prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Ett förslag till genomförandeakt med 37 arter har godkänts av kommittén för förordningen men förslaget har ännu inte antagits som en delegerad akt. lanserade Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med andra myndigheter, inklusive universitet en app kallad ”Rappen” som är tänkt att underlätta för exempelvis allmänheten att rapportera främmande och hotade arter i havet. Exempelvis har fynd av den invasiva blåskrabban identifierats med Rappen. Havs- och vattenmyndigheten arbetar också med att ta fram ett övervaknings- program för främmande arter som beräknas vara klart . För att begränsa spridningen av främmande arter i marin miljö är barlastkonventionen ett viktigt styrmedel. har ratificerat Barlastkonventionen och verkar för att ytterligare stater ska ratificera så att denna kan träda i kraft . Det bedrivs ingen kommersiell verksamhet med genetiskt modifierade vattenlevande organismer i . Havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden redovisas under avsnittet Ett rikt växt- och djurliv. Havs-och vattenmyndigheten lämnade en fördjupad analys av nätverket av skyddade områden till regeringen . I analysen beskrivs att andelen hav med områdesskydd har ökat från till . har antalet naturreservat ökat från 42 till 60. fattades beslut om att skydda hav som naturreservat. Det finns en marin nationalpark och 315 2000 områden. Enligt uppföljning (6707) kvarstår stora P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 brister kring grundläggande kunskaper om utbredningen av naturvärdena under ytan för att kunna bedöma nätverkets status. Havs- och vattenmyndigheten har på uppdrag av regeringen redovisat en nationell handlingsplan för marint områdesskydd . I handlingsplanen lämnar myndigheten förslag och redogör för hur etappmålet om marint områdesskydd kan nås till 2020. Det pågår arbete med att identifiera och införa nödvändiga fiskeregleringar i skyddade områden. Regeringen lämnade , tillsammans med och , förslag till regleringar av fisket i Natura området Bratten. har inga nya kulturreservat i havs- och kustlandskap bildats. Exploateringstryck men också glesbygdsproblematik påverkar kulturmiljöerna i kust- och skärgårdslandskapet på olika sätt. Bland annat kan det vara svårt att bevara och förvalta havets kust- och skärgårds- miljöer när den bofasta befolkningen minskar. I den fördjupade utvärderingen framhåller Havs- och vattenmyndigheten att förutsättningarna för att bevara och förvalta havets och kust- och skärgårdslandskapets kulturmiljöer är otillräckliga och det är svårt att bedriva traditionella näringar som fiske och skärgårds- jordbruk. För att möta preciseringen om kulturmiljövärden framhåller utvärderingen bl.a. behovet av en proaktiv fysisk planering, resurser för skydd och skötsel, ett utvecklat tvärsektoriellt arbete och förbättrade kunskaps- underlag. Tillståndet för kulturhistoriska lämningar under vattnet Kunskapen om statusen för de kulturhistoriska lämningarna som vrak under vattnet är ofullständig. Enligt uppföljning (6707) omfattas t.ex. inte fiske av dagens lagkrav och bottentrålning befaras orsaka skada på kulturarv under vatten. I och är förhållandena för bevarande av trä goda och i dessa hav finns ett närmast världsunikt arkiv av bevarade vrak som förlist genom historien. Det finns faktorer som hotar förhållandena bl.a. av förändrat klimat och invasiva arter, vilket riskerar att bevarandeförhållandena påverkas negativt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 I samband med att kulturmiljölagen ändrades 2014 förlorade vissa vrak sitt skydd. Flera län som , och utreder nu hur skyddet kan stärkas men också hur det maritima kulturarvet bättre kan tas tillvara inom besöksnäringen. Havs-, kust och skärgårdslandskapens värden för friluftslivet och påverkan från buller Trycket på havsmiljön påverkar människans möjligheter att använda havets ekosystem- tjänster som friluftsliv, rekreation och turism. Regeringens tio mål för friluftslivspolitiken har följts upp och visar att det framför allt är miljöer nära hemmet som besöks mest och i mindre grad skyddade områden. I synnerhet områden som ligger nära vatten är attraktiva vilket visar betydelsen av tillgängliga strandnära områden. Bebyggelsen i strandnära områden fortsätter dock att öka, se diagram 3.4. Havs- och vattenmyndighetens statistik visade att fritidsfisket utmed kusterna och i havet uppgick till 4 miljoner fiskedagar. En uppdatering utförs . Ungefär en fjärdedel av fritidsfiskarna är kvinnor. För att allmänheten lätt ska kunna hitta gällande regler för fritidsfisket har Havs- och vattenmyndigheten och skapat en ny webbplats (). Målet enligt EU:s badvattendirektiv är att alla större bad ska ha åtminstone tillfredsställande kvalitet senast vid slutet av badsäsong. 