prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling , med fokus på deras påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska statliga pensionsfonder. AP-FONDERNAS ROLL I DET SVENSKA PENSIONSSYSTEMET De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 1). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1 Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2 togs () uppgifter över av : Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. I dagens system betalas ,av den totala lönesumman in till allmän pension3, varav 16 3Av dessa 18,går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp (2015) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan procentenheter går till att finansiera inkomstpensionen och resterande går till premiepensionen (sparas på individuella premiepensionskonton). De årliga inbetalningarna till inkomstpensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat ”pay as you go”-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna (av lönesumman) eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen.4 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP-fonderna till så kallade buffertfonder. Även inkluderades i buffertfondkapitalet . Syftet med Första till Fjärde AP-fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensionssystemet. är en stängd fond, vilket innebär att inga in- och utflöden i pensionssystemet går via fonden. Fonden skiljer sig också från övriga buffertfonder genom sitt fokus på onoterade bolag (Första till får enligt gällande placeringsregler investera max av totalt förvaltat kapital i onoterade tillgångar). Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensionssystemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av framtida inbetalningar och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av framtida pensionsutbetalningar och bestäms främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löneökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. Om balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp baserat på löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneökningstakten. Löneökningstakten mäts som förändringar i inkomstindex. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt, att pensionsskulderna tar hänsyn till demografisk utveckling och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. har regeländringar genomförts avseende beräkningen av balanstalet vilket påverkar balanstalet 2017 (beräkningsår 2015). Bakgrunden till regeländringarna är att systemet på kort sikt och under vissa förhållanden bedöms riskera att reagera med en viss fördröjning eller reagera kraftigt. Med de nya beräkningsreglerna för balanstalet tillämpas inte längre utjämningar och ett dämpat balanstal har införts. 4 Även premiepensionen är självfinansierad dämpade balanstalet avviker från 1,0 med en tredjedel av balanstalets avvikelse från 1,0, vilket medför mindre svängningar i inkomstpensionerna.5 Buffertfonderna ska också verka självständigt och ha egna placeringspolicyer, ägarpolicyer och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) och i lagen om (2000:193, 2007:709). Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan omkring 830 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden införde en ny förvaltningsmodell och inom ramen för den nya modellen förvaltar Sjunde AP- fonden två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder kombineras i AP7 Såfa som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare (statens ” förvalsalternativ”). Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet (som också är valbart) fem ytterligare fondportföljer som kan väljas i konkurrens med de övriga omkring 830 fonderna av alla arbetstagare.6 Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). BUFFERTFONDERNAS UTVECKLING OCH OMVÄRLD 2001-2015 har buffertfondernas kapital växt från miljarder till 230 miljarder och buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med miljarder av tillväxten. Det här motsvarar en genomsnittlig avkastning på 5,jämfört med inkomstindex som ökade med 3,. Buffertfonderna genererade 2015 en avkastning på miljarder efter kostnader. Nettoflödet har varit negativt till skillnad då buffertfonderna hade ett positivt nettoflöde (Bild 2). var nettoflödet 21,6 miljarder. Enligt prognoser kommer nettoflödet vara fortsatt negativt , med i genomsnitt 31,2 miljarder . 