prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — För svenska mjölkbönder, såväl som mjölkbönder i hela världen, är nedgången mycket kännbar och det har lett till likviditets- och soliditetsproblem för många svenska mjölkföretag. Arbetet med den handlingsplan mjölk som togs fram då landsbygdsministern samlade organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktion drivs nu vidare i branschens regi. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för mjölkbönderna. jordbruks- och fiskeråd om ett krispaket för jordbruket, främst mjölksektorn. fick då ett nationellt kuvert om av EU-medel. För att stärka mjölkföretagens likviditet valde regeringen maximalt tillåten nationell medfinansiering, ytterligare . En stor del av detta utgjorde de budget- medel som var avsatta för administration och subvention för kreditgarantier. Regeringen hade bemyndigats att ikläda staten betal- ningsansvar för kreditgarantier som skulle ha kunnat uppgå till högst . Garantierna skulle ha riktas till mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. Arbetet med att ta fram garantiprogrammet avbröts dock i samförstånd mellan bransch, banker och myndighet. Den gemensamma slutsatsen var att den statliga garantin skulle ha riskerat att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om denna hamnar på obestånd bl.a. genom att bankernas flexibilitet i hanteringen av företagens skulder skulle ha minskat, samt möjligheten att göra rekon- struktioner eller ordnad avveckling. För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölksektorn höjde regeringen koldioxidskattenedsättningen för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet från /liter till /liter t.o.m. . Höjningen av koldioxidskattenedsättningen innebär att regeringen kompenserar näringarna med för höjd energiskatt på dieselbränsle 2016 som koldioxid- skattekostnaden för det svenska jord-, skog- och vattenbruket minskar med –2018. Ytterligare en rad åtgärder har vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Ett förslag om sänkta arbets- givaravgifter för den första anställda som föreslås träda i kraft har remitterats. Bland andra åtgärder återfinns en ”nötpeng” inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor i landsbygds- programmet, införande av villkorad läkemedels- användning () samt exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Handlingsplan Gris har tagits fram gemensamt av grisföretag, slakterier, daglig- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 varuhandel och stat. Ett ökat strategiskt arbete med stort engagemang från aktörerna har troligen bidragit till det goda marknadsläget för svenskt kött. Branschen tog själv initiativ till att ta fram handlingsplaner för nöt och lamm, där repre- sentanter från bl.a. bjudits in. Det nationella programmet för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung har –2016 utgjort ett betydelsefullt stöd för fortsatt utveckling av näringen. Bland annat har åtgärder genomförts som syftar till kompetensutveckling, att öka antalet biodlare samt för ökad bihälsa. Ett arbete med analyser och utvärderingar av den gemensamma jordbrukspolitiken inför kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken har inletts. fattade regeringen beslut om nytt gårdsstöd –2020. var som lantbrukarna ansökte om gårdsstöd utifrån nya regler. Det nya gårdsstödet innebär att en nationell utjämning av stöd- nivåerna påbörjas, vilken kommer leda till att gårdsstödet 2020 kommer att vara lika per hektar för alla lantbrukare i hela landet. Vidare är av den totala budgeten för gårdsstödet fortsatt riktat till ett nötkreatursstöd. Stödet till unga jordbrukare hade 2015 en så hög tilldelning som möjligt i syfte att ge unga lantbrukare bättre förutsättningar att starta jordbruksverksamhet och växa, vilket kan bidra till föryngring inom sektorn. sänks tilldelningen av stödet till unga jordbrukare eftersom en del av stödet var outnyttjat . har inlett ett arbete med förenkling av den gemensamma jordbruks- politiken och har bl.a. presenterat förslag till förenkling av sanktionsreglerna för areal- relaterade stöd. Det är en inriktning som aktivt stödjer. genomförde 2013 den s.k. Förenklingsresan tillsammans med Lant- brukarnas riksförbund. hade av förenklingsförslagen från den handlingsplan som togs fram efter resan genomförts. Förenklingar som genomförts rör föranmälan av kontroller, olika regelförenklingar som rör djurskyddsbestämmelser, en gemensam kundsupport med länsstyrelserna, ett webb- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 forum om miljötillsyn. Därutöver sker ett löpande förenklingsarbete som bemötande, klarspråk, samordning, dokumentering och rapportering. införde ett system för villkorad läkemedelsanvändning () för mjölkkor. innebär att lantbrukare själva kan inleda behandling efter en veterinärs instruktioner. Ansvarig veterinär måste regelbundet besöka besättningen och utvärdera läkemedelsanvändning och hälsoläge. Det är även förenat med vissa utbildningskrav för den som ska behandla djuren. Införandet av villkorad läkemedelsanvändning kan minska kostnader och underlätta det dagliga arbetet för företagen, som det goda svenska djurhälsoläget och låga antibiotikaförbrukningen behålls. