prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Tillgången till högskoleutbildning och situationen på arbetsmarknaden är andra faktorer som påverkar andelen som går vidare till en högskoleutbildning. har analyserat andelen som har påbörjat en svensk högskole- utbildning senast bland personer födda –1989 med svensk eller utländsk bakgrund. Av födda och som invandrade till vid 7–hade börjat i högskolan senast (de som har invandrat efter ingår inte i denna uppföljning av födelsekullar). Det var en mindre andel jämfört med dem som har svensk bakgrund för vilka andelen uppgick till . Övergången till högskolan i födelse- kullarna 1980–1989 för dem med svensk respektive utländsk bakgrund ser i stora delar ut på liknande sätt för kvinnor och män, om än på olika nivåer eftersom en större andel av kvinnorna fortsätter till högskolan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 invandrat i åldern 7–påbörjar högskolestudier i minst utsträckning, . Diagram 7.2 Andel som har påbörjat en svensk högskoleutbildning senast av personer födda –1989 med svensk eller utländsk bakgrund Född i , två utrikes födda föräldrar Anm.: Uppgifterna finns ej redovisade uppdelat på kön. Anm.: Den vertikala axeln är bruten. Vissa sprogram till yrkesexamen samt kompletterande utbildningar har riktade satsningar gjorts för att öka antalet programnybörjare inom vård/medicin- och teknikområdet. I tabell 7.6 redovisas antalet programnybörjare på civil- ingenjörsutbildningen, högskoleingenjörs- utbildningen, läkarutbildningen, tandläkarutbild- ningen och sjuksköterskeutbildningen. Som framgår av tabellen har antalet nybörjare på utbildningarna ökat . För flera av utbildningarna finns stora skillnader när det gäller könsfördelningen bland nybörjarna. Tabell 7.6 Programnybörjare på vissa yrkesexamensprogram Källor: och . Utöver de riktade satsningarna för utökat antal helårsstudenter på ovanstående utbildningar har medel anvisats till kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning för vissa specifika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvård, pedagogik och juridik. pågick på regeringens uppdrag kompletterande utbildningar för lärare vid flera lärosäten för motsvarande ca 396 helårsstudenter. Dessutom anordnades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuksköterskeutbildning från tredjeland i enlighet med regeringsuppdraget om totalt 127 helårsstudieplatser. antogs inga studenter till den kompletterande utbildningen för personer med utländsk juristutbildning. Antalet helårsstudenter på den kompletterande juristutbildningen uppgick till 1,25 och utgjordes av studenter som hade antagits vid tidigare antagningsomgångar. Kostnaden för kompletterande utbildningar för utländska akademiker uppgick till ca . Utöver dessa utbildningar anordnar kompletterande utbildning för veterinärer med särskild finansiering. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Examina inom högskoleutbildning delas in i tre kategorier: generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. har antalet avlagda examina ökat med . ökade antalet examinerade personer med . Till viss del förklaras ökningen av att det har blivit vanligare att en student får ut flera examina för samma studier. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell examen. Tabell 7.7 Antal examina och examinerade personer Källor: och . /15 utfärdades ca 80 900 examina vid universitet och högskolor. Antalet exa- minerade personer uppgick till 67 900, in- klusive dem som hade en eller flera examina. Detta antal är det högsta genom tiderna. Ökningen jämfört med föregående läsår var 2 200 personer. Av samtliga examinerade under /15 var kvinnor, vilket var en procentenhet lägre än under föregående läsår. Kvinnorna har varit i majoritet bland de examinerade . Antalet masterexamina, en examen som tillkom vid införande av den nya examens- strukturen 2007, minskade något till följd av ett minskat antal inresande studenter. /15 utfärdades 8 600 masterexamina, vilket var 100 fler än läsåret innan. Av dessa utfärdades 4 000 till kvinnor och 4 600 till män. /15 examinerades 14 200 personer vars utbildningstid var eller längre, vilket var en ökning med 800 från läsåret innan. Av dessa var 7 300 kvinnor och 6 900 män. Tabell 7.8 Antal examina för vissa yrken Källor: och . /15 utfärdades ca 33 000 yrkes- examina varav 22 200 till kvinnor och 10 800 till män. Detta var en ökning med 300 yrkesexamina jämfört med föregående läsår. Under /15 utfärdades 8 200 lärarexamina, varav 5 500 enligt den tidigare studieordning. av lärarexamina utfärdades till kvinnor och till män. Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina (inklusive röntgensjuksköterskeexamina) var drygt 4 000 /15, vilket var ca 100 färre än föregående läsår. Andelen sjuk- sköterskeexamina utfärdade till kvinnor var och till män. Könsbalansen är den omvända för civilingenjörer. av civilingenjörsexamina utfärdades till kvinnor och till män. Totalt utfärdades ca 4 200 civilingenjörsexamina /15, vilket var 500 fler än föregående läsår. Bedömning av utländska utbildningar Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå. Antalet ansökningar om bedömning fortsatte att öka . Totalt ökade antalet ärenden på alla utbildningsnivåer som Universitets- och högskolerådet ansvarar för jämfört med året innan, en ökning från 18 000 ärenden till 22 874 ärenden . Ett bidragande skäl är den fortsatta ök- ningen av asylsökande från . När det gäller ärenden om bedömning av utländska högskole- utbildningar inkom 9 835 ansökningar och 8 578 ärenden avgjordes. Universitets- och högskolerådet har trots den stora ärendemängden kunnat bedöma 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fler ärenden än . Åtgärder i form av utökad bemanning, viss omorganisation och effektivisering av ärende- hanteringen har inneburit att handlägg- ningstiderna har kunnat minska i samtliga ärendeprocesser jämfört med . För bedöm- ning av högskoleutbildning har den genom- snittliga handläggningstiden varit , jämfört . Universitets- och högskolerådet har bistått med information och utbildningsin- satser om bedömning av utländsk utbildning för bl.a. studievägledare vid universitet och högskolor och vid den kommunala vuxenutbild- ningen. Myndigheten har vidare haft en fortsatt samverkan med i uppgiften att lämna yttranden över utländska utbildningar som ligger till grund för ansökningar om lärar- eller förskollärarlegi- timation. har myndigheten tagit emot 1 896 ärenden om begäran om yttranden om yttrande från och lämnat besked i 1 774 ärenden med en genomsnittlig hand- läggningstid . har Universitets- och högskolerådet genomfört ett stort utvecklings- arbete i fråga om den s.k. Bedömningsportalen, som innehåller stödmaterial för bedömning av utländsk högskoleutbildning och används av antagningshandläggare vid universitet och högskolor, vägledare inom vuxenutbildningen och arbetsförmedlare. Mellan läsåren 2010/11 och 2014/15 har antalet inresande studenter minskat . Antalet utresande studenter ökade . /15 ökade antalet inresande studenter sedan införandet av studieavgifter /11. /13 inträffade ett trendbrott då antalet inresande kvinnor blev fler än männen. Fler kvinnor än män bedrev under läsåren 20010/11–2014/15 utlandsstudier. Tabell 7.9 Antal in- och utresande studenter, kvinnor och män läsåren 2010/11–2014/15 Källor: och . Under /14 studerade 29 100 svenska studenter utomlands, vilket var 200 fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var fritt utresande studenter (s.k. freemover-studenter) och utbytes- studenter, medan studerade språk- kurser på eftergymnasial nivå. Majoriteten av de utresande studerade i , främst i , och . lockade många studenter och allt fler valde att studera i . Av antalet studenter, exklusive inresande studenter, som hade avlagt examen i under /15 hade studerat utomlands under sin utbildning. Det finns dock stora skillnader mellan olika examensgrupper. Av hade varannan examinerad studerat utomlands, medan av dem som hade avlagt en lärarexamen hade studerat utomlands och av dem som hade avlagt en sjuk- sköterskeexamen var motsvarande andel . /14 deltog 33 200 inresande studenter i svensk högskoleutbildning, vilket var 600 fler än föregående år. Antalet utbytes- studenter har dock minskat, särskilt gruppen manliga utbytesstudenter. Antalet inresande utbytesstudenter har minskat /12. Totalt har de minskat . Jämfört med föregående läsår har antalet inresande ökat från länder utanför EU/EES och och minskat från EU/EES och . Kvinnorna var, liksom läsåret innan, i majoritet bland de inresande: var kvinnor och var män. Av dessa inresande studenter var det 21 770 som studerade i vilket är 330 fler än föregående år. Av de inresande nybörjarstudenterna var utbytesstudenter och fritt inresande studenter. Av inresande utbytesstudenter som var nybörjare vid svenska universitet och högskolor 2013/14 kom från nordiska länder och från övriga . Därefter följde och . Av de fritt inresande studenterna som var nybörjare kom från . De enskilt största länderna var , och . Av