6Dessa fem fondportföljer är valbara på fondtorget, medan AP7 Såfa ligger utanför fondtorget Buffertfondernas utveckling 20011–2015 Första till Fjärde och Sjätte till Total avkastning efter kostnader Total avkastning efter kostnader2 -4,9 -1,9 -15,0 -21,6 Ø -3,3 -5,8 -16,5 -17,2 -16,2 -21,3 -21,6 -27,9 Totalt kapital 554 miljarder, Avkastning per fond viktat med genomsnittligt kapital , geometriskt snitt 2001-2015 Inkluderar även vissa kostnadsposter, Genomsnittlig årlig avkastning efter kostnader från uppgår till 5, KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys balanserade inkomstpensionssystemet (balanstalet översteg 1,0) (Bild 3). Skulderna i systemet växte mer än avgiftstillgångarna, men buffertfondernas utveckling gjorde att systemet balanserade. Till följd av detta skrevs inkomstpensionen upp med mellan 0,och 4,. 2008 och 2009 balanserade inte systemet (balanstalet understeg 1,0) framförallt till följd av att skulderna i systemet växte snabbare än avgiftstillgångarna. För att utjämna påverkan på inkomstpensionen beslutade 2009 att balanstalet ska beräknas baserat på ett genomsnittligt värde på buffertfonderna . Utvecklingen i systemet 2008-2009 innebar att inkomstpensionen i absoluta tal skrevs ner med 3,respektive 4,2010 och 2011 givet fördröjningen . har systemet balanserat, med undantag för då balanstalet understeg 1,0 drivet av en betydande uppskrivning av pensionsskulden. Utvecklingen har lett till att inkomstpensionen har skrivits upp med mellan 0,och 4,2012-2016 (med undantag av nedskrivning med 2,till följd av balanstal). utveckling leder till att inkomstpensionen 2017 kommer att skrivas upp med 3,1%7. Detta tydliggör dynamiken i systemet där buffertfonderna utgör en mindre del av tillgångssidan och förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en stor påverkan på systemet som helhet. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat då fonderna utgör en ökande andel av tillgångarna (från år ). 7 februariprognos, publicerad Sammantaget har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet % Buffertfondernas andel av tillgångarna 8,07,9 8,18,2 8,58,7 7,57,7 7,07,0 7,47,2 7,57,2 7,47,5 6,56,5 6,76,8 6,06,0 6,26,3 5,75,8 5,45,6 Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt Balanstalet = buffertfonderna plus framtida inbetalningar dividerat med framtida utbetalningar för inkomstpension. Balanstalet ligger till grund för pensionsutbetalningar senare har sättet att beräkna balanstal ändrats, bland annat har ett dämpat balanstal införts som uppgick till 1,007 för . Balanstalet enligt det gamla beräkningssättet uppgick till 1,0357 för Not: Uträkningen för balanstal ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Uträkningen ändras igen i proposition 2014/15:125 genom att ta bort tidigare införda utjämningar och införa ett dämpat balanstal som begränsar balanseringen till en tredjedel, vilket medför mindre svängningar av pensionsbeloppen KÄLLA: ; ; McKinsey-analys Buffertfonderna hade av sitt kapital investerat i noterade aktier: i svenska aktier, i utländska aktier exklusive tillväxtmarknader och i aktier i tillväxtmarknader. Av övriga av kapitalet hade fonderna investerat i räntebärande värdepapper, i alternativa tillgångar8 och i övriga tillgångar9 (Bild 4). Fonderna har en stor andel kapital investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning, vilket innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. Det är svårt att förutse utvecklingen på kapitalmarknaderna, men över längre historiska tidsperioder har noterade aktier genererat en avkastningspremie jämfört med räntor10. 8Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och PE. Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa krediter och infrastruktur. 