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och för att dess potential ska kunna tillvaratas krävs att den kan möta konsumenternas efterfrågan på ett konkurrenskraftigt och lönsamt sätt både i jämförelse med andra producenter inom EU och i förhållande till en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror uppvisat stora variationer. Detta är särskilt utmanande för animaliesektorn som för att kunna konkurrera behöver göra stora investeringar. Rimliga möjligheter att hantera risker är viktiga för investeringsviljan. Den senaste tidens nedgång i mjölkpriser visar detta. Effekterna av ett lågt mjölkpris har dock mildrats eftersom priset på många insatsvaror, energi och foder varit lågt samt att ränteläget varit gynnsamt. Regeringen anser att det finns en hög potential för den svenska animaliesektorn, likväl som för produktion av vegetabilier. Genom reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har denna successivt blivit mer marknads- orienterad, mer samstämmig med utvecklings- politiken bl.a. genom utfasning av export- bidragen samt fått ett ökat fokus på miljö- och klimatåtgärder. Regeringen bedömer att den senaste reformen som beslutades av jordbruks- ministrarna inte innebär en märkbar förändring i denna riktning. Regel- verket för den gemensamma jordbrukspolitiken har genom reformen blivit mer komplicerat i många delar. Det är därför viktigt med fortsatt arbete för att förenkla, samt öka fokus på klimat- och miljöåtgärder. Bland annat de nya miljövillkoren för gårdsstödet innebär en ökad regelbörda för företagen och regeringen bedömer att dessa inte är det mest effektiva sättet att uppnå miljönytta. Ett arbete med analyser och utvärderingar av den gemensamma jordbrukspolitiken inför kommande reformer har inletts och arbetet fortlöper . Stöd till jordbruket i norra För att redovisa resultat och bedöma hur konkurrenskraften i jordbruksföretag i norra utvecklas och bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att de gröna näringarna ska vara livskraftiga, används följande indikatorer: –Förändringar i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser Det nationella stödet till jordbruket i norra utvärderas . Senaste utvärderingen är publicerad i rapport (2016:13). får enligt anslutningsfördraget lämna ett nationellt stöd till jordbruket i norra . Summan utbetalt stöd uppgick till , vilket är en liten minskning jämfört med vad som betalades ut . fattade regeringen beslut om att till kommissionen överlämna ett förslag till ny indelning i stödområden för det nationella stödet till jordbruket i norra . Förslaget godkändes av kommissionen genom genomförandebeslut C(2015)6592. Ändringen innebär att området norr om 62:a breddgraden och vissa närliggande områden som utgör området för det nationella stödet fr.o.m. delas in i fem s.k. stöd- områden i stället för tidigare fyra stödområden. Den nya indelningen medför att stödbeloppen för de olika områdena och produktionsgrenarna ändras. I budgetpropositionen aviserades det att tillförs stödet för . Det medför att hela det totala beloppet för stödformen på kan utnyttjas Totala antalet företag som får del av det nationella stödet till jordbruket i norra minskar kontinuerligt. Av mjölkföretagen är det främst de som har färre än 75 kor som upphör med produktionen medan företagen med fler än 75 mjölkkor ökar sin produktion, vilket medför att mjölkproduktionen –2015 varit relativt . Då mjölkkvoterna avvecklats redovisas statistiken per helår och inte som tidigare per kvotår. Utan nationellt stöd skulle ett flertal av mjölkföretagen riskera att slås ut på grund av dålig lönsamhet. Färre betesdjur och mer extensiv användning av jordbruksmarken skulle påverka den biologiska mångfalden och det öppna landskapet negativt. Ekologisk produktion och konsumtion För att redovisa resultat och bedöma hur en ekologisk produktion och konsumtion bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att de gröna näringarna ska vara livskraftiga, används följande