prop · H40332 · 2016-10-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:32 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot ISIL/Daesh i . Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska bidraget ska bestå i utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot Daesh. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund samt redovisar sina överväganden för det svenska deltagandet och bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................................... Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ….12 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 7). 2016/17:32 2 Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i prop. 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216) och prop. 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108). I proposition 2015/16:40 föreslog regeringen att skulle medge regeringen att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande till utgången av december månad 2016 för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Daesh i norra . beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till utökat bidrag till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . Situationen i är komplex och karaktäriseras av flera sammanfallande kriser. Landet befinner sig i ett övergripande tillstånd av post-konflikt efter invasionen 2003, pågående konflikt i den militära kampen mot Daesh samt pre-konflikt genom ett möjligt politiskt sönderfall och en tilltagande våldspiral efter det att grupper som samarbetar i kampen mot Daesh potentiellt förlorar sitt gemensamma mål. Därtill påverkas landet av flera yttre faktorer, som regional instabilitet och ett lågt oljepris. har präglats av ökat fokus på militära ansträngningar för att återta områden från Daesh. irakiska säkerhetsstyrkor med stöd av milis (PMF – Popular Mobilization Forces) och den globala koalitionen mot Daesh vars luftunderstöd har varit en förutsättning för marktrupper att avancera. Efter långa förberedelser inleddes den militära kampanjen att återta , landets näst största stad. Under förberedelserna svarade Daesh med ökad asymmetrisk krigföring, inte minst genom bombdåd riktade mot shiiter. Risken för ytterligare attacker ökar i takt med att Daesh trängs tillbaka territoriellt. Den höga våldsnivån fortsätter att utgöra en av den irakiska regeringens största utmaningar. De västra, mellersta och norra delarna av landet är mest utsatta. Säkerhetsläget är fortsatt mest stabilt i de tre kurdiska provinserna i norra , vilka utgör den autonoma regionen (KRG). som den militära offensiven intensifieras, ökar behovet av att formulera en politiskt inkluderande agenda för post-Daesh. Åtgärder för försoning och statsbyggande är akuta. Inrikespolitiskt har dock förutsättningarna försämrats . Motsättningarna mellan de politiska blocken har fördjupats, framförallt efter sekteristiska och etniska skiljelinjer men även till följd av växande rivalitet inom och mellan shia, sunni och kurder. Premiärminister försök till omfattande regeringsombildning för att tillsätta teknokrater möttes av starkt motstånd, med stora demonstrationer, suspenderat parlament och politisk positionering som följd. Al-Abadi har dock lyckats tillsätta några av de ministerposter som stått tomma, men stora utmaningar kvarstår. Omfattande korruption har vidare undergrävt förutsättningarna för al-Abadi att genomdriva det reformpaket han utlovade vid tillträdet 2014. Den nationella försoningsagendan står i stort sett still, vilket är djupt oroväckande. Splittringen mellan KRG och centralregeringen i är påtaglig och bottnar framförallt i oenighet kring de omtvistade områdena, allokering av den federala budgeten samt fördelning av oljeresurserna. I kampen mot Daesh fungerar dock samarbetet väl och den kurdiska militära styrkan, peshmergan, har varit framgångsrik. Fortsatt råder även interna motsättningar inom KRG, inte minst mellan det styrande () och den nya alliansen mellan de två övriga partierna PUK (Patriotic Union of ) och Gorran. Den humanitära krisen i är omfattande, komplex och oviss till följd av Daeshs framfart. Totalt är tio miljoner irakier i behov av humanitärt stöd. FN uppskattar antalet internflyktingar till 3,4 miljoner och att kan resultera i nya omfattande flyktingströmmar. Samstämmiga rapporter vittnar om grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Daeshs framfart präglas av exempellös brutalitet och övergrepp. Inte minst kvinnor och flickor har utsatts för grymma övergrepp av Daesh. Minoriteter, bl.a. kristna och jezidier, är utsatta, men konflikten påverkar alla grupper. av internflyktingarna är sunniter. Riskerna för ytterligare övergrepp är stor, inte minst med sekteristiska undertoner i samband med att Daeshkontrollerade områden befrias. Daesh måste motarbetas militärt, men för att slutligen bekämpa Daesh och liknande grupperingar i , krävs att man ser till landets bakomliggande problem i fråga om politiskt inflytande för landets 2016/17:32 etniska och religiösa grupperingar. I grunden är Daesh framväxt ett symptom på dessa underliggande politiska problem. Att alla grupper på allvar känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre förblir nyckeln till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . Daesh betraktar och som ett sammanhängande verksamhetsområde. En politisk lösning på har därmed stor bäring på möjligheter att påverka sin utveckling och bygga långsiktig stabilitet. Situationen i är alltjämt mycket invecklad då militära inblandning har gjort det svårare att uppnå en politisk lösning och resulterat i att landet allt mer blivit en skådeplats för inflytelserika parters krig via ombud. Kringliggande länder, framför allt , har även fortsatt stort inflytande på utvecklingen i . 4Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh Daeshs framryckning och övergrepp på befolkning har lett till omfattande åtgärder från det internationella samfundets sida. På amerikanskt initiativ växte en bred internationell koalition med syfte att bekämpa Daesh och stabilisera fram . Den globala koalitionen mot Daesh samlar ett 60-tal länder, inklusive och många andra medlemsstater i EU, samt ett antal länder i regionen. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen bedriver sitt arbete inom fem huvudsakliga områden: militärt, kontraterrorism och motverkande av finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, kontrapropaganda samt stabiliseringsstöd. deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av ett tjugotal större bidragsgivare. Utöver detta är en stor humanitär givare. FN spelar en central roll i , både genom säkerhetsrådet och genom FN-insatsen på plats i (UNAMI – United Nations Assistance Mission for ). UNAMI:s mandat förnyas , . FN har fördömt våldet och de grova övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i och krävt att övergreppen, inte minst mot olika minoriteter, upphör. FN har funnit att allvarliga internationella brott begås i och understrukit vikten av att brotten utreds och lagförs i domstol så att förövare kan ställas till svars. för , inrättad under för mänskliga rättigheter, offentliggjorde en rapport om Daeshs övergrepp mot den jezidiska folkgruppen i och . Kommissionen pekade bland annat på att Daesh hade begått, och fortsatte att begå, folkmordsbrott mot jezidierna. Efter en rad terroristattentat i regionen och antog ett enigt säkerhetsråd resolution (2015), i vilken medlemsstater med kapacitet åläggs att, i enlighet med folkrätten, vidta åtgärder inom bland annat territorium för att förstärka och Prop. 2016/17:32 samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Andra viktiga säkerhetsrådsresolutioner i kampen mot Daesh är 2199 (2015) om inkomstkällor, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder samt 2161 (2014) om riktade sanktioner. Den humanitära appellen för är underfinansierad och behoven befaras växa kraftigt i samband med ett irakiskt återtagande av . är en stor humanitär givare till och har betalats ut. Därutöver har även bedrivit utvecklingssamarbete med . Detta samarbete är under utfasning och de sista projekten avslutas . Regeringen ser nu över möjligheten att formulera ett nytt långsiktigt utvecklingssamarbete med landet. EU har fördömt våldet och övergreppen, samt understrukit nödvändigheten av att adressera och grundläggande politiska utmaningar för att långsiktigt kunna bekämpa Daesh och stabilisera regionen. EU har också förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området. antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för , och hotet från Daesh. Strategin kommer att genomgå en översyn . Regeringen driver aktivt att EU ska öka sitt civila engagemang för långsiktig stabilisering i , bl.a. i de befriade områdena. 5Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska bidraget Den militära multinationella insats som genomförs i och verkar under en koalition som leds genom centralkommando i , . Koalitionens militära plan för och syftar till att besegra Daesh genom att bland annat utbilda och träna försvarsstyrkor i och samt understödja säkerhetsstyrkor i och med luftunderstöd. Den militära planen utgör en del i en bredare strategi tillsammans med andra krishanteringsinstrument, såsom diplomati och humanitära åtgärder. Koalitionen bedriver utbildning och rådgivning på fem platser i : , Ayn , Camp Taji, Besmaya och . Koalitionen har tränat cirka 26 000 soldater och befäl inom de irakiska försvarsstyrkorna. Utbildningsinsatsen i i norra syftar till att ge rådgivning till och träna de irakiska försvarsstyrkorna i bland annat vapenhantering, sjukvård, försvarsstrid, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. deltar , , , , , , , och i insatsen i norra . Det nuvarande svenska styrkebidraget till koalitionen i norra består av cirka 35 personer. De har bedrivit träning för irakiska försvarsstyrkor i 2016/17:32 norra inom områdena sjukvård, krigets lagar, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. Utbildningen och rådgivningen har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkor stöder i norra . FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet har implementerats i planeringen av det svenska bidraget genom utbildning av svensk personal samt i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska försvarsstyrkorna. Det svenska styrkebidraget till insatsen föreslås uppgå till högst 70 personer på plats. Antalet kan komma att justeras efter behov med hänsyn till hotnivå, logistiska förutsättningar och andra uppgifter som påverkar bidragets storlek. Utgångspunkten är att nyttja det svenska bidragets kompetens på bästa sätt utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna och i relation till andra internationella utbildningsbidrag. Detta ställer ökade krav på flexibilitet för det svenska bidraget. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det svenska styrkebidraget ska ha möjlighet att bedriva utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i hela , där behov finns. Regeringen avser även att skicka stabsofficerare till insatsens relevanta staber. Det svenska styrkebidraget kommer att stå under svensk nationell ledning och kontroll under insatsen. Nödvändig koordinering kommer att ske genom samverkan med andra aktörer i insatsområdet. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för evakuerings- och förstärkningsinsatser om behov uppstår. Därvid ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 220 personer. Säkerhetsläget innebär att hotbilden kan komma att variera . Detta är något som Försvarsmakten löpande analyserar i form av hot- och riskbedömningar kopplade till insatsen. 6 Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret, och välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status Prop. 2016/17:32 motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som antingen ställts av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Det finns inga gemensamma avtalade insatsregler för koalitionen. Det svenska styrkebidraget står därför under svensk ledning och kontroll. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs i av den globala koalitionen mot Daesh. Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer att uppgå till högst 70 personer på plats i . Skälen för regeringens förslag och bedömning: ska fortsätta att bidra till koalitionen mot Daesh genom att utbilda irakiska försvarsstyrkor. Målet med bidrag till utbildningen är att stärka det irakiska försvarets förmåga att stå emot Daesh. Det finns ett behov och efterfrågan av ett fortsatt och utökat svenskt militärt utbildningsbidrag, vilket även ställer ökade krav på flexibilitet för det svenska bidraget. Genom att den svenska styrkan kan utbilda irakiska försvarsstyrkor där behov finns inom hela territorium bedöms effekten av det svenska bidraget att öka och därmed bidrar vi till målet att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att stå emot Daesh. Det svenska bidragets uppgift är fortsatt att utbilda irakiska försvarsstyrkor och ska i princip inte ha väpnade uppgifter inom insatsen. Bidraget planeras bestå av högst 70 personer. Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska bidraget är en del av ett omfattande stöd till landet som innefattar flera områden inklusive ett humanitärt stöd som så långt uppgår till , samt pågående utvecklingssamarbete och riktat stöd för stabilisering i områden som befriats från Daesh. De bilaterala relationerna mellan och är mycket goda, såväl på det politiska området som på handelsområdet och understöds av ett brett mellanfolkligt utbyte. FN har konstaterat att Daesh begår grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Det finns en bred uppslutning inom det internationella samfundet kring kampen mot Daesh och ett flertal resolutioner har enhälligt antagits i vilka fördömer 2016/17:32 Daesh och andra terroristgruppers aktioner samt syftar till att försvåra deras verksamhet. Ett starkt stöd finns även för och dess kamp mot terroristgrupperna och ett stort antal stater har besvarat förfrågan om internationell assistans. Folkrätten och mänskliga rättigheter är centrala aspekter i planeringen och genomförandet av utbildningsinsatsen. 1325 (2000) är en integrerad del i den svenska insatsen. Det innebär bland annat att svensk personal är utbildad i resolution samt att den utbildning som styrkan ger på plats inkluderar folkrätt och mänskliga rättigheter, inklusive resolution . Säkerhetsläget i innebär att hotbilden är fortsatt hög mot den svenska styrkan. Det finns risk att den svenska personalen utsätts för väpnat våld. Det svenska bidraget kommer att organiseras och utrustas för att kunna hantera sådana situationer och för att lösa sina utbildnings- och rådgivningsuppgifter. Det kan också uppstå situationer där det svenska bidraget får svårt att lösa sina uppgifter. En tillfällig förstärkning skulle kunna bli aktuell att då sätta in för att lösa dessa uppgifter. Därutöver behöver bidraget kunna evakueras. Det är regeringens bedömning att den sammantagna svenska styrkan inklusive förstärkningsstyrkan, utgör en väpnad styrka enligt regeringsformen. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta getts i lag, eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas tidigare bemyndigande för regeringen och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att ska kunna delta i den internationella insatsen i med en väpnad styrka. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför genom att tillföra en förstärknings- och evakueringsstyrka. En undsättningsinsats är till sin natur tillfällig, tidskritisk och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den aktuella situationen. Det gör att det är svårt att i förväg uppskatta omfattningen och kostnaden för en sådan insats. Därför söker regeringen medgivande att ställa en väpnad styrka om högst 220 personer till förfogande för deltagande i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. eventuella tillfälliga förstärknings- och evakueringsinsatser ryms inom föreslagen ram för detta anslag. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, statsråden , , Y , M , , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , Skog, Regeringen beslutar proposition 2016/17:32 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i