9Inkluderar t.ex. kassa, hedge och overlay 10Till exempel: Svenska aktier genererade 16,1985-2001 jämfört med 9,för den 5- åriga svenska statsobligationsräntan. Amerikanska aktier genererade 15,1980-2001 jämfört med 9,för den 5-åriga amerikanska statsobligationsräntan (Källa: Datastream) 2015 avkastade Stockholmsbörsen 8,, globala aktier 5,och aktier i tillväxtmarknader -8,mätt i svenska kronor. avkastade svenska aktier i genomsnitt 7,, globala aktier 3,och aktier i tillväxtmarknader 8,mätt i svenska kronor. Således har en hög andel svenska aktier och aktier i tillväxtmarknader bidragit positivt till fondernas resultat. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20157 1 AP 1-4 och AP6; 2 till ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Inkluderar AP6 5 Overlaymandat, TAA, etc.; 6 till ; 7 Total indexutveckling inklusive utdelning KÄLLA: Datastream; McKinsey-analys Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska statliga pensionsfonder (Bild 5). En direkt jämförelse av avkastningen är svår att göra på grund av skillnader i fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, valutaeffekter och marknadsutveckling på respektive hemmamarknader, men utgör en intressant referens. Buffertfonderna har genererat en något lägre avkastning än de utländska pensionsfonderna med en genomsnittlig årlig avkastning på 5,jämfört med ett genomsnitt på 6,för de jämförda fonderna11. Den senaste femårsperioden 2011- 2015, var buffertfondernas avkastning också något lägre än genomsnittet för de jämförda fonderna (8,jämfört med 9,)12. Buffertfonderna har av portföljen i aktier i hemmamarknaden (i Första till Fjärde AP-fonderna). Det är i linje med de utländska pensionsfonderna i jämförelsen, som 11Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad 12En jämförelse är mindre relevant givet skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet har av portföljen i aktier i sina respektive hemmamarknader.13 I relativa termer, det vill säga justerat för hur stor andel hemmamarknaden utgör av världsmarknaden, ligger buffertfondernas övervikt mot aktier i hemmamarknaden i linje med till exempel ATP i . har buffertfonderna en större relativ övervikt mot aktier i hemmamarknaden än de nordamerikanska fonderna. Buffertfondernas övervikt mot hemmamarknaden för aktier har dock minskat , i likhet med trenden i branschen. Buffertfonderna har (omkring 5-10 åren) gynnats av en stark utveckling för svenska aktier jämfört med utländska aktier (Bild 4). Den starka utvecklingen för svenska aktier är dels driven av underliggande marknadsutveckling och dels av valutautvecklingen. Pensionsfonders övervikt mot hemmamarknaden (så kallad ”home bias”) är dock omdebatterad. Ett viktigt argument för att ha en övervikt mot hemmamarknaden är att AP-fonderna har och kan utveckla bättre kunskap om hemmamarknaden och har därmed bättre möjligheter att fatta informerade investeringsbeslut och vara aktiva ägare genom att påverka i styrnings- och hållbarhetsfrågor. Ett annat argument är att flera av fonderna ser de svenska företagens bolagsstyrning som en konkurrensfördel och att svenska bolag därigenom skapar högre avkastning för sina aktieägare än utländska bolag. Ett viktigt motargument, å andra sidan, är att fonderna kan uppnå en högre riskdiversifiering genom att minska övervikten mot hemmamarknaden. AP-fondernas investeringsstrategi avseende allokering till hemmamarknaden bedöms grunda sig i medvetna och väl underbyggda beslut i fonderna och ligger i linje med fondernas strävan att vara aktiva ägare. Fonderna bör dock kontinuerligt utveckla sin investeringsstrategi och som en del av det regelbundet se över sin övervikt mot hemmamarknaden. Första till Fjärde AP-fonderna har successivt ökat tillgångsallokeringen till alternativa investeringar (fastigheter, riskkapital, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur mm) från 2001-2005 till 10% 2010 och 2015 (Bild 9). AP-fonderna har en liknande exponering mot alternativa investeringar som många andra utländska statliga pensionsfonder har (16-28%14). Fondernas ökade allokering till alternativa investeringar grundar sig delvis i fondernas arbete med att utveckla sina förvaltningsmodeller för att hitta ökade möjligheter till diversifiering och avkastning. AP- fondernas investeringar i alternativa investeringar