prop · H303197 · 2016-07-20 00:00:00 — Första och andra styckena gäl- ler dock inte för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren upp- når en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Vid telefonförsäljning av en bostadskredit gäller att den be- skrivning av den finansiella tjän- stens huvudsakliga egenskaper som ska ges enligt 3 kap. 4 § första stycket lagen (2005:59) om dis- tansavtal och avtal utanför affärs- lokaler åtminstone ska innehålla de uppgifter som avses i det i 9 a § angivna standardiserade EU- faktabladets del A, avsnitten 3–6. Första stycket gäller dock inte för en bostadskredit där kredit- fordran ska betalas först i sam- band med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anled- ning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av lån- tagarens sviktande hälsa eller död. Om information som anges i 7– 10 §§ inte lämnas, ska marknads- föringslagen (2008:486) tillämpas med undantag av bestämmelserna i 29–36 §§ om marknadsstörnings- avgift. Sådan information ska an- ses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket den lagen. Om information som anges i 6 a–10 a §§ inte lämnas, ska mark- nadsföringslagen (2008:486) tilläm- pas med undantag av bestämmel- serna i 29–36 §§ om marknads- störningsavgift. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket den lagen. Om kreditprövningen avser en bostadskredit, ska näringsidkaren på ett lämpligt sätt kontrollera de uppgifter som är nödvändiga för att bedöma konsumentens ekono- miska förutsättningar att fullgöra åtagandet enligt kreditavtalet. Konsumenten ska på ett klart och begripligt sätt informeras om vilka handlingar och uppgifter i övrigt som konsumenten behöver lämna för kreditprövningen och om att brister i detta avseende kan leda till att bostadskrediten inte beviljas. Om kreditprövningen innebär att uppgifter kommer att inhämtas från en extern databas, ska konsu- menten upplysas om detta. Kreditprövningen får inte till övervägande del grunda sig på att den avsedda säkerhetens värde överstiger kreditbeloppet eller att säkerheten antas komma att stiga i värde. Detta gäller inte för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säker- het överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Beviljas inte krediten, ska när- Beviljas inte krediten, ska när- menten om orsaken till det. konsumenten om orsaken till det. det på uppgifter som härrör från en extern databas, ska konsumenten och utan kostnad under- rättas om uppgifterna och vilken databas som använts. Beror det på uppgifter som härrör från en extern databas, ska konsu- menten underrättas om uppgifterna och vilken databas som använts. Om ett beslut att inte bevilja en bostadskredit helt grundar sig på en automatisk behandling av upp- gifter, ska konsumenten upplysas om detta. En näringsidkare som vill ingå ett avtal om en bostadskredit med en konsument ska lämna konsu- menten ett bindande erbjudande i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Er- bjudandet ska innehålla samtliga kreditvillkor. Näringsidkaren får inte i erbjud- andet ge konsumenten en kortare betänketid än för att överväga erbjudandet. I fråga om en bostadskredit som är förenad med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostads- rätt eller liknande rätt eller som är förenad med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet ska näringsidkaren förklara vilka faktorer som har påverkat den er- bjudna räntan. Förklaringen ska ges till konsumenten tillsammans med och i samma form som ett er- bjudande enligt 13 a §. Förklaringen ska innehålla in- formation om 1.den genomsnittliga räntan för motsvarande bostadskrediter som allmänheten erbjuds och som kre- ditgivaren avtalat om under de närmast föregående tolv månader- na med samma räntebindningstid som den konsumenten erbjuds, redovisad , kostnad för motsvarande bostads- krediter med samma räntebind- ningstid som den som konsumenten 3. vilka faktorer konsumenten, krediten och säker- heten som näringsidkaren har tagit hänsyn till vid bestämmandet av Om konsumenten begär att få en förklaring under avtalets löptid, ska kreditgivaren ge kon- sumenten en sådan. En näringsidkare får inte ställa upp som villkor för att bevilja en också köper andra finansiella pro- dukter eller tjänster. idkaren får dock ställa upp som villkor att konsumenten öppnar ett konto eller ansluter sig till en annan tjänst som möjliggör betal- ningar av krediten. En näringsidkare som tillsam- mans med en bostadskredit er- bjuder andra finansiella produkter eller tjänster än ett konto eller en annan tjänst som möjliggör betal- ningar av krediten, utan att det ut- gör ett villkor för att bevilja kredi- ten, ska förklara för konsumenten vilken ränta som tillämpas om bara ett bostadskreditavtal ingås. Näringsidkaren ska också förklara vilka avgifter och andra kostnader som var och en av de andra pro- samt om avtal om dessa kan ingås till konsumenten tillsammans med och i samma form som ett erbjud- ande enligt 13 a §. Om konsumenten begär att få ge konsumenten sådana. Näringsidkaren ska senast när ett erbjudande enligt 13 a § läm- nas föra en diskussion med konsu- menten om amortering och lägga fram ett förslag till en individuellt anpassad amorteringsplan som ligger i konsumentens långsiktiga intresse. Amorteringsplanen ska tillhandahållas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsu- menten. Konsumenten har under kredit- avtalets löptid rätt till ett nytt för- slag till amorteringsplan, om hans eller hennes förhållanden har änd- rats på ett sätt som har betydelse för amorteringsvillkoren eller om det annars finns skäl för det. 17 § Räntesatsen får ändras endast om det har avtalats. Räntesatsen får ändras till kon- sumentens nackdel endast i den utsträckning som det motiveras av kreditpolitiska beslut, ökade upp- låningskostnader för kreditgivaren eller andra kostnadsökningar som kreditgivaren inte skäligen kunde förutse när avtalet ingicks. Vid kredit som är förenad med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt eller som är förenad med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet med en sammanlagd löp- tid om och med en ränta som är bunden under viss del av avtalstiden, , har dock kreditgivaren, om det finns förbehåll om det i avtalet, rätt att vid utgången av en sådan del av avtalstiden ändra räntan så att den motsvarar den ränta som kreditgivaren allmänt tillämpar för nya krediter av motsvarande slag. Räntesatsen får ändras till kon- sumentens nackdel endast i den utsträckning som det motiveras av kreditpolitiska beslut, ökade upp- låningskostnader för kreditgivaren eller andra kostnadsökningar som kreditgivaren inte skäligen kunde förutse när avtalet ingicks. Vid en bostadskredit med en sammanlagd löptid om och med en ränta som är bunden under viss del av avtalstiden, , har dock kreditgivaren, om det finns förbehåll om det i avtalet, rätt att vid utgången av en sådan del av avtalstiden ändra räntan så att den motsvarar den ränta som kreditgivaren allmänt tillämpar för nya krediter av motsvarande slag. Utan hinder av andra stycket får Trots andra stycket får ränte- räntesatsen ändras på visst sätt i satsen ändras på visst sätt i anslut- 2015/16:197 anslutning till ändringar i en refer- ning till ändringar i en referens- ensränta som kreditgivaren inte har ränta som kreditgivaren inte har något betydande inflytande över. Ett avtalsvillkor om detta får före- sådan referensränta ska vara tydlig nas med ett undantag om att ränte- satsen under särskilda förutsätt- Ett avtalsvillkor om detta får före- ningar ska ändras mer eller mindre nas med ett undantag om att ränte- än som följer av anknytningen till satsen under särskilda förutsätt- ningar ska ändras mer eller mindre stämmas så att det inte blir mindre än som följer av anknytningen till förmånligt för konsumenten än för stämmas så att det inte blir mindre kraven i andra stycket. förmånligt för konsumenten än för kraven i andra stycket. Kreditgivaren är skyldig att tillämpa ett avtalsvillkor om ränte- ändringar på samma sätt till konsumentens förmån som till hans eller konsumenten om en ränteändring konsumenten om en ränteändring innan den börjar gälla. innan den börjar gälla. rättelsen ska lämnas i en handling rättelsen, som ska lämnas i en eller i någon annan läsbar och handling eller i någon annan läsbar varaktig form som är tillgänglig och varaktig form som är tillgäng- I fråga om kredit lig för konsumenten, ska innehålla som är förenad med panträtt i fast en upplysning om hur konsumen- egendom, tomträtt eller bostads- tens betalningar med anledning av rätt eller liknande rätt eller som är krediten påverkas av ränteänd- förenad med motsvarande rätt i I fråga om en bostadskredit byggnad som inte hör till fastighet, får kreditgivaren i stället under- får kreditgivaren i stället under- rätta konsumenten om en ränteänd- rätta konsumenten om en ränteänd- ring genom annonsering i dags- ring genom annonsering i dags- samband med nästa avisering eller samband med nästa avisering eller Beror en ränteändring enbart på en ändring i en referensränta som kreditgivaren inte har något be- stämmande inflytande över, får konsumenten i stället underrättas , under förutsättning att parterna har avtalat om det och den nya referensräntan har offentlig- gjorts och är tillgänglig hos kredit- givaren. Beror en ränteändring enbart på en ändring i en referensränta som kreditgivaren inte har något be- stämmande inflytande över, får konsumenten i stället underrättas , under förutsättning att parterna har avtalat om det och den nya referensräntan har offentlig- gjorts och är tillgänglig hos kredit- givaren. I fråga om en bostads- kredit ska konsumenten också underrättas personligen om den Prop. 2015/16:197 nya referensräntan senast i sam- band med nästa avisering eller kontoutdrag. Bostadskrediter i utländsk valuta En kreditgivare som beviljar en bostadskredit i utländsk valuta ska, om det finns risk för att valutakursförändringar försämrar konsumentens förmåga att betala kreditfordran, tillhandahålla kon- sumenten ett arrangemang som be- gränsar risken. Kreditgivaren ska varna en kon- sument som har beviljats en bostadskredit i utländsk valuta när beloppet som den återstående krediten eller de regelbundna amorteringarna uppgår till, på grund av valutakursförändringar tar mer i anspråk av konsumentens betalningsutrymme än vad beloppet hade gjort när kreditavtalet ingicks. Varningar ska lämnas regelbundet de angivna förhållandena består. Varningarna ska tillhandahållas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten och ska, i förekommande fall, upplysa kon- sumenten om arrangemanget enligt 20 a §. Dokumentationen av ett kredit- avtal avseende en bostadskredit i utländsk valuta ska innehålla upp- gifter om hur konsumenten skyddas mot valutakursförändringar som har inverkan på konsumentens betal- ningsförmåga. Konsumenten har rätt att betala sin skuld till kreditgivaren före den Om skulden betalas , har kreditgivaren rätt till ersättning i den omfattning som anges i 36 §. Kreditgivaren ska på begäran tion om vad en betalning av skul- innehålla en uppskattning av kost- naderna och en förklaring av de nas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Kreditgivaren har rätt att få betalning endast om det har gjorts förbehåll om detta i avtalet och 1.konsumenten är i dröjsmål med betalning av ett belopp som överstiger av kreditfordran, 2.konsumenten är i dröjsmål med betalning av ett belopp som överstiger av kreditfordran och dröjsmålet avser två eller flera poster som förfallit , 3.konsumenten på något annat sätt är i väsentligt dröjsmål med betalning, 4.säkerhet som ställts för krediten har avsevärt försämrats, eller 5.det står klart att konsumenten genom att avvika, skaffa undan egen- dom eller förfara på något annat sätt undandrar sig att betala sin skuld. Om säkerhet som ställts för krediten utgörs av förbehåll om åter- taganderätt, har kreditgivaren rätt till betalning på grund av försämrad säkerhet endast om konsumenten uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har orsakat att säkerheten avsevärt försämrats. Om en kredit är förenad med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt eller är förenad med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet, har kreditgivaren rätt till betalning på grund av för- sämrad säkerhet endast om säker- heten har avsevärt försämrats till följd av någon annan orsak än en allmän prisnedgång på den rele- vanta marknaden. Kreditgivaren har rätt till betal- ning av en bostadskredit på grund av försämrad säkerhet endast om säkerheten har avsevärt försämrats till följd av någon annan orsak än en allmän prisned- gång på den relevanta marknaden. 4 Senaste lydelse 2014:201. I fråga om kredit som är förenad med panträtt i fast egendom, tomt- rätt eller bostadsrätt eller liknande rätt eller som är förenad med mot- svarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet och räntan för krediten är bunden för hela eller en del av avtalstiden, dock , har kreditgivaren trots första–tredje styckena rätt att få betalning på den dag då den tid för vilken räntan är bunden löper ut. Detta gäller dock endast om det har gjorts förbehåll om det i avtalet och det finns synnerliga skäl. I fråga om en bostadskredit som Prop. 2015/16:197 har bunden ränta för hela eller en del av avtalstiden, dock , har kreditgivaren trots första–tredje styckena rätt att få betalning på den dag då den tid för vilken räntan är bunden löper ut. Detta gäller dock endast om det har gjorts förbehåll om det i avtalet och det finns synnerliga skäl. Vid förtidsbetalning enligt 32–35 §§ ska konsumenten betala ränta och andra kostnader för krediten för tiden fram till förtidsbetalningen men inte för tiden därefter. När kreditgivarens fordran beräknas ska de grunder som står i överensstämmelse med god kreditgivningssed tillämpas. Kreditgivaren får inte tillgodoräkna sig någon ersättning för att skulden betalas . Om krediträntan är bunden när förtidsbetalningen sker, har kreditgivaren dock rätt att ta ut ränteskillnadsersättning av kredit- tagaren för den tid som återstår, om förbehåll har gjorts om detta och i den utsträckning som det överensstämmer med god kreditgivningssed. 1. för kredit som är förenad med 1. för en panträtt i fast egendom, tomträtt motsvara skillnaden mellan räntan eller bostadsrätt eller liknande rätt på krediten och den ränta som vid eller som är förenad med mot- betalningstillfället i allmänhet gäl- svarande rätt i byggnad som inte ler för bostadsobligationer med en hör till fastighet högst motsvara skillnaden mellan räntan på kre- räntebindningstid, ökad med en diten och den ränta som vid betal- ningstillfället i allmänhet gäller för bostadsobligationer med en löptid som motsvarar återstående ränte- bindningstid ökad med en procent- enhet, och 2. för annan kredit högst mot- svara en procent av det förtids- betalade beloppet eller, om det för förtidsbetalningen är än kvar av 2. för en annan kredit högst motsvara en procent av det förtids- betalade beloppet eller, om det för förtidsbetalningen är än kvar av 5 Senaste lydelse 2014:201. 2015/16:197 kreditavtalets kreditavtalets löptid, en halv pro- cent av det förtidsbetalade belop- cent av det förtidsbetalade belop- Ersättningen får dock inte vara Ersättningen får dock inte vara större än det belopp som konsu- större än det belopp som konsu- menten skulle ha betalat i ränta menten skulle ha betalat i ränta under den återstående löptiden Ränteskillnadsersättning får inte tas ut för den del av räntan som motsvaras av en kreditgarantiavgift, när statlig kreditgaranti har lämnats och avgift tas ut för garantin. Ersättning får inte heller tas ut vid en betalning av en kontokredit eller vid en betalning från en försäkring som garanterar återbetalning av krediten. Om kreditgivaren utnyttjar en rätt att återta varan enligt 38 §, tillämpas 40 och 41 §§ vid den uppgörelse som då ska ske mellan parterna. En kreditförmedlare av bostads- krediter ska i rimlig tid innan kreditförmedling inleds, i en hand- ling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgäng- lig för konsumenten, informera konsumenten om 1. kreditförmedlarens namn, organisationsnummer och adress, 2. det register där kreditförmed- laren är upptagen som kreditför- medlare och hur detta kan kon- trolleras, 3. i tillämpliga fall, att kredit- förmedlaren förmedlar kreditavtal uteslutande från en eller vissa kreditgivare och vilka dessa är, 4. huruvida kreditförmedlaren kan erbjuda rådgivning, eller få en tvist prövad utanför 6. de avgifter som konsumenten för dennes tjänster eller, om av- gifterna inte kan fastställas i för- väg, metoden för att beräkna av- 7. den ersättning som kreditför- medlaren får för förmedlingen från någon annan än konsumenten. stycket 7 inte går att fastställa till nas, ska kreditförmedlaren infor- mera konsumenten om att ersätt- ningsbeloppet kommer att anges i det standardiserade EU-fakta- bladet. Om ersättningen skiljer sig åt beroende på vilken kreditgivare som konsumenten ingår ett kredit- avtal med, ska kreditförmedlaren dessutom informera konsumenten om detta och, om konsumenten begär det, på vilket sätt ersätt- ningen skiljer sig åt. Om kredit- förmedlaren får ersättning från konsumenten för samma förmed- ling, ska kreditförmedlaren även informera konsumenten om huru- vida den ersättning som någon annan än konsumenten betalar kommer att räknas av mot den er- sättning som konsumenten betalar. Det som sägs i 48 § tredje stycket om tillämpning av mark- nadsföringslagen (2008:486) gäller även information enligt föreva- rande paragraf. En kreditförmedlare av bostads- krediter ska till kreditgivaren vidarebefordra de uppgifter som konsumenten har lämnat om för- hållanden som är av betydelse för kreditprövningen. Konsumenten ska upplysas om huruvida näringsidkaren erbjuder rådgivning om bostadskrediter. En sådan upplysning ska lämnas senast när näringsidkaren inhäm- tat upplysningar om konsumentens ekonomiska och personliga för- hållanden samt konsumentens önskemål och särskilda krav. Om näringsidkaren erbjuder en konsument rådgivning om bostads- krediter, ska konsumenten få infor- 1. vilket produktsortiment rådgivningen utgår från, 2. hur stor ska betala för rådgivningen, eller, om beloppet inte kan fastställas, metoden för att beräkna avgiften, Informationen ska ges i rimlig tid innan ett avtal om rådgivning ingås eller, om ett sådant avtal inte ska ingås, innan några råd lämnas. Informationen ska lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Det som sägs i 48 § tredje stycket om tillämpning av marknadsför- ingslagen (2008:486) gäller även information enligt 51 och 52 §§. Näringsidkaren ska i fråga om dokumentera vilka råd som har getts till konsumenten och vad som i övrigt förekommit vid rådgiv- ska lämnas till konsumenten i en handling eller i någon annan läs- bar och varaktig form som är till- gänglig för konsumenten. 50 § andra stycket, 51 och 52 §§ 56 § andra stycket, 57 och 58 §§ får överklagas till allmän förvalt- får överklagas till allmän förvalt- enligt 50 § får enligt 56 § får Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 6 Senaste lydelse av tidigare 54 § 2014:83. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller äldre be- stämmelser, om inte annat följer av 3–5. 3.Bestämmelsen i 13 d § andra stycket tillämpas även på kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. 4.Bestämmelsen i 13 b § tredje stycket tillämpas även på kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, om informationen finns tillgänglig hos näringsidkaren för konsumenter som ingår motsvarande bostads- kreditavtal efter ikraftträdandet. 5.Bestämmelsen i 13 c § tredje stycket tillämpas även på kreditavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, om konsumenten under kredit- avtalets löptid ska ta ställning till ett erbjudande om en finansiell produkt eller tjänst som påverkar räntan. 2015/16:197 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter Härigenom föreskrivs att 5 och 22 §§ lagen (2014:275) om viss verk- samhet med konsumentkrediter ska ha följande lydelse. Tillstånd enligt denna lag behövs inte för 1. företag som har tillstånd enligt a) lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, troniska pengar, eller samhet med bostadskrediter, 2.företag som avses i 2 kap. 3 § första stycket 2–7 lagen om bank- och finansieringsrörelse, 3.statliga och kommunala myndigheter, eller 4.juridiska personer som driver verksamhet med konsumentkrediter i mindre omfattning utan vinstsyfte. Undantagen enligt första stycket gäller även för motsvarande utländska företag och utländska statliga, kommunala och andra offentliga myndig- heter. ska återkalla tillståndet för ett företag som driver verksamhet enligt denna lag, om företaget 1.har fått tillståndet genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt, 2.inte från det tillstånd beviljades har börjat driva sådan verksamhet som tillståndet avser, 3.under en sammanhängande tid av inte har drivit sådan verksamhet som tillståndet avser, 4.har förklarat sig avstå från tillståndet, 5.har överlåtit hela sin verksamhet, eller 6.har försatts i konkurs eller om beslut har fattats om att företaget ska gå i tvångslikvidation. I fall som avses i första stycket 1–3 får i stället varning meddelas, om det är tillräckligt. Om har fattat beslut enligt 51 § konsument- kreditlagen (2010:1846) om att förbjuda ett företag att lämna Om har fattat beslut enligt 57 § konsument- kreditlagen (2010:1846) om att förbjuda ett företag att lämna 1 Senaste lydelse 2016:426. krediter och beslutet har fått laga kraft, får åter- kalla tillståndet för företaget. krediter och beslutet har fått laga Prop. 2015/16:197 kraft, får åter- kalla tillståndet för företaget. Denna lag träder i kraft . 2015/16:197 3 Ärendet och dess beredning och Europeiska unionens råd antog ett direktiv om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastigheter (bolånedirektivet)1. Bolånedirektivet syftar till att utveckla en väl funger- ande inre marknad för bostadskreditavtal med ett starkt konsumentskydd. Direktivet finns som bilaga 1. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att före- slå hur bolånedirektivet ska genomföras i svensk rätt. I uppdraget ingick även att överväga åtgärder för att öka konsumenters insyn i hur bolåne- räntan bestäms och för att främja en sund amorteringskultur, med utgångspunkt i förslag som lämnat i två rapporter – Ökad öppenhet om bolåneräntan och Individuellt anpassad amorterings- plan (Fi2013/03317/FMA/V och Fi2013/03708/FMA/MF). överlämnade betänkandet Stärkt kon- sumentskydd på bolånemarknaden (SOU 2015:40). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2015/03397/L2). Synpunkter har även inhämtats under hand från bl.a. , och Svenska Bankför- eningen. Vidare har vissa remissinstanser inkommit med kompletteringar till sina remissyttranden och därigenom utvecklat sina ståndpunkter. I Europeiska kommissionens (kommissionens) regi har vidare sex möten hållits om genomförandet av bolånedirektivet. En jämförelsetabell med en sammanställning av bestämmelserna i bolånedirektivet och närmast motsvarande svenska bestämmelser finns i bilaga 5. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7.