- kvinnor och män är större än den mellan inrikes viduella utökade inkomsten påverkas lite eller födda kvinnor och män. Den individuella utökade inkomsten sättningsgrad förklaras således, till skillnad mot beräknas vara något större för kvinnor än för när det gäller arbetslöshet, både av härkomst och män (se Bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Kvinnor har i större utsträckning än män osäkra anställningar. Av alla tidsbegränsat anställda i åldern 20–2015 var kvinnor och män. hade ungefär 335 000 kvinnor och 281 000 män en tidsbegränsad anställning. Män är företagare i betydligt större utsträckning än kvinnor. var av egenföretagarna kvinnor och män. har dock företag som leds av kvinnor ökat mer i antal jämfört med företag som leds av män. Det finns flera strukturella förhållanden som förklarar den ekonomiska ojämställdheten. Kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män och tar ett större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnors sjukfrånvaro ligger stadigt på en högre nivå än mäns. Kvinnor har ett högre sjukpenningtal än män och skillnaderna ökar. var kvinnornas sjukpenningtal högre än männens, för kvinnor och 7,4 för män. En av regeringens viktigaste uppgifter är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringens målsättning är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i . Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män ska minska genom en ökning av kvinnors sysselsättningsgrad. Att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är centralt för att den ekonomiska jämställdheten ska förbättras. Insatser för att främja jämställdhet i arbetslivet () slutrapporterade uppdraget om kvinnors arbetsmiljö (A2011/0229/ARM). Utifrån inspektioner och kunskapssammanställningar konstaterar AV bl.a. att den könssegregerade arbetsmarknaden i väsentlig grad bidrar till att kvinnor löper större risk att drabbas av belastningsskador och att många arbetsgivare och arbetstagare saknar tillräckliga kunskaper för att förebygga belastningsskador i sina verksamheter. AV har av regeringen fått i uppdrag att vidareutveckla arbetet med kvinnors arbetsmiljö 2015 och 2016. har social utvärdering (SBU) i uppdrag att systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. I uppdraget ska särskilt kvinnors arbetsmiljö Både när det gäller depression/utmattning och ryggproblem konstaterar SBU att kvinnor och män med likartade arbetsvillkor i lika hög grad utvecklar besvär. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen tagit fram skrivelsen En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (skr. 2015/16:80), som överlämnades till . Arbetsmiljöstrategin har utformats kring tre prioriterade områden som alla har koppling till jämställdhet: nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, ett hållbart arbetsliv samt psykosocial arbetsmiljö. Strategin anger en inriktning men omfattar också konkreta åtgärder, såsom nya uppdrag till om webbaserad information samt två nya utredningar; Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) och Nationellt om och utvärdering av arbetsmiljö (dir. 2016:2). Vidare har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2016:10) för att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring. Syftet är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Regeringen införde 2016 en tredje reserverad månad i föräldraförsäkringen för vardera föräldern i syfte att bl.a. förbättra jämställdheten på arbetsmarknaden. Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffades . slutredovisade uppdraget om behovsmotiverad forskning för ökad jämställdhet (N2012/00291/FIN, N2011/06502/FIN, N2012/06294/FIN m.fl.). I uppdraget ingick att fördela medel till praktiknära forskning för att öka jämställdheten inom akademi, näringsliv, offentlig sektor och den ideella sektorn i syfte att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Sammanlagt tio forskningsprojekt beviljades medel. Av slutrapporten framgår bl.a. att forskningsprojekten har bidragit med kvalitetssäkrad kunskap om metoder, verktyg och processer för praktiskt jämställdhet som kan spridas och användas för att öka jämställdheten och bidra till hållbar tillväxt och ett jämställt samhälle. I regeringens proposition Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter (prop. 2015/16:135) har regeringen föreslagit att det nuvarande kravet på lönekartläggning för jämställda löner kvarstår och att en sådan kartläggning ska genomföras . När det gäller formerna för dokumentation av arbetet ersätts dagens krav på särskilda planer med ett krav på skriftlig dokumentation. Kravet på skriftlig dokumentation vid lönekartläggningen ska omfatta företag med minst 10 arbetstagare i stället för dagens 25. I propositionen lämnas också förslag på ett förtydligat ansvar för arbetsgivare att främja en jämn könsfördelning på ledande positioner. beslutade om propositionen (bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Förslagen träder i kraft (se även avsnitt 4 Diskriminering). Jämställdhet i skolan och högskolan Inom högre utbildning och forskning har könsfördelningen blivit jämnare . Andelen kvinnor bland professorer har –2015 ökat från . ökade andelen kvinnor bland lektorer från . tillsatte regeringen en expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Andelen kvinnor som arbetar deltid har minskat från 2015. Trenden mot mer heltid gäller dock inte kvinnor i gruppen 20–. Bland männen har andelen som arbetar deltid däremot ökat, från 2015. Högst andel män som arbetar deltid finns i de yngsta (20–) och äldsta () åldersgrupperna. Enligt Kommuner och Landsting ökade antalet heltidsanställningar i den kommunala sektorn . Kvinnor stod för hela ökningen, vilket organisationen menar är resultatet av bl.a. ett medvetet jämställdhetsarbete. Deltidsarbete är i hög utsträckning förknippat med ett huvudansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete. uppgav av de deltidsarbetande kvinnorna och av de deltidsarbetande männen ansvar för vård av barn och vård av vuxen anhörig som orsak till deltidsarbete (SCB P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Det motsvarar nästan 150 000 kvinnor och knappt 25 000 män och innebär en minskning för kvinnorna med och en ökning för männen med jämfört med . (Se vidare utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn). Kvinnor har sedan den moderna föräldraförsäkringen infördes tagit ut majoriteten av dagar med föräldrapenning. Initialt tog kvinnorna ut i princip , varefter männens andel successivt har ökat. 1995, i samband med att en månad reserverades för den ena föräldern, tog kvinnorna ut och männen av dagarna med föräldrapenning. tog kvinnorna ut och männen av dagarna med föräldrapenning. Män som saknar eller har en låg inkomst eller svag arbetsmarknadsanknytning använder föräldrapenning i minst utsträckning. Kvinnor i samma situation avstår inte från föräldrapenning men tar kortare ledighet. I de familjekonstellationer där mannen har en högre inkomst än kvinnan minskar sannolikheten att föräldrarna delar lika på föräldrapenningdagarna (SOU 2014:28). Regeringen har 2016 infört en tredje reserverad månad i föräldraförsäkringen för vardera föräldern i syfte att bl.a. förbättra jämställdheten på arbetsmarknaden. Fördelningen av tillfällig föräldrapenning för vård av barn har varit mer jämnt fördelad mellan könen och varierat mellan 60 och 68 procents uttag för kvinnorna och för männen. tog kvinnorna ut och männen av dagarna med ersättning. Beaktas antalet uttagna föräldradagar är skillnaden mellan könen ännu större eftersom kvinnor, oavsett inbördes inkomst, i regel tar ut flest dagar. Mäns våld mot kvinnor I den senaste Nationella trygghetsundersökningen (NTU) från (Brå) uppgav av kvinnorna och av männen att de blivit utsatta för misshandel . Det motsvarar uppskattningsvis närmare 60 000 kvinnor och 95 000 män (16–) och innebär en minskning jämfört med föregående år. Självrapporterad utsatthet är vanligast förekommande bland kvinnor och män i åldersgruppen 20–. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Sedan den första undersökningen 2005 (Brå 2007) har andelen kvinnor och män som uppger utsatthet för misshandel minskat (tabell 5.4). Minskningen gäller främst unga män och är marginell för kvinnor (från 2014). Det största antalet misshandelsfall sker på allmän plats, därefter följer arbete/skola och den utsattes, gärningspersonens eller någon annans bostad. Kvinnor uppger i långt högre grad än män att de utsatts för misshandel i en bostad (av alla händelser som kvinnor rapporterat jämfört av alla händelser som män rapporterat), medan män oftare utsätts på allmän plats (för kvinnor respektive för män). Arbetsplatsen och skolan är en ungefär lika vanlig brottsplats för kvinnor som för män (respektive ). Detta innebär att kvinnor 2014 i något högre grad uppgav att de utsatts för misshandel i en bostad och på allmän plats jämfört med den första undersökningen 2005 då motsvarande andelar var . har andelen kvinnor som uppger att de utsatts för misshandel på arbetsplatsen eller i skolan minskat något från (2005) till (2014). Oavsett den utsattas kön, är gärningspersonen oftast en man. I en fördjupad analys av NTU för åren 2005–2012 har av de uppgivna gärningspersonerna vid misshandel varit män och har varit kvinnor (Gärningspersoners kön och ålder vid misshandel, rån och sexualbrott – en beskrivning utifrån misstankestatistiken och Nationella trygghetsundersökningen, Brå 2014). Tabell 5.4 Personer 16−79 år som uppgett att de utsatts för misshandel efter plats 2011−2013 Andel (%) händelser Kvinna förövare man offer Man förövare man offer Kvinna förövare kvinna offer Man förövare kvinna offer Totalt antal skattade händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), Brottsföreb yggande rådet (Brå). Kvinnor utsätts oftare för misshandel av närstående, medan män oftare utsätts för misshandel av helt okända (tabell 1.5). När kvinnor uppgav utsatthet för misshandel var gärningspersonen en närstående i av fallen, medan gärningspersonen var närstående i av de fall som män uppgav. Denna andel har varierat , men innebär en ökning, särskilt för kvinnor, i förhållande till NTU. Då var motsvarande uppgifter (kvinnor) och (män). För både kvinnor och män var det 2014 vanligast att uppge utsatthet för misshandel av en helt okänd gärningsperson. Det gällde av de fall som uppgivits av kvinnor och av de fall som uppgivits av män. Även i detta avseende är skillnaden mot NTU påtaglig för kvinnor. I den senare var gärningspersonen