har bidragit positivt till totalavkastningen (i vissa av fonderna estimeras alternativa tillgångar haft en avkastning som varit omkring dubbelt så hög som övriga portföljen 2015). bidrog alternativa investeringar med 1,9-2,av fondernas totalavkastning16. Givet att AP-fonderna numera har en betydande andel av 13Baserat på tillgänglig publicerad data (alla fonder redovisar ej kring detta) 14CPP IB (), CDPQ (), ABP () och CalPERS () 15Enligt fondernas årsredovisningar, se även Kapitel 4-7 (för AP3 har riskklassen inflation använts som proxy, för AP4 har fastigheter samt alternativa investeringar använts) 16Första till Fjärde AP-fondernas totalavkastning varierade mellan 4,och 6, kapitalet allokerat till alternativa tillgångar, bedömas det vara intressant att framåt analysera effekten av detta. Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor Förvalta pensioner för statligt anställda i Placera kapital på bästa sätt till låg risk för -0,84 Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt till , halvårsresultat tas till hänsyn till i beräkning av årsmedelvärden - Q3 resultat tas till hänsyn till i beräkning av årsmedelvärden Rapporterad avkastning efter kostnader från investerings- och hedgeportföljen används (samma avkastning som används av danska finansinspektionen, Finanstilsynet). kommunicerade avkastning före kostnader från investeringsportföljen relativt bonuspotentialen uppgick till 17, Genomsnittet inkluderar ej buffertfonderna KÄLLA: Årsredovisningar; Oanda; McKinsey-analys Det här kapitlet sammanfattar först den grundläggande utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2015 i tre avsnitt: Första till Fjärde AP-fonderna, och Sjunde AP-fonden. Därefter följer en sammanfattning av fördjupningsområdet kring fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad (compliance). I slutet av kapitlet presenteras baserat på utvärderingen ett antal rekommendationer som bedöms viktiga för att fortsatt utveckla fondernas verksamhet. FÖRSTA TILL FJÄRDE AP-FONDERNA 200117–2015 Första till Fjärde AP-fondernas uppdrag är att fungera som buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet och maximera avkastningen till låg risk. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner. Fonderna ska enligt uppdraget inte ta närings- eller ekonomiskpolitisk hänsyn18. Fonderna har successivt utvecklat sina förvaltningsmodeller och investeringsstrategier. Viktiga förändringar har genomförts avseende arbetssätt och relativt fokus på medelfristiga strategiska allokeringsbeslut i förhållande till kortsiktig aktiv förvaltning, omfattning av VD:s mandat att fatta strategiska investeringsbeslut, fördelning mellan intern och extern förvaltning och utveckling av fondernas hållbarhetsarbete. har fonderna fortsatt att utveckla sina förvaltningsmodeller och investeringsstrategier och samtliga fonder har genomfört viktiga förändringar (Bild 6). Några gemensamma teman är fortsatt ökat fokus på alternativa tillgångar samt fortsatt arbete med integration av hållbarhet i förvaltningen. Första till Fjärde AP-fondernas investeringar i alternativa tillgångar har ökat från till av totalt förvaltat kapital med ökningar i alla fonder förutom Fjärde AP- fonden. Ökningarna i Första, Andra och Tredje AP-fonderna har främst drivits av investeringar i fastigheter, infrastruktur och onoterade riskkapitalfonder i syfte att öka diversifieringen. I tillägg har två av fonderna, Första och Andra AP-fonderna, implementerat reviderade långsiktiga målsättningar . Första AP-fonden har etablerat en målsättning i reala termer (4,över rullande tioårsperiod), i linje med övriga fonder, och Andra AP-fonden har sänkt sitt långsiktiga reala avkastningsantagande från 5,till 4,. Därmed har alla fonderna långsiktiga målsättningar på mellan 4,och 4,i reala termer. 18Lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192), Propositionen om AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (1999/2000:46) Viktiga händelser för Första till Fjärde AP-fonderna ▪Förändrat långsiktigt avkastningsmål från 5,nominellt till 4,årlig realt sen ▪Under året har 10 nya medarbetare anställts och 6 personer slutat, ytterligare 10 personer förväntas börja ▪Uppdaterat förvaltningsmodell bestående av en övergripande tillgångsfördelning som beslutas av styrelsen och verkställs av fonden genom (i) en strategisk tillgångsfördelning (~10 års investeringshorisont), (ii) dynamisk allokering och operativ förvaltning (~0-5 års investeringshorisont) ▪Faktiska tillgångsallokeringen till aktier har minskat med -8 p.e. medan räntor och alternativa tillgångar ökat med +3 p.e. respektive +4 p.e. (främst inom infrastruktur och fastigheter) ▪Ny strategi för integrering av hållbarhet i förvaltningen, fokus på hållbarhet genom t.ex. lågt koldioxidavtryck inom noterade aktier. ▪Fonden har överskridit gränsen om maximalt i onoterade aktier – en handlingsplan har tagits fram och följs ▪Förändrat långsiktigt realt avkastningsantagande från 5,till 4,sen ▪Minskat strategiska allokeringen till noterade aktier med -2 p.e. (till av strategiska portföljen) och ökat alternativa investeringar med +2 p.e. (till av strategiska portföljen) ▪Faktiska tillgångsallokeringen till aktier och räntor har minskat med -7 p.e. medan övrigt och alternativa investeringar har ökat med +2 p.e. respektive +5 p.e. (till av den faktiska portföljen) drivet av fastigheter (+2 p.e. ), och kinesiska A-aktier (+1 p.e.) ▪Fortsatt fokus på hållbarhet genom t.ex. formalisering av ESG-strategi och avyttring i 28 kraftbolag ▪Fonden har överskridit gränsen om maximalt i onoterade aktier – en handlingsplan har tagits fram och följs ▪Under året har 5 personer anställts och 4 personer slutat ▪ Exponeringen mot riskklasserna Räntor och Valuta minskade från till (-2 p.e.) respektive till (-1 p.e.) den ökade från till (+5 p.e.) mot riskklassen Inflation, främst drivet av fastigheter och infrastruktur ▪ Sammanslagning av riskklasserna ”Övrig exponering” och ”Absolutavkastande strategier” ▪ Fortsatt fokus på hållbar avkastning med hållbarhetsmål inom CO2-avtryck, gröna obligationer och strategiska Fonden avyttrade även sina innehav inom sektorn kol och fossila bränslen (MSCI-sektorn) ▪ slutade 7 personer och 1 återanställdes. Ytterligare 4 medarbetare har anställs med start ▪ Ökade andelen fondkapital inom strategisk förvaltning genom att förlänga placeringshorisonten för utvalda taktiska investeringar med drygt +6 p.e. (till av totalt fondkapital) drivet av (i) Hållbarhetsinvesteringar +4,0 p.e., (ii) Svenska aktier +2,0 p.e., (iii) Fastigheter +1,4 p.e., och (iv) Övriga strategiska positioner -1,5 p.e. ▪ Minskat exponeringen mot noterade aktier med -2 p.e., ökat mot räntebärande och fastigheter med +1 p.e. ▪ Minskat exponeringen mot kreditobligationer med drygt -3 p.e., ökat mot statsobligationer med motsvarande ▪ Fortsatt stort fokus på hållbarhet och klimat genom PDC och kontinuerligt arbete med lågkoldioxidstrategier och koldioxidavtryck ▪ har 5 personer anställts och 6 personer slutat KÄLLA: AP-fonderna; intervjuer; årsredovisningar; hemsidor; McKinsey-analys (DS 2015:34 Nya regler för AP-fonderna), där förslag om nya regler för AP-fonderna presenterades (bland annat nya placeringsregler, skärpta krav på hållbarhet, hopslagning från fem till tre buffertfonder och styrning genom en ny gemensam huvudman), föranledde också att AP-fondernas ledningar spenderade tid med remissvar. En utvärdering av fondernas genomsnittliga årliga avkastning efter kostnader visar att samtliga fonder har uppnått sina långsiktiga avkastningsmål sedan starten och . Även har alla fonderna förutom Andra AP-fonden uppnått sina långsiktiga avkastningsmål (Bild 7).19 Det är dock viktigt att notera att orsaken till att Andra AP-fonden inte uppnått sitt avkastningsmål är att fonden haft ett högre avkastningsmål än övriga fonder. haft högst genomsnittlig avkastning sedan starten (6,), (6,) samt (9,). hade tillsammans med Tredje AP-fonden högst avkastning 2015 (6,). Första AP-fonden har haft lägst genomsnittlig avkastning sedan starten (5,), (5,) och 19 Fonderna har enligt uppdrag utvärderats sedan start, över den senaste tioårsperioden samt över den senaste femårsperioden (det är värt att notera att fondernas långsiktiga avkastningsmål ej är definierade enligt dessa tidshorisonter) (7,).