de studieavgiftsbetalande studenterna kom de flesta från , , , och . infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Syftet med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning. /15 betalade ca 2 800 studenter studieavgift som nybörjare i svensk högskole- utbildning vilket var en ökning med från föregående år. Jämfört med första året med studieavgifter har antalet nybörjare som betalar studieavgift mer än fördubblats () Av dessa studenter var kvinnor och män. Det totala antalet avgiftsbetalande studenter i svensk högskole- utbildning uppgick /15 till ca 4 300. Av de studieavgiftsbetalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , , och . Antalet inresande studenter som var nybörjare från de tretton länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med minskade med läsåret efter införandet av studieavgifter. /15 skedde en stor ökning och antalet är nu uppe i drygt hälften av nivån /11. Minskningen av studenter från och står ensam för den totala minskningen av studenter från samarbetsländer. För övriga elva länder har antalet studenter ökat eller i ett fall nått samma nivå jämfört med /11. Intäkterna från anmälnings- och studieavgifter nådde 2014/, vilket ungefär motsvarar det belopp som drogs in från 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 universitet och högskolor i samband med införandet av anmälnings- och studieavgifter /11. anvisades sammanlagt för stipendier till avgiftsskyldiga studenter, vilket framgår av Tabell 7.10. Av dessa medel avsåg stipendier inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Vidare avsåg medel inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program. Tabell 7.10 Stipendier till tredjelandsstudenter Universitets- och högskolerådet fördelar de ovan nämnda medlen, , från utgiftsområde 16 till statliga universitet och högskolor och vissa enskilda utbildnings- anordnare. Universitets- och högskolerådet uppskattar att lärosätena under /15 beviljade totalt ca 474 nya stipendier. Stipendieprogrammen som finansieras med medel från utgiftsområde 7 administreras av . beviljade 447 stipendier till studenter från de långsiktiga samarbetsländerna. Av stipendierna beviljades till män och till kvinnor, vilket speglar söktrycket mellan män och kvinnor. beviljade även 157 stipendier till studenter från /DAC-länder. Av dessa stipendier beviljades till kvinnor och till män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetskraftsunder- sökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland de personer vars högsta utbildningsnivå är fullgjord gymnasieskola eller grundskola. Detta gäller oavsett konjunkturläge. på arbetsmarknaden för högskoleutbildade – examinerade läsåren 2011/12, 2009/10 och 2007/08 (rapport 2015:26) behandlar högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden. Rapporten publiceras vart- annat år. Av rapporten framgår att etableringen på arbetsmarknaden är fortsatt god då av dem med avlagd examen /12 hade etablerat sig på arbetsmarknaden . Etableringsgraden var något lägre för kvinnor, jämfört för männen. Den sammantagna etablerings- graden var något högre jämfört med gruppen som tog examen /10 (78,). Även 2009/10 hade kvinnorna en något lägre etableringsgrad, mot männens . Diagram 7.3 Etablering på arbetsmarknaden. 1994/95–2011/12. 1994/95 1996/97 1998/99 2000/01 2002/03 2004/05 2006/07 2008/09 2010/11 Anm.: Den vertikala axeln är bruten. Diagram 7.4 Intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå uppdelade på anslagsmedel och externa medel 2005–2015 Miljarder kronor (priser) Lärosätenas statsanslag för forskning och utbild- ning på forskarnivå var 2015. Jämfört med 2014 har de direkta anslagen minskat med ca priser. Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Lärosätenas forskningsintäkter från externa finansiärer uppgick till 2015 och utgjorde av lärosätenas totala forskningsintäkter. Diagram 7.5 Lärosätenas intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå från externa finansiärer 2005, 2010 och 2015, uppdelade på finansiärskategorier Miljarder kronor (priser) Organisationer utan vinstsyfte i Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå används främst till grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och professorer, samfinansiering av externa forsk- ningsprojekt och riktad forskning till särskilt utpekade strategiska forskningsområden. Anslagen används också till strategiska insatser för meritering av yngre forskare eller för forskare inom områden med ojämn könsför- delning och finansiering