indikatorer: –Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. –Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. –presenterar (maj/juni) statistik för ekologisk odling. –Ekoweb i samarbete med presenterar (januari) ny försäljningsstatistik för ekologiska produkter. Insatser för ekologisk produktion sker inom flera områden. Bland annat inom ramen för landsbygdsprogrammet har stöd motsvarande ca gått till ekologisk produk- tion –2013 samt 2014 och 2015 och 2016. Ersättning för ekologisk produktion är en viktig åtgärd även i landsbygdsprogrammet för programperioden –2020. Satsningarna i landsbygdspro- grammet är ett uttryck för den vikt som regeringen lägger vid den ekologiska produktionen. Den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt . Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade och uppgick till . Den totala arealen jordbruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion, ökade likaså. Av totala certifierade jordbruks- mark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2015. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har ökat med till 2015. Det är en ökning jämfört med . Av alla sålda livsmedel 2015 var ekologiska. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har fortsatt att öka även inom offentlig marknad, . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förutom miljöersättningar för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet ger rege- ringen stöd till forskning (Formas), fält- forskning, och konsumtion (EPOK) vid lant- bruksuniversitet, försöks- och utvecklingverk- samhet samt Organic . Ny EU-lagstiftning om ekologisk produktion Europeiska kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion innehållande ett förslag till ny för- ordning och en ny handlingsplan. Regeringen har arbetat aktivt för att förändra förslaget på EU-nivå med målsättning att främja ekologisk produktion. fick gehör för alla de svenska prioriteringarna vid jordbruks- och fiskerådet i . Konsumenternas efterfrågan gör att marknaden för ekologiska livsmedel växer lokalt och globalt. Ekologisk odling bidrar till flera av miljö- kvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och konsumtion sker insatser inom flera områden. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Ytterligare viktiga faktorer för den ökade efterfrågan är livs- medelskedjornas stärkta marknadsföring och ett ökande intresse bland konsumenter för pro- dukter som har producerats utan bekämpnings- medel. Den växande marknaden för ekologiska livsmedel skapar möjligheter för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag samt bidrar till ökad dynamik och värdeskapande i den svenska livsmedelskedjan. Det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och konkur- renskraft och därigenom fler jobb på lands- bygden. 2.5.4Resultat miljö, klimat, energi För att redovisa resultat och bedöma hur miljöarbetet inom de gröna näringarna bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att de gröna näringarna ska vara livskraftiga samt bidra till klimatomställningen och till hållbar andvändning av naturresurserna, används följande indikatorer: –Förändringar i kväve- och fosfor- utnyttjandet i den svenska jordbruks- sektorn. –Utsläpp av ammoniak från jordbruks- sektorn. –Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel. Förändringar av kväve- och fosforutnyttjande Övergödningsproblematiken i stort hanteras under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och miljökvalitetsmålet Ingen överg- ödning. Havs- och vattenmyndighetens publicerade den senaste beräkningen av näringsbelastningen från svenska källor på haven (rapport 2016:12). I fråga om jordbrukets påverkan på vattenkvaliteten och övergödnings- problematiken är bilden som ges i Havs- och vattenmyndighetens rapport när det gäller kväveläckage från jordbruksmarken likartad med den bild som getts vid tidigare beräkningar. Detta innebär att läckaget av kväve från jordbruksmarken är högre i västra jämfört med östra . Viktiga orsaker är högre andel lätta jordarter och högre avrinning. När det gäller östra dominerar lerjordar vilket också är en orsak till att förlusterna av fosfor i flera fall är högre än i västra . Andra orsaker till stora fosforförluster bl.a. jordens erosionsbelägenhet och marklutningen. En indikation på att fosforförlusterna från jordbruket har minskat är de nationella växt- näringsbalanser som beräknas av (). Enligt beräkningarna har fosforeffektiviteten ökat från till 83 procent vilket visar att det skett en tydlig förbättring av fosforutnyttjandet i jordbruket. Växtnäringsbalanser som beräknas av SCB visar också på att kväveeffektiviteten har ökat från i jordbruket vilket stödjer bilden av en minskad utlakning . Tabell 2.25 Effektiviteten för kväve och fosfor beräknat från nationell gårdsbalans Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Enligt de senaste beräkningarna minskade ut- släppen av ammoniak marginellt och ligger nu runt . hade ammoniakavgången från jordbruket i minskat med . Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel Kemikalieinspektionen presenterar uppgifter om mängd sålda växtskyddsmedel i rapport kvantiteter av bekämpnings- medel. Försäljningen till jordbruket, inklusive frukt- och trädgårdsodling, ökade 2014 med till . Den största delen av ökningen stod ogräsmedel i jordbruket för. Dessa ökade med . De beräknade sålda hektardoserna av kemiska växtskyddsmedel till jordbruket uppgick till 5,2 miljoner doser. Jämfört med 2013 var det en ökning i antal sålda hektardoser med . För att kunna mäta trender i hälso- och miljörisker med växtskyddsmedel har en beräkningsmodell tagits fram som visar riskindikatorer, en för hälsorisker och en för miljörisker, för varje verksamt ämne som ingår i växtskyddsmedel. Både hälso- och miljö- riskindex har ökat . I Havs- och vattenmyndighetens nya beräk- ningar har underlagsdata med högre kvalitet och större upplösning används. Detta gäller t.ex. använd jordartsdata och höjddata. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 beräkningsverktygen har ändrats och förbättrats. En närmare analys av vad förändringarna betyder för resultatet kommer att göras och ingå i kommande uppföljning av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Arbetet med att minska utsläppen av näringsämnen från jordbruket fortsätter. är det återigen möjligt att söka miljöersättningarna till fånggrödor, vårbearbetning och skyddszoner från lands- bygdsprogrammet. Sedan programmets start har åtgärder inom kompetensut- vecklingsinsatser såsom Greppa näringen, investeringsstöd till t.ex. våtmarker och två- stegsdiken varit möjliga att ta del av. har förhandlingar om en ny förordning om CE-märkta gödselprodukter inletts. Förslaget är en del i paket om cirkulär ekonomi. Förordningen kan underlätta handeln med organiska gödselmedel på den gemensamma marknaden. har lämnat in sin rapportering enligt artikel 10 i nitratdirektivet. Av den totala åkermarken i finns inom det nitratkänsliga området. Av rapporteringen framgår att nitrathalterna i svenska vatten generellt är låga och inga större förändringar har noterats sedan den förra rapporteringen . Förhandlingar om ett nytt takdirektiv pågår. Beräkningarna när det gäller jordbrukets utsläpp av ammoniak baseras på en rad faktorer. Bl.a. på antal djur i jordbruket, vilka grödor som odlas vilket i sin tur påverkar hur mycket gödsel som behövs och när spridning av denna görs. Förändringar i detta kan variera mellan åren och detta visar inte minst den ökning om som kan ses . i ett längre perspektiv har hälso- och miljöriskerna, uttryckt som indikatortal, minskat väsentligt, jämfört med är minskningen . har trenden brutits och minskningen avtagit. konstateras dock en ökning av såväl miljöriskindex som antalet hektardoser. När det gäller användningen av växtskyddsmedel så varierar användingen mellan år. ökade åkerarealen och spannmålskörden och den ökade användningen av ogräsmedel kan ses i ljuset av detta. Även vädret har betydelse för använd- ningen. Under ett enskilt år kan det också variera mycket mellan olika regioner. Den nationella handlingsplanen för hållbar använd- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ning av växtskyddsmedel som regeringen antog 2013 innehåller åtgärder för att minska riskerna för miljö och hälsa. I fråga om hälso- och miljöriskindex följer regeringen och myndigheterna utvecklingen kontinuerligt. Risker för hälsa och miljö behöver minska och i den nationella handlingsplanen för ett hållbart växtskydd beskrivs sådana åtgärder. Åtgärderna samt resonemangen ovan är avsedda att lyfta fram exempel på sådant som genomförs inom jordbruket och som väntas bidra till att nå målen för utgiftsområdet. För att redovisa resultat och bedöma hur jord- och skogbruket bidrar till målet för utgifts- området med avseende på att de gröna näring- arna ska vara livskraftiga samt bidra till klimatomställningen används följande indi- katorer: –Utsläpp av växthusgaser från jordbruket. –Skog och skogsmarks nettoupptag av växthusgaser. –Total tillförd mängd bioenergi. Insatser inom de areella näringarna för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila bränslen och fossilbränsleintensiva material, dels i