okänd i av de uppgivna fallen av misshandel mot kvinnor och i av de fall som rörde män. Tabell 5.5 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till förövaren 2014 Andel (%) händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), Brottsföreb yggande rådet (Brå). Antalet anmälda fall av misshandel mot kvinnor som är eller äldre har ökat successivt . anmäldes ca 25 500 misshandelsbrott mot kvinnor. anmäldes 28 900 misshandelsbrott mot kvinnor vilket är en ökning jämfört med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Diagram 5.1 Anmäld misshandel –2015 Källa: () Antalet anmälda fall av grov kvinnofridskränkning har minskat – 2015. anmäldes 2 500 fall av grov kvinnofridskränkning och anmäldes 1 830 fall. Statistiken omfattar både lindrigare och allvarligare brott. Det är betydligt fler kvinnor än män som uppger att de blivit utsatta för sexualbrott (tabell 1.6). uppgav av kvinnorna och av männen att de utsatts för sexualbrott, enligt NTU. För kvinnor innebär detta en minskning från högre nivåer medan den självrapporterade utsattheten för män legat på ungefär samma, relativt låga nivå i samtliga NTU. undersökning uppgav av kvinnorna och av männen utsatthet för sexualbrott. Kvinnors rapporterade utsatthet varierar betydligt mellan olika åldersgrupper. Mest utsatta är unga kvinnor 16–, där uppger att de har blivit utsatta för sexualbrott 2014. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 5.6 Personer 16−79 år utsatta för sexualbrott efter Andel (%) av alla i gruppen Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), (Brå) . Med sexualbrott avses alla former av sexualbrott mot personer . Personer som ger svar på frågan: Ofredade, tvingade eller angrep någon dig sexuellt under föregående år? polisanmäldes 17 600 sexualbrott mot vuxna och barn, varav 5 900 våldtäktsbrott. För sexualbrott bedöms mörkertalet vara betydande. De anmälda våldtäktsbrotten minskade . Antalet anmälda våldtäktsbrott har varierat och förklaringen till det senaste årets nedgång är oklar (diagram 1.1.). Statistiken kan också påverkas av enstaka anmälningar med många brott. Det är en stor överrepresentation av anmälda våldtäktsbrott mot flickor och kvinnor (diagram 5.2). anmäldes 5 900 våldtäktsbrott av vilka drygt 5 400 () var riktade mot flickor och kvinnor. Diagram 5.2 Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn 2010–2015 älla: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), () Utsatthet för prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt köp av sexuell tjänst Enligt är det svårt att uppskatta hur många som föll offer för människohandel . Det är inte heller möjligt att identifiera eller ens lokalisera alla offer, mesta- dels flickor och kvinnor, som iakttas under polisens spaning. Uppskattningen kan inte heller baseras uteslutande på målsägande i människohandelsutredningar då många utredningar i stället resulterar i domar om koppleri eller grovt koppleri. anmäldes totalt 58 brott som rörde människohandel för sexuella ändamål jämfört med 31 . lagfördes två brott rörande människohandel för sexuella ändamål jämfört med ett brott året innan. Totalt anmäldes 523 brott rörande köp av sexuell tjänst 2015 jämfört med 607 anmälningar året innan. lagfördes 330 brott rörande köp av sexuell tjänst jämfört med 260 året innan. Ytterligare förundersökningar om människohandel för sexuella ändamål och köp av sexuell tjänst pågår, och ett antal domar väntas falla . Information från visar att den absoluta majoriteten av offer för människohandel för sexuella ändamål var flickor och kvinnor, vanligen mellan 20 och . De flickor och pojkar, kvinnor och män som fördes till för prostitutionsändamål kom i första hand från Öst- och samt . Försäljning av sexuella tjänster sker i , liksom i andra länder, mestadels via internet. Tabell 5.7 Anmälda brott rörande köp av sexuell tjänst och lagförda brott rörande köp av sexuell tjänst samt domar och strafförelägganden över människohandel för sexuella ändamål Anmälda brott, köp av sexuell tjänst (könsuppdelad statistik Lagförda, köp av sexuell tjänst (samtliga män) Anmälda brott, människohandel för sexuella ändamål (könsupp- delad statistik saknas) sexuella ändamål (samtliga män) Källa: Brå. Stöd till tjej- och kvinnojourer samt brottsofferjourer för hbtq-personer Det är viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. De ideella tjej- och kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med att ge stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. har avsatts till lokala tjej- och kvinnojourer. Syftet är att stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella tjej- och kvinnojourerna. Medlen fördelas av och i första hand som tvååriga bidrag. Regeringen avsatte även till de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation. Medlen fördelades av till , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL). Kommunernas stöd till våldsutsatta har i uppdrag att utveckla öppna jämförelser avseende kommunernas stöd till brottsoffer. Resultat från Öppna jämförelser redovisas under utg. omr. 9, avsnitt 7 individ- och familjeomsorg. En grundläggande utmaning i arbetet mot mäns våld mot kvinnor i nära relationer är att det finns många hinder för den utsatta kvinnan att själv berätta om våldet.