2016 har av Sveriges kustbad tillfredsställande kvalitet. Anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö (tidigare anslag 1:12). har myndigheten arbetat vidare med utveckling av anslagets användning. Anslaget har haft positiva sysselsättningseffekter både i form av direkta anställningar och indirekt genom stöd till olika projekt. Anslaget går till åtgärder bland annat för att restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer, arbete enligt havsmiljöförordningen, kalkning av sjöar och vattendrag, lokala vattenvårdsprojekt (LOVA), fiskevård, havsplanering och vattenförvaltning. Av anslaget har fördelats till länsstyrelserna , som vidarefördelat merparten till externa projekt. LOVA-projekt har en hög efterfrågan och, fattade länsstyrelserna beslut om 154 nya bidrag på totalt ca 50 miljoner i direkta projektbidrag. Detta är dock något lägre än vilket kan förklaras av vissa ändringar av vilka projektformer som är stödberättigade under olika anslag. Av de kust- och havsrelaterade projekten har det framför allt gällt algskörd, musselodlingar, våtmarksprojekt och VA-projekt. Utöver bidraget till länsstyrelserna avsatte myndigheten ca av anslaget till 24 större åtgärdsprojekt . Syftet var att stimulera och utveckla arbetet med större åtgärdsprojekt. har ytterligare 24 projekt beviljats anslag för sammanlagt 14 miljoner. Som exempel på åtgärder som erhållit medel kan nämnas jordbruksrelaterade åtgärder med fokus på övergödning och biologisk mångfald, samt åtgärder i Helgååns avrinningsområde för att uppnå god ekologisk status och en bättre miljösituation i samt återställning av flottledspåverkade miljöer i och Sävarån samt två lax- och havsöringsvatten. För att underlätta arbetet med att nå etappmålet om skyddade akvatiska miljöer gjordes också en särskild satsning på där länsstyrelserna fick möjlighet att söka medel för detta arbete. Diagram 3.5 Fördelning av havs- och vattenmiljöanslaget per villkor i regleringsbrevet Källa: Havs- och vattenmyndigheten Diagram 3.6 Fördelning av havs- och vattenmiljöanslaget per förvaltningsområde Källa: Havs- och vattenmyndigheten Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Användningen av havens resurser genom näringsverksamhet, rekreation eller annat användande bör ske på ett långsiktigt hållbart sätt. Den biologiska mångfalden, vattenkvaliteten och ekosystemens förmåga att leverera livsmedel och friska kustmiljöer ska därmed säkerställas. Regeringen anser att åtgärdsarbetet har stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Exploateringen av kustmiljöer ökar kontinuerligt och påverkar både den biologiska mångfalden i grunda kustområden och tillgängligheten för friluftslivet. Användningen av befintliga styrmedel för att minimera negativa effekter på kustekosystem och friluftsliv behöver säkerställas. Havs- och vattenmyndighetens analys av effekterna av det antagna åtgärdsprogrammet för havsmiljöförordningen visar också att de förväntas skapa ett stort antal arbetstillfällen. Havsplaneringen av havet är det främsta verktyget för att avgöra hur resurserna och utrymmet i havet ska fördelas. En marin fysisk planering som bidrar till att god miljöstatus i havsmiljön nås eller upprätthålls är en viktig grund för att nå miljökvalitetsmålet. I maritima strategi (N2015.28) redovisas möjligheterna för att utveckla hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Skyddade områden är ett mycket viktigt verktyg för att bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Den nationella handlingsplanen som Havs- och vattenmyndigheten presenterade syftar till att nå etappmålet om skyddade områden. Kunskapen om ekosystem och utbredning av naturtyper bör fortsatt utvecklas. Arbetet med skyddade områden ses som en integrerad del av övrig kust- och havsförvaltning. Det finns behov av ökad kunskap och tillgång till planeringsunderlag för att tillvarata, vårda och utveckla de kulturmiljövärden som finns i havs-, kust- och skärgårdslandskapet och för att skapa förutsättningar för att kulturhistoriska lämningar under vatten också skyddas. Här är fortsatt samarbete mellan berörda aktörer av stor vikt. Arbetet med att genomföra EU:s gemensamma fiskeripolitik domineras av att man inför landningsskyldighet förarter som omfattas av fångstbegränsningar och utvecklar flerårsplaner för olika fiskbestånd. Regeringen anser att detta är viktiga verktyg för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Havs- och vattenmyndigheten arbetar därför med en strategi för hur fiskeriförvaltningen kan utvecklas för att bidra till miljökvalitetsmålet. har också godkänt havs- och fiskeriprogram vilket kan ge aktörer möjligheter att söka medel för att vidta åtgärder för att nå målet. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas eko- logiska och vattenhushållande funktion i land- skapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –mångfalden av våtmarkstyper finns representerade inom sina naturliga utbredningsområden, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –våtmarkernas ekosystemtjänster är vidmakthållna, –våtmarker är återskapade, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts, –främmande arter utgör inget hot, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –våtmarkernas natur- och kulturvärden är bevarade, och –våtmarkernas värde för friluftsliv är bibehållet. Mångfalden av våtmarkstyper finns representerade inom sina naturliga utbredningsområden Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål saknas data för bedömningen med undantag av palsmyrar, vars utbredningsområde riskerar att minska på grund av ett varmare klimat (6707). Våtmarkernas ekosystemtjänster är vidmakthållna Restaurering av myrar inom ramen för Life- projektet (d)mire har enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål sannolikt bidragit till minskad klimatpåverkan från utdikad myr. Det årliga värdet av restaureringen av Hemmesta sjöäng i kommun beräknas till (kommun, Svensk ekologikonsult och ). Från landsbygdsprogrammet fanns inga nya medel att söka för att anlägga våtmarker men medel resulterade i att våtmarker har restaurerats med stöd från landsbygdsprogrammet. Det är betydligt mer än året innan. Life to ad(d)mire har restaurerat utdikade och igenvuxna våtmarker i 35 Natura 2000-områden Våtmarkerna finns i sju olika län och projektet förväntas även ge en positiv effekt på ytterligare våtmark i anslutning till restaureringarna. Det finns även andra exempel på restaurering av våtmarker som har genomförts av Våtmarksfonden, Sportfiskarna, kommuner, skogsföreningar och skogsbolag. Naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och genetisk variation I senaste rapportering av bevarandestatus för naturtyper och arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv, vilken gjordes 2013, bedömdes att bevarandestatusen för våtmarker nedanför fjällområdet i huvudsak är ogynnsam. årliga uppföljning av miljökvalitetsmål visar inte någon förändrad bevarandestatus . Hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts Antalet hotade arter i rödlistan 2015 har ökat i jämförelse med rödlistan 2010, vilket enligt ArtDatabanken vid beror på förbättrat kunskapsläge. Torrläggning, igenväxning och vattenreglering har en negativ påverkan på cirka 600 arter. av de rödlistade arterna i våtmarker har minskat i utbredning. Främmande arter utgör inget hot Enligt årliga uppföljning har bekämpning av främmande arter som förekommer i våtmarker utförts, t.ex. av skunkkalla, mårdhund, vresros, jätteloka, sjögull och mink. I exempelvis har tillsammans med haft ett projekt där skolungdomar arbetat med att gräva bort gul skunkkalla längs ett vattendrag. Den så kallade Chytridsjukan breder ut sig och har drabbat grodor i fyra län, bl. a. rödlistade arter enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Inget hot från genetiskt modifierade organismer bedöms förekomma enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål. Våtmarkernas natur- och kulturvärden är bevarade Normalt avstyrs exploateringar och ingrepp i de mest värdefulla våtmarkerna genom den lagstiftning som finns. Men uppföljningen av miljökvalitetsmålet pekar på att värdefulla våtmarker skadas och växer igen. Det försämrar eller förstör natur- och kulturvärden samt ekosystemtjänster. Olaglig terrängkörning orsakar också skador på våtmarker. Regeringen har utsett två nya Ramsarområden i och gränsjusteringar av andra områden har skett vilket medfört en utökning av arealen av sådana områden med . skyddades våtmarker som naturreservat varav ingår i myrskyddsplanen. Dessutom säkrades i en uppgörelse mellan och cirka ca våtmarker i , varav ca ingår i myrskyddsplanen. Våtmarkernas värde för friluftsliv är bibehållet Enligt årliga uppföljning har flera länsstyrelser arbetat med insatser för tillgängligheten till våtmarker. Som exempel kan nämnas att en natur- och kulturslinga har anlagts vid ängslador och slåttermader på Färjansö i . Vid i finns exempel på ett privat initiativ som har skapat möjligheter till friluftsliv i anslutning till anlagda våtmarker. Enligt en nationell undersökning om svenska folkets friluftsvanor uppger att de inte alls är störda av buller vid friluftsliv i våtmarker (och 2015). Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. De flesta naturtyper och arter i våtmarker nedanför fjällen har inte gynnsam bevarandestatus. Skador på våtmarker som orsakats fortsätter att ge negativa effekter. Markavvattning, upphörd hävd och kvävenedfall har orsakat långsamma förändringar, exempelvis i form av igenväxning. Ytterligare våtmarker skulle behöva skyddas, skötas, restaureras och miljöhänsynen skulle P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 behöva bli bättre för att nå miljökvalitetsmålet och säkra kulturmiljövärden kopplade till våtmarker. Den negativa trenden vad gäller våtmarkernas miljötillstånd orsakas bl.a. av den kumulativa effekten från en lång tids dikningar, torvtäkter och skogsbruksåtgärder. Insatserna för våtmarkerna som gjorts i form av skydd, skötsel och restaurering har inte nått upp till behovet för att vända denna negativa trend. Utvecklingen av landsbygd- programmet bedöms inte förändra situationen märkbart. Arbetet med att skydda och återskapa våtmarker behöver fortsätta. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogs- markens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljö- kvalitetsmålet ska nås inom en generation. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –skogsmarkens egenskaper och processer är bibehållna, –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna, –skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och arter knutna till skogs- landskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts, –främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade, –skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna. Skogsmarkens egenskaper och processer är bibehållna Verksamhetsutövare inom skogsbruket har kvävegödslat skogsmark , varav merparten utförs i Norrlandslänen och (Meddelande 1/2016). Forskning från visar att skogsgödsling förändrar markvegetationen. Förändringarna är större på lång sikt än på kort sikt, eftersom effekterna av gödsling på markvegetationen förstärks kraftigt i samband med slutavverkning. Markberedning utförs på av den slutavverkade arealen () . Markberedning kan ge betydande negativa miljöeffekter som skador på mark, biologisk mångfald, forn- och kulturlämningar samt negativ påverkan på lavtäcket i renbetesland. Skyddsdikning utförs vid cirka 1 500 slutavverkningar . Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen orsakar transporter över vattendrag körskador som kan påverka vattnets kvalitet vid var tredje avverkning. I av avverkningarna orsakar skogsbruket stor negativ påverkan på vattendragen, vilket betyder att cirka 2 000 nya vattendrag får stora skador. Körskador medför risk för utlakning av giftigt metylkvicksilver, uttransport av slam och organiskt material samt pH-förändringar. tillhandahåller data från laserskanning som är fritt tillgängliga och som bl.a. synliggör markfuktighet, vattendrag och diken. Miljöövervakningsdata från Krondroppsnätet visar att merparten provytor på skogsmark har låga nitratkvävehalter. I sydvästra är nitratkvävehalterna kraftigt förhöjda vilket visar att skogsmarken inte förmår att ackumulera luftnedfallet av kväve. Därmed finns det risk för att nitratkväve kan läcka ut till grund- och ytvatten. Skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna Skogen bidrar med många olika ekosystem- tjänster. För tjänsterna träråvara och bioenergi finns god tillgång till dataunderlag och analyser för tillstånd och utveckling. För flera av de övriga tjänsterna saknas motsvarande underlag och analyser. Det är därför svårt att utvärdera och följa upp, samt bedöma nyttor och målkonfikter som uppstår vid förvaltningen av ekosystem. Flera olika tjänster hänger ihop och samverkar. En förutsättning för att skogen ska leverera ekosystemtjänster för samhällets och människors välfärd är att den biologiska mångfalden bibehålls. Skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbrednings- områden som en del i en grön infrastruktur Länsstyrelserna har fattat beslut om naturreservat för produktiv skogsmark och har slutit naturvårdsavtal med markägare för produktiv skogsmark. av anslag för skydd av värdefull natur användes för köp och intrångsersättningar för att bilda natur- reservatet efter den stora skogsbranden i . fortsatte att arbeta med ersättningsmarker från och förvärvade produktiv skogsmark. bedömning är att de produktiv skogsmark som regeringen fört över från till staten för att använda som ersättningsmark bara kommer att räcka till att skydda värdefull produktiv skogsmark som naturreservat (M2015/01553). har fattat beslut om biotopskyddsområde för produktiv skogsmark och slutit naturvårdsavtal med markägare för produktiv skogsmark. och har slutit en överenskommelse om att värdefulla skogs- och våtmarker i kan skyddas som naturreservat. har i samband med det återkallat sin tidigare hemställan till regeringen att markerna bör överföras från till (M2014/00281/NM). och har fått i uppdrag av regeringen att revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog. ingår bl.a. att analysera skyddet av kända värdefulla skogar och behov av ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålen, inklusive värden för friluftslivet. Uppdraget ska redovisas . Resultatet från uppdraget ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Arealen formellt skyddad skog uppgår till totalt produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen i . Den formellt skyddade skogen är ojämnt fördelad. Nedanför den fjällnära gränsen är av den produktiva skogsmarken formellt skyddad. Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår till . Av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga naturvärden och som utvecklingsmark som inom 20–kan utveckla höga naturvärden (beslut om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster M2014/00593/NM). Enligt fördjupade utvärdering har totalt registrerat nyckelbiotoper (6666). avverkas kända nyckelbiotoper och områden med höga naturvärden enligt bedömning. Arealen oregistrerade värdekärnor som avverkas är sannolikt högre (nyckelbiotoper och naturvärdesobjekt ingår normalt som en del- mängd i begreppet värdekärna). Det syns inga trender på att skadebilden minskar när det gäller kända arealer nyckelbiotoper. har ändrat sina föreskrifter och allmänna råd för att ta bort hinder mot hyggesfritt skogsbruk. Intresset för hyggesfria brukningsmetoder ökar men används fortfarande i marginell omfattning. Ansökningar om tillstånd till avverkning ovan gränsen för fjällnära skog ökar som i vissa fall nekar tillstånd till avverkningar i dessa områden till följd av ändrad praxis. Intrångsersättningar som betalas ut i dessa ärenden kommer att minska resurser för formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Naturtyper och arter knutna till skogslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation rapporterar bevarandestatus för naturtyper och arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv (direktiv /43/EEG). Den senaste rapporteringen visar att 15 av de 16 skogstyper som omfattas av direktivet har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. 20 av 32 rapporterade skogslevande arter har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Merparten av dagens brukade skogar saknar de flesta av de kvaliteter som gäller för habitatdirektivets naturtyper. Hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts ArtDatabanken vid redovisar att 2 246 skogslevande arter är rödlistade, varav 908 klassas som hotade. Skogsmiljöer är viktiga för 1 813 av de rödlistade arterna. Skogsägare har möjlighet att påverka tillståndet för alla dessa arter genom att bevara och skapa lämpliga livsmiljöer. En majoritet av de rödlistade skogsarterna har minskande populationer. En viktig orsak är avverkning av gammal skog, framför allt i delar av där skogsbrukets storskaliga påverkan på landskapet påbörjades senare än i . En majoritet av de skogslevande rödlistade arterna är knutna direkt till träden och 750 av arterna lever i eller på död ved. Förlust av livsmiljöer är ett stort hot mot biologisk mångfald. Det råder brist på arealer gammal skog med bibehållen skogskontinuitet, flerskiktade skogar, ostörda, fuktiga och våta skogsmiljöer och tillgång på död ved av olika kvaliteter och i olika miljöer. Skogsmiljöer med lämpliga kvaliteter för många rödlistade skogslevande arter nyskapas eller koloniseras inte lika snabbt som de gamla försvinner.