prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — Jämställdhet och 13 nyanlända invandrares P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Förslag till statens budget Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering................................................. Mål för utgiftsområdet............................................................................... Nyanlända invandrares etablering ............................................................................ Mål för utgiftsområdet............................................................................... Sammanfattning av bilaga 1........................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Främjande av integration............................................................ Statlig ersättning till kommuner vid flyktingmottagande........ Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare............... Lån till hemutrustning................................................................ Analys och slutsatser ................................................................................. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ................... 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare......... 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare ....... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................................. 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ................... Mål för jämställdhetspolitiken ................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................................. Analys och slutsatser................................................................... 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder............................................. Åtgärder mot segregation .......................................................................................... 4:1 Åtgärder mot segregation ..................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering .............................................................. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. och nyanlända invandrares etablering ....................................................... Utgiftsutveckling inom område Nyanlända invandrares etablering ....... Auktorisation av tolkar 2013-2015 ........................................................... Länsvis mottagande 2015........................................................................... Kommunmottagande 2006–2015 .............................................................. Utbetalda ersättningar 2011–2015 ............................................................ Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen 2012–2015 ................................................................ Andel personer som har eller har haft en insats fördelat på hur länge de haft en etableringsplan ............................................................................... Andel personer som har eller har haft arbete i Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget ....................... Status efter avslutad etableringsplan. Beviljade hemutrustningslån m.m. ............................................................ Anslagsutveckling 1:1 Etableringsåtgärder............................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:1 Etableringsåtgärder...... Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ... Prognos för mottagandet av nyanlända 2016-2020.................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 1:2 Kommunersättningar vid Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare......................................................................... Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare......................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:5 Hemutrustningslån...... Utgiftsutveckling inom område Diskriminering ..................................... Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön ........................................ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund och missgynnande i samband med föräldraledighet till DO 2013–2015................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.................................................................. Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet........................................... Chefer i offentlig och privat sektor ........................................................... Styrelseledamöter i börsbolag 2002–2015 ................................................. Personer 16−79 år som uppgett att de utsatts för misshandel efter plats Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till förövaren Anmälda brott rörande köp av sexuell tjänst och lagförda brott rörande köp av sexuell tjänst samt domar och strafförelägganden över människohandel för sexuella ändamål ....................................................... Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ............................ Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Särskilda Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:1 Särskilda Utgiftsutveckling inom område Åtgärder mot segregation..................... Anslagsutveckling 4:1 Åtgärder mot segregation ..................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 4:1 Åtgärder mot segregation .................................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Antal personer som är nya, kvarstående eller har lämnat Anmäld misshandel –2015 ................................................................ Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn 2010–2015........................ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 2 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik, åtgärder mot segregation och myndigheterna och . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. Det förklaras främst av lägre utbetalningar för dels ersättningar för kommunersättningar vid flyktingmottagande, dels etableringsersättningar till vissa nyanlända invandrare och ersättningar för insatser för vissa beräknas utgifterna bli lägre än beräknat till följd av att antalet deltagare i etableringsuppdraget inte ökat i samma utsträckning som tidigare antagits. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. Den högre nivån i förhållande till 2015 beror på ökade utgifter inom samtliga områden inom utgiftsområdet. Den största ökningen av utgifter väntas för utbetalningar av kommunersättningar. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Totalt för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Avser äldreanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhål ler någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga till gångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: Integrationspolitik (avsnitt 3) –Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund Politik mot diskriminering (avsnitt 4) –Ett samhälle fritt från diskriminering Jämställdhetspolitik (avsnitt 5) –Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (avsnitt 5) (För beslut om målen se prop. 2008/09:1 utgiftsområde 13 avsnitten 3.3, 4.3 och 5.3, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115.) För området Åtgärder mot segregation (avsnitt 6) finns inget av bundet mål. Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt med undantag för Åtgärder mot segregation som är ett nytt område inom utgiftsområdet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 3 Nyanlända invandrares etablering Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, hemutrustningslån samt insatser som främjar etablering. Med nyanlända invandrare avses här personer som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande samt deras anhöriga. Nyanlända invandrare används i detta sammanhang också i beskrivningen av deltagare i etableringsuppdraget. Fortsättningsvis i texten används förkortningen nyanlända. Asylsökande ingår inte i kategorin nyanlända. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Nyanlända invandrares etablering 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända Summa Nyanlända invandrares etablering 2015 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (se även avsnitt 2.3). Inriktningen för utgiftsområdet är att verksamhet och insatser som finansieras inom utgiftsområdet ska bidra till att ge nyanlända förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i samhälls- och arbetslivet. Målet för integrationspolitiken uppnås främst genom generella åtgärder för hela samhället. För att nå målet behöver de generella åtgärderna kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras på utgiftsområde 13. Eftersom målet för integrationspolitiken främst uppnås genom generella insatser redovisas resultat av insatser med betydelse för integrationen till stor del inom andra utgiftsområden. Detsamma gäller bedömningen av ansvariga myndigheters resultat i dessa delar. I detta avsnitt redovisas i huvudsak resultat av verksamheter och insatser som svarar mot inriktningen för utgiftsområdet avseende insatser för nyanländas etablering i samhälls- och arbetslivet. Redovisningen är strukturerad efter anslagsstrukturen inom utgiftsområdet. I bilaga 1 Resultatredovisning för integration redovisar regeringen vissa resultatindikatorer för integrationens utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Här redovisas en kort sammanfattning av resultaten. 3.4.1Sammanfattning av bilaga 1 Antalet utrikes födda, 15–, som ingår i arbetskraften, dvs. personer som kan och vill arbeta och som har eller söker arbete, ökar stadigt. Det relativa arbetskraftstalet har ökat för utrikes födda kvinnor och för utrikes födda män . var andelen utrikes födda kvinnor i arbetskraften lägre än andelen för inrikes födda kvinnor, respektive , medan andelen utrikes födda män i arbetskraften var , vilket var något högre jämfört med inrikes födda män. Ökningen av utrikes födda kvinnor och män i arbetskraften har lett till att både antalet sysselsatta och arbetslösa har ökat. Sysselsättningsgraden har ökat bland utrikes födda, särskilt bland kvinnor. Det är dock vanligare med tidsbegränsade anställningar och ofrivilligt deltidsarbete bland utrikes födda än bland inrikes födda. Därtill är arbetslösheten alltjämt betydligt högre bland utrikes än inrikes födda; för utrikes födda kvinnor och män och för inrikes födda kvinnor och män. Arbetslösheten och sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor och män påverkas av flera faktorer. Bland dem kan nämnas tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, nätverk, hur länge personen har varit i och grund för bosättning. Det finns även forskning som visar att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Bland nyanlända är sysselsättningsgraden låg efter folkbokföring, i synnerhet bland kvinnor. ökar andelen sysselsatta i och skillnaderna mellan kvinnor och män minskar. Även bland dem som har vistats eller längre i är dock andelen sysselsatta lägre än bland inrikes födda. Personer som är högutbildade och födda utanför EU/EFTA arbetar i lägre grad i yrken med hög kvalifikationsnivå än inrikes födda med motsvarande utbildningsnivå. Utrikes födda elever har i genomsnitt sämre utbildningsresultat än elever födda i . Resultaten i skolan är bl.a. beroende av föräldrarnas utbildningsbakgrund, elevens kön och elevens ålder vid invandringstillfället. Utrikes födda elever som har invandrat efter ordinarie skolstartsålder har betydligt svårare att uppnå gymnasiebehörighet, både jämfört med inrikes födda och jämfört med övriga utrikes födda elever. För flickor födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts var andelen med gymnasiebehörighet 2015 och motsvarande andel för pojkar var . För inrikes födda flickor och pojkar var siffrorna respektive . För elever som invandrat från länder utanför EU/EFTA var andelen med gymnasiebehörighet för flickor och 2015. Av de nyinvandrade elever som påbörjade gymnasieskolan är det av flickorna respektive av pojkarna som har en gymnasieexamen och av flickorna respektive av pojkarna som har ett studiebevis. Med nyinvandrade elever avses, i enlighet med definition, de som har kommit till tidigast före sin start i gymnasieskolan. Statistiken utgår från elever som är folkbokförda, asylsökande elever ingår inte. Bland elever med svensk bakgrund (elever som är födda i med minst en förälder född i ) är det av de elever som påbörjade gymnasieskolan som har en gymnasieexamen och som har ett studiebevis. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi fortsätter att öka och uppgick till drygt 138 000 elever. Drygt sex av tio avslutar någon kurs med minst godkänt resultat efter kursstart. Andelen kvinnor som får godkänt på någon kurs är högre än andelen män. Andelen som avbryter studierna är högre bland män än bland kvinnor. Se närmare beskrivning av sfi under utg.omr. 16, avsnitt 5.3.2. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Bland utrikes födda kvinnor uppger att de har bra hälsotillstånd. Högst andel som anger att de har bra hälsotillstånd återfinns bland inrikes födda män, . Bland utrikes födda kvinnor uppger att de har sömnbesvär och uppger att de känner ängslan, oro och ångest. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Ansvarsfördelning avseende nyanländas etablering Staten har ett särskilt ansvar för mottagande av nyanlända. Verksamhet som är kopplad till detta ansvar finansieras främst under utgiftsområde 13 Nyanlända invandrares etablering. Ansvaret för mottagande och insatser för nyanlända är fördelat mellan flera olika aktörer inom såväl statlig som sektor. Därutöver bedriver organisationer i det civila samhället ett omfattande arbete på området. har staten genom Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för insatser för vuxna nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) har nyanlända rätt till en etableringsplan. Etableringsplanen ska minst innehålla sfi, samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning för sin försörjning. Arbetsförmedlingen beslutar om etableringsersättning medan betalar ut ersättningen. beslutar och betalar även ut tillägg till etableringsersättningen i form av etableringstillägg och bostadsersättning. Arbetsförmedlingen ansvarar för att anvisa nyanlända som har rätt till etableringsplan och som har anmält behov samt deras familjemedlemmar plats för bosättning i en kommun. anvisar bosättning i en kommun till vidarebosatta (kvotflyktingar), minderåriga som kommer till landet utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn) och de nyanlända som omfattas av etableringslagen men som inte har rätt till etableringsplan, t.ex. på grund av sjukdom. har det fulla ansvaret för anvisning av bosättning. Myndigheten beslutar också om och betalar ut statlig ersättning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. Länsstyrelserna verkar för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna för att ta emot nyanlända och ensamkommande barn och unga samt verkar för regional samverkan. Kommunerna tar emot nyanlända för bosättning. Kommunerna har också ansvar för mottagande av ensamkommande barn och unga. Kommunerna tillhandahåller sfi och samhällsorientering, praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser för nyanlända barn och elever inom skola, förskola, fritidshem och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa och andra insatser får kommunerna en ersättning från staten. Landstingen svarar för insatser inom hälso- och sjukvård och genomför hälsoundersökningar för nyanlända. Vissa landsting har verksamhet med hälsokommunikatörer som är särskilt inriktade på nyanlända. handlägger och beslutar i ärenden om hemutrustningslån för nyanlända. 3.4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningsgrunder för resultatet av insatser inom utgiftsområdet baseras på återrapporteringar från de myndigheter som är ansvariga för genomförandet av insatserna, främst Arbetsförmedlingen, och länsstyrelserna. Främjande av integration avser verksamhet och insatser som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och som finansieras via anslag 1:1 Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. har 56 organisationer av 74 som ansökt om bidrag fått del av stödet vilket är två fler jämfört med . Stödet uppgår till totalt . Auktorisation av tolkar och översättare Kammarkollegiet ansvarar för auktorisation av tolkar och översättare. Statliga myndigheter, kommuner och landsting är de huvudsakliga användarna av tolkar och inom rättsväsendet och sjukvården är det särskilt angeläget att det finns tillgång till auktoriserade tolkar. Kammarkollegiet ansvarar för ett register över auktoriserade tolkar och översättare. Kammarkollegiet har även i uppdrag att föra ett register över tolkar som har genomgått den grundläggande utbildningen med godkänt resultat men som inte har ansökt om auktorisation. Vid utgången av 2015 fanns det i registret över auktoriserade tolkar 1 122 gällande auktorisationer varav 239 med specialistkompetens som rättstolk och 158 med specialistkompetens som sjukvårdstolk. Totalt fanns det åtta fler auktoriserade tolkar jämfört med . 1 Från och med föreslås anslag 1:1 byta namn från Integrationsåtgärder till Etableringsåtgärder och därtill anslagsändamålet att ändras, se avsnitt 3.7. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 fanns det 479 auktorisationer som översättare. Auktorisation av tolkar har skett i 31 språk och av översättare i 21 språk. Av tabell 3.2 framgår hur många som ansöker och deltar i skriftliga prov, hur många som går vidare till muntliga prov och slutligen hur många av dessa som blir auktoriserade. Tabell 3.2 Auktorisation av tolkar 2013-2015 Deltagare i skriftliga prov Deltagare i muntliga prov Källa: Kammarkollegiet. Totalt ansökte 441 personer om att bli auktoriserade tolkar jämfört med 447 personer och 337 personer . Av dessa fick 59 personer auktorisation av Kammarkollegiet, vilket motsvarar av ansökningarna. var motsvarande andel och var andelen . Jämfört med 2012 har andelen som har blivit auktoriserade halverats från . Trots att antalet deltagare i skriftliga prov har ökat har inte antalet auktorisationer ökat i motsvarande grad, inte heller i proportion till ökningen av antalet nyanlända. Antalet nya auktorisationer för översättare var 9 jämfört med 17 . Det motsvarar en andel på 6, av dem som klarade det skriftliga provet. Kommunerna har möjlighet att enskilt eller tillsammans med organisationer i civilsamhället söka medel för att stärka och utveckla verksamhet med flyktingguider och familjekontakter. Länsstyrelserna har disponerat totalt för ändamålet. Av dessa tillfördes i propositionen Vårändringsbudget . Länsstyrelserna beviljar medel enligt 37 a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. inkom 212 ansökningar motsvarande . Av dessa beviljades medel helt eller delvis för 126 projekt i 103 kommuner. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 största beviljade summan var ca och den lägsta . I likhet med 2014 avsåg av ansökningarna 2015 verksamhet i samarbete mellan kommun och organisation. På uppdrag av länsstyrelserna genomfördes en extern analys av projekt som beviljades medel enligt 37 a § och som avslutades .