av utbildning på Samfinansiering av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forsk- ningsprojekt fullt ut, dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Genom att införa universitets- och högskoleförbunds redovisningsmodell för indirekta kostnader har lärosätena ökat sin kontroll över forskningsprojektens totala kost- nader och gjort det tydligare vilken del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel. får enligt högskolelagen utfärda generella examina på forskarnivå. Med anledning av propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) har för- fattningsändringar beslutats som medför att högskolor som inte är universitet kan ansöka om tillstånd att utfärda generella examina på forskarnivå. Examenstillståndet söks inom ett område och beslutas i fråga om statliga lärosäten av Uni- versitetskanslersämbetet. Konstnärliga examina på forskarnivå får universitet och högskolor utfärda inom ett område endast efter tillstånd av . För enskilda utbildningsanordnare fattar regeringen beslut om tillstånd att utfärda examina efter att lämnat yttrande över ansökan. Antalet doktorandnybörjare uppgick till 2 985 vilket var något färre än året innan. Flest nybörjare fanns liksom föregående år inom medicin och hälsovetenskap och det lägsta antalet fanns inom lantbruksvetenskap. Köns- fördelningen bland doktorandnybörjarna 2015 var kvinnor och män. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan olika forskningsämnes- områden. Av doktorandnybörjarna i medicin och hälsovetenskap var andelen kvinnor och andelen män . Inom teknik var andelen kvinnor och andelen män . Det senare är en minskning av andelen kvinnor sedan föregående år. Även andelen utländska doktorandnybörjare var , varav kvinnor och män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet licentiatnybörjare uppgick till ca 220 varav kvinnor och män. Diagram 7.6 Doktorandnybörjare 2005–2015 Källor: och . Antalet doktorander uppgick till ca 18 400 vilket är något färre än föregående höst då antalet var ca 19 300. Av doktoranderna var kvinnor och män. Andelen doktorander som ägnade sig åt studier på forskarnivå på heltid uppgick till , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört . Andelen kvinnor som studerade på heltid var vilket var lägre än männen där studerade på heltid. Att av doktoranderna studerade på deltid kan delvis förklaras med att en doktorand kan ha påbörjat sin forskarutbildning en bit in på terminen eller återkommit efter ett uppehåll. En annan förklaring är att en del doktorander genomför sin utbildning på deltid vid sidan om ett annat arbete, t.ex. en läkaranställning. I ett längre perspektiv har antalet doktors- examina ökat. , det år då flest doktorsexamina utfärdades, har antalet doktors- examina minskat för att sedan återigen öka . uppgick antalet utfärdade doktorsexamina till 2 840. Flest doktorsexamina avlades inom medicin och hälsovetenskap. Av det totala antalet doktors- examinerade var könsfördelningen jämn kvinnor och män. Dock finns det skillnader i könsfördelningen mellan olika ämnesområden, t.ex. utfärdades av doktorsexamina inom medicin och hälso- vetenskap till kvinnor och till män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet licentiatexamina steg till 720, att jämföra med föregående års 830 examinerade. Andelsmässigt togs av alla licentiat- examina ut av kvinnor och av män. Diagram 7.7 Doktorsexamina 2005–2015 Källor: och . Den vanligaste försörjningsformen för doktorander inom samtliga ämnes- områden utom medicin och hälsovetenskap var doktorandanställning. I ett längre perspektiv kan man se att doktorandanställning har blivit allt vanligare. Av doktoranderna hade en doktorandanställning 2007 och 2015 var andelen . Det var av dokto- randerna som hade utbildningsbidrag och som hade stipendier 2015. Andra försörjningsformer för doktorander var bland annat företagsdoktorand eller annan anställningsform inom eller utanför högskolan. har det övergripande målet för verksamhetsområdet varit att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. utvärde- ringar av högskoleutbildningar under fyra- årscykeln 2011–2014 visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. Universitet och högskolor har ett långtgående ansvar för sitt interna kvalitetsarbete och det är av stor vikt att varje lärosäte har ett internt kvalitetssäkringssystem som ger lärosätet möjlighet att uppnå hög kvalitet i sina utbildningar. och högskolor har genomfört förändringar i sina utbildningsutbud, vilket har medfört att universitet och högskolor i högre utsträckning erbjuder utbildning där efterfrågan från studenterna och arbetsmarknad är stor. I målet för verksamhetsområdet har också ingått att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska bedrivas effektivt. Ett tecken på att effektiviteten har ökat är att de senaste årens trend med fallande prestations- grader inom utbildningarna på grundnivå och avancerad nivå är bruten och att den genomsnittliga prestationsgraden har ökat. Arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med grupper med lägre utbildningsnivå och etableringsgraden ökar bland högskoleutbildade. Antalet sökande till universitet och högskolor minskade något jämfört med föregående år. Även antalet helårsstudenter och högskolenybörjare minskade något . Minskningarna är dock små och kan ha påverkats av en förbättrad konjunktur. Efterfrågan på högskoleutbildning bedöms alltjämt vara större än högskolans nuvarande dimensionering. En utbyggnad av utbildning på grundnivå och avancerad nivå inleddes , men har en tillfällig satsning på motsvarande cirka 4 200 utbildningsplatser upphört till 2016. Detta bedöms vara huvudorsaken till varför inte antalet helårsstudenter ökar . Det finns fortfarande brister när det gäller jämställdheten vid universitet och högskolor. Fler kvinnor och män väljer att läsa en högskole- utbildning jämfört med tidigare. Skillnaden mellan kvinnors och mäns benägenhet att läsa en högskoleutbildning är dock stor och blir dessutom allt större. Inom utbildning på grund- nivå och avancerad nivå studerar fler kvinnor än män. Inom utbildningen är också könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. Regeringen kan konstatera att kvinnor och mäns olika utbildningsval gör det svårare att uppnå det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet samt målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen professorer som är kvinnor ökar visserligen men förändringen är långsam. Ökningen har också skett i långsammare takt de 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens slutsats är att det behövs ytterligare arbete för att målsättningen om jämställda karriärvägar inom universitet och högskolor ska nås. har lämnat revisionsberättelse med reservation till . Ett uttalande med reservation lämnas när Riks- revisionen bedömer att årsredovisningen inne- håller felaktigheter som är väsentliga (enskilt eller sammantaget), men som inte är av avgörande betydelse för årsredovisningen. Riks- revisionen konstaterar att universitets årsredovisning saknar namn på en av styrelsens ledamöter på underskriftssidan, vilket krävs enligt 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Före avgivandet av revisionsberättelsen har dock erhållit revisionsbevis för att samtliga styrelseledamöter har undertecknat arkivexemplaret av årsredovisningen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utg.omr. 16 omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och forskningsinformation. Anslagen avser Veten- skapsrådet, Rymdstyrelsen, Kungl. , , Polarforsknings- sekretariatet, samt de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . –antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder (källa: Web of Science), –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel, för och jämförbara länder (källa: Scopus), –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för , , , och vissa större europeiska länder (källa: Scopus), och –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i (källa: Scopus). Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder (källa: Web of Science), Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den forskning är som bedrivs i respektive land. Genomsnittligt antal fält- normaliserade citeringar per artikel är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett arbete har. Fältnormaliserade citeringar är ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. Denna synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens vetenskapliga kvalitet. Se vidare under avsnittet Svensk forskning i internationell jämförelse. Publiceringsdata mäts utifrån två databaser, of Science som inkluderar 12 000 tidskrifter samt Scopus som inkluderar ca 20 000 tid- skrifter, varav en större andel än hos Web of Science avser tidskrifter från och . När det gäller universitet och högskolors samverkan med det omgivande samhället, nyttig- görande av forskningsresultat samt innovation, se avsnittet Nyttiggörande av forskning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16