att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av koldioxid i skog och mark. Jordbrukssektorn svarar för av totala växthusgasutsläpp. Utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket har minskat . var utsläppen lägre än 1990. Detta beror främst på en minskad användning av mineralgödsel, minskad djurhållning och förbättrad stallgödselhantering. har dock utsläppen ökat något bl.a. på grund av en ökad odling och därmed ökad användning av mineralgödsel- medel. Livsmedelsproduktionen har inte minskat i samma utsträckning som utsläppen, vilket innebär att effektiviteten i produktionen har förbättrats och att klimatpåverkan per producerad enhet är mindre än den var 1990. Styrmedel som bidrar till att minska växthusgasutsläppen från jordbruket inkluderar lagstiftning om lagring och spridning av gödsel och åtgärder inom landsbygdsprogrammet, exempelvis investeringsstöd för att röta stallgödsel till biogas och därigenom minska metangasavgången, miljöersättningar till bl. a. fånggrödor och vallodling samt rådgivning inom projektet . gjordes ca 1 400 rådgivningsbesök i frågor som har betydelse för minska växthusgasutsläppen. lämnade Miljömålsberedningen sitt delbetänkande om ett nytt klimatpolitiskt ramverk för . I betänkandet föreslår beredningen bl.a. att ska ha noll nettoutsläpp och att utsläppen från verksamheter inom ska vara lägre än utsläppen . Beredningen bedömer att jordbruket kommer att vara en av de sektorer med störst utmaning att minska utsläppen, vilket avspeglas i de scenarier som beredningen låtit ta fram. Där framgår att en stor del av de kvarvarande nationella utsläppen kommer att härröra från jordbruket. lämnade Miljömålsberedningen även sitt slutbetänkande med förslag till etappmål, indikativ målbana till 2045 samt åtgärder och styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Miljömålsberedningens betänk- anden har remitterats. Diagram 2.3 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket 1990–2014. Källa: , 2016. Skog och skogsmark inklusive träprodukter hade 2014 ett nettoupptag på ca koldioxidekvivalenter, vilket är en historiskt hög siffra, högre jämfört med , och en ökning med jämfört Anledningen till ökningen är främst ökad tillväxt i den svenska skogen vilket lett till en större differens mellan tillväxt och avverkning än tidigare, trots en fortsatt hög avverkning . har avverkningen varit fortsatt hög och sannolikt kommer det rapporterade nettoupptaget vara i nivå med nivå. Skogs- styrelsen har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kun- skapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. En särskild analys av klimatförändringarnas påverkan på det fram- tida skogsbruket genomfördes inom ramen för myndighetens arbete med SKA 15 (Skoglig konsekvensanalys). Diagram 2.4 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 1990–2014, inkl. träprodukter Källa: , National Inventory Report 2015 (inklusive upplagring i träprodukter). Bioenergi från de gröna näringarna svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. Total tillförd mängd biobränsle 2014 var , vilket är en liten ökning från föregående år men mer än en fördubbling jämfört med de biobränslen som tillfördes 1990. av bioenergin kommer från skogssektorn och skogsindustrins biprodukter. Användningen av grenar och toppar (grot) och förädlade bio- bränslen som pellets i fjärrvärme- och elproduk- tionsanläggningar har ökat markant , men har stabiliserats på ca till följd av milda vintrar och konkurrens från andra energiråvaror som avfall. Biobränslen utgjorde av den tillförda energin för fjärrvärmeproduktion 2014. Produktionen av biodiesel som fordonsbränsle har ökat från 2010 till 2014 och är det största förnybara fordonsbränslet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 biodrivmedel utgjorde av den totala drivmedelsanvändningen 2014. Diagram 2.5 Total tillförd mängd bioenergi 1990–2014 Källa: Energibalans. Metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönyttan som uppstår när biogas produceras från gödsel. I enlighet med regeringens förslag i budget- propositionen beslutade om en förstärkning av budgeten för metan- reduceringsersättningen med 30 miljoner –2019 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Regeringen har även beslutat att höja ersättningsnivån för gödselbaserad biogas från högst /kWh till högst /kWh. var det 51 anläggningar som tog del av metanreduceringsersättningen. och Transportstyrelsen slutredovisade MEKA- projektet (”Metandiesel Efterkonvertering av Arbetsmaskiner”). Projektets syfte har varit att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen.