prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Av diagram 3.7 framgår att stressnivån varit något högre 2015 jämfört 2012‒2014. I förhållande under finans- och skuld- krisen var stressnivån dock betydligt lägre. Den expansiva penningpolitiken som Riks- banken och många andra centralbanker fört utgör en viktig förklaring till de lägre stressnivåerna efter finans- och skuld- krisen. Statens krishanteringsförmåga har förstärkts och statsskulden är fortsatt låg Förtroendet för statens förmåga att hantera finansiella kriser påverkas av i vilken utsträck- ning det finns krishanteringsregler som är ända- målsenliga, tydliga och kända. infördes nya krishanteringsregler som innebär att staten genom kan ta kontroll över och hantera ett krisdrabbat finan- siellt företag. Detta förfarande, som kallas resolution, är endast aktuellt om det krävs för att bevara den finansiella stabiliteten. I resolution är det i första hand aktieägare och långivare som ska bära företagets förluster, inte staten. Aktieägarna förlorar sitt kapital och skulder till långivarna skrivs med vissa undantag ner eller konverteras. Skuldnedskrivning och konvertering blir därmed det centrala verktyget för att hantera banker i kris. Även om de nya krishanteringsreglerna inne- bär att det i första hand är aktieägare och långivare till de drabbade instituten som ska bära kostnaderna kan statens ekonomiska ställning ha betydelse för omvärldens förtroende för statens förmåga att hantera finansiella kriser. Den svenska statsskulden är låg ur ett historiskt och internationellt perspektiv, vilket bidrar till att stärka förtroendet för statens generella kris- hanteringsförmåga. Ett ökat förtroende minskar även risken för att en finansiell kris ska inträffa. Diagram 3.8 Okonsoliderad statsskuld Miljarder kronor, nominell Procent Vid slut uppgick den okonsoliderade statsskulden2 till , mot- svarande av BNP. Av statsskulden utgjorde vidareutlåningen till . När den okonsoliderade stats- skulden var som störst i förhållande till BNP, , uppgick skuldkvoten till . I förhållande till BNP har statsskulden därmed halverats . Den konsoliderade offentliga bruttoskulden (Maastrichtskulden) var som andel av BNP vid slutet av 2015. Motsvarande skuld för EU som helhet var i genomsnitt av BNP, dvs. nästan dubbelt så hög som för . Ytterligare ett viktigt bedömningskriterium för det finansiella systemets funktionssätt är företagens kapitalförsörjning. Ett väl fungerande ramverk och system för kapitalförsörjning är avgörande för att företag ska kunna starta och expandera. Företagens behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses av den privata marknaden. Statens roll är marknads- kompletterande, t.ex. vid tidiga utvecklings- skeden och vid kommersialisering av innovativa affärsidéer för små och medelstora bolag. 2 Den okonsoliderade statsskulden är det officiella statsskuldsmåttet, vilket motsvarar den skuld som förvaltar. I denna proposition redovisas i huvudsak måttet konsoliderad statsskuld som visar statens skuld till aktörer utanför staten. Skillnaden utgörs av myndigheters innehav av statspapper. Företagens möjligheter att via det finansiella systemet finansiera investeringar är viktig för konkurrenskraft och fler jobb och därmed för regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. () har en viktig marknadskompletterande roll att fylla avseende finansiering till små och medelstora företag. anslag förstärktes , vilket skapade utrymme att fortsatt prioritera insatser riktade till företag i tidiga skeden. finansierings- verksamhet visar gott resultat och bedöms bidra till tillväxt i befintliga företag och till att nya företag startas. Efterfrågan på statligt riskkapital i tidiga skeden var stor 2015. Antalet investeringar inom ramen för verksamheten vid ökade något jämfört med föregående år. () hade vid utgången av 2015 innehav i 377 portföljbolag och andelar i 10 fondbolag. riskkapitalinvesteringar genomförs oftast tillsammans med privata medinvesterare. har investeringar om bidragit till att privata investerare tillskjutit ytterligare . Detta innebär en upp- växling på per investerad krona från . Ytterligare beskrivning av företagens kapital- försörjning återfinns i utg.omr. Konsumentskydd på det finansiella området Definition av delmål för konsumentskydd När konsumentskyddet är starkt följer finan- siella aktörer gällande regler och konsumenterna ges korrekt och tydlig information för att kunna göra välgrundade val. Vidare krävs att de villkor som erbjuds är skäliga, att de finansiella företagen är stabila och att de förvaltade till- gångarna är väl skyddade. Det är svårt att mäta graden av konsument- skydd, liksom effekterna av enskilda konsumentskyddande åtgärder. En kompli- cerande faktor vid resultatutvärderingen är att både förtroendet för de finansiella marknaderna och för konsumentskyddet påverkas av marknadsutvecklingen. I den senaste konsumentskyddsrapporten från () lyfts tre 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 prioriterade risker i konsumenttillsynen fram: konsumtionslån som leder till överskuldsättning, att konsumenterna får råd om finansiella tjänster som inte är lämpliga utifrån deras behov eller förutsättningar samt att fondbolag inte beskriver inriktningen på och aktiviteten i sin fondför- valtning på ett rättvisande sätt. konsumentrapport från anges, , att marknaderna för försäkringar och bank- och finanstjänster är bland de tio mest problem- atiska. En viktig anledning är att det överlag är svårt att jämföra produkterna på dessa marknader, eftersom alternativen är svåröver- skådliga. Mindre förändringar i ärendestatistiken över tiden Ett sätt att utvärdera konsumentskyddet är att analysera ärendestatistik från t.ex. Konsumen- ternas Bank- och . I tabell 3.1 nedan redovisas inkomna ärenden som avsåg klagomål respektive information uppdelat på kategorierna låna, spara, betala och övrigt. Tabell 3.1 Ärendestatistik hos konsumenternas Bank- och försäkringsbyrå samt Statistiken visar att antalet inkomna ärenden varit relativt åren 2011‒2015 även om vissa skillnader finns mellan hur anmälnings- frekvensen mellan områdena betala, låna och spara utvecklat sig . Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden Svenskt kvalitetsindex (SKI) utför en under- sökning över nöjdheten inom olika marknader för finansiella produkter riktade till privat- kunder. I diagram 3.9 nedan redovisas resultatet av kundnöjdheten för sparandeprodukter i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 värdepapper, bolåneprodukter och för privata livförsäkringar. Diagram 3.9 Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden Källa: och Svenskt Kvalitetsindex Resultatet visar relativt små förändringar i kund- nöjdhet för sparandeprodukter i värdepapper, även om nöjdheten sjunkit något . Enligt SKI är en av de största utmaningarna inom branschen att förbättra transparensen. Kundnöjdheten när det gäller bolån minskade under perioden 2009‒2014 för att där- efter öka 2015. Den svagare siffran har sannolikt sin förklaring i att tilliten till branschen skadades när media uppmärksammade skillnader i bankernas beräkningsmetoder för listräntan, enligt bedömning. Den starkare siffran antas ha sin förklaring i att prissättningen av bolånen blivit mer transparent. För livförsäkringar har kund- nöjdheten stigit , bortsett då avgifterna fick ökat fokus. har informationen kring privata livförsäkringar förbättras, vilket tillsammans med ett ökat engagemang från kunderna antas ha bidragit till den relativt kraftiga uppgången jämfört med året innan. Vid en jämförelse av kundnöjdhetsnivåerna för de olika produkterna kan konstateras att nivån för bolån är något högre än för livförsäkring som i sin tur är något högre än för värdepapper. Ökade bruttomarginaler för nya bolån För många hushåll är bolånet ett av de största ekonomiska åtagandena, varför räntan spelar en stor roll för hushållens ekonomi. använde hushållen av sina disponibla inkomster till att betala räntor på lån (diagram 3.6). Trots att andelen är lägre än tidigare är det ur ett konsumentperspektiv viktigt att konkurrensen på bolånemarknaden fungerar väl och att konsumentskyddet på denna marknad är starkt. Ett sätt att mäta hur väl en marknad fungerar är att studera företagens vinstmarginaler. Om vinstmarginalerna är höga kan detta vara en signal om att konkurrensen är låg. Transparens kring vinstmarginaler stärker kundernas möjlig- het att pressa priserna som nya aktörer kan lockas in på marknaden. Diagram 3.10 Bankernas bruttomarginal på nya tremånaderslån Källa: , SCB och I diagram 3.10 visas skillnaden mellan den faktiska ränta som kunderna betalar för sina nya tremånaders bolån och den finansieringskostnad för nya bolån med tremånaders räntebindnings- tid som beräknar. Diagrammet visar att bruttomarginalen pressades ner under finanskrisen för att därefter stiga. Vid slut uppgick brutto- marginalen på bolån enligt beräkningar till , jämfört året innan. Som framgår av diagrammet är bolånemarginalen historiskt hög. Den ökande marginalen beror sannolikt på flera faktorer. Efter finanskrisen har bankerna arbetat för att återuppbygga lönsamheten, men sam- tidigt har höjda kapital- och likviditetskrav ökat bankernas kostnader för finansieringen av bolån. Den svenska banksektorn är i hög grad koncentrerad till de fyra storbankerna Nordea, , och . Vid ut- gången av 2015 stod de fyra storbankerna för av utlåningen och av inlåningen.3 I förhållande till föregående år är den sammantagna utlåningsandelen för stor- bankerna oförändrad medan inlåningsandelen ökat . Storbankernas sammantagna andelar har i stort varit oförändrade , bortsett då de ökade något för att sedan minska åren efter. Storbankernas genomsnittliga årliga avkast- ning på eget kapital har varit , vilket är betydligt högre än för flertalet banker i övriga . Orsaker till detta är att den genomsnittliga europeiska banken har haft högre kostnader och att de svenska storbankerna har haft mindre kredit- förluster. I diagram 3.11 framgår att stor- bankernas avkastning på eget kapital stigit från . I syfte att främja konkurrensen på bolåne- marknaden infördes en ny modell för ränteskillnadsersättning. Modellen gör det billigare för hushåll med bundna bolån att byta bank. För att förbättra öppenheten kring bolåne- räntorna införde nya regler som innebär att företag som erbjuder bolån ska informera om den genomsnittliga räntan för varje räntebindningstid som företaget erbjuder. Företaget ska även informera om vilka omständigheter som påverkar räntesättningen. Enligt reglerna bör företagen lämna infor- mationen på sin webbplats. Det finns anledning att tro att många konsumenter inte förstår skillnaden mellan listränta och genomsnittsränta tillräckligt väl. avser därför att fortsätta att arbeta för att öka transparensen kring hur bolåneräntan bestäms och förbättra konsumenternas möjlighet att jämföra olika erbjudanden. Stigande bruttomarginal på tremånaders bolån (diagram 3.10) och en högre genomsnittlig avkastning på storbankernas eget kapital (diagram 3.11) indikerar att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är helt tillfredsställande. 3 Marknadsandelarna baseras på bankernas verksamhet i . Motsvarande marknadsandelar som redovisades i budgetpropositionen baserades på bankernas totala verksamhet, varför de skiljer sig åt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 3.11 Storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital Hushållens skuldsättning berör både delmålet om finansiell stabilitet och konsumentskydd. För den finansiella stabiliteten är det viktigt att skulderna inte är så höga att hushållen kraftigt drar ner på sin konsumtion om räntorna stiger och bostadspriserna faller. För konsument- skyddet handlar det om att enskilda hushåll kan drabbas hårt om de har skulder som är större än att de kan klara av en förändrad livssituation, arbetslöshet, stigande räntor eller ett prisfall på bostadsmarknaden. På så sätt kan hushållens belåningsgrad även användas som indikator för hushållens sårbarhet. Detsamma gäller indikator- erna över hushållens skuldnivå, amorteringsvilja och räntekostnader. Diagram 3.12 Volymviktade belåningsgrader för nya bolån I diagram 3.12 visas hushållens genomsnittliga belåningsgrad för nya bostadslån volymviktad. Volymviktningen innebär att storleken på lånet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 påverkar hur stor vikt ett hushåll får när den genomsnittliga belåningsgraden beräknas. Som framgår av diagrammet steg belånings- graden för nya lån relativt kraftigt . Därefter har belåningsgraden minskat något, bortsett från en mindre ökning . har belåningsgraden fallit med en procentenhet. allmänna råd för tak på bolån , höjda riskvikter för bolån hos bankerna samt diskussionerna om det amorteringskrav som infördes bedöms vara viktiga förklaringar till utvecklingen . Samma faktorer bedöms ha bidragit till att andelen av den totala bolåne- stocken som utgörs av lån med belåningsgrad minskat från 2010 till 2015 (diagram 3.13). Diagram 3.13 Andelen hushåll med belåning Färre hushåll med hög belåning minskar risken för stora minskningar i konsumtionen vid ett eventuellt prisfall på bostäder. En lägre skuld- sättning minskar också risken för finansiell oro. Ökad användning av elektroniska betalningar Anpassningen till en minskad kontanthantering har gått mycket snabbt i jämfört med i många andra länder. Antalet kortbetalnings- automater i butik har fortsatt att öka liksom användningen av e-fakturor och internetbetal- ningar. Förändringen innebär minskade risker med kontanthanteringen och effektivare automatiska transaktioner. För överföring av pengar har användningen av mobilapplikationen Swish ökat kraftigt. I en enkätundersökning svarade av de tillfrågade att de använder Swish jämfört 2014.4 Diagram 3.14 Antal e-fakturor och privata internetbetalningar Antal (miljoner) Antal (miljoner) I diagram 3.14 visas utvecklingen av det totala antalet utförda privata internetbetalningar och betalningar via e-faktura. Av diagrammet fram- går tydligt att antalet e-fakturor fortsätter att öka, medan antalet privata internetbetalningar i stort var oförändrat under perioden 2013‒2015. Den ökade användningen av elektroniska betal- tjänster kan ses som ett bevis på att både kunder och handel har högt förtroende för och ser stor nytta med betaltjänsterna. Utvecklingen är positiv, men det finns också grupper av konsumenter som har svårt att hantera de nya tekniska lösningarna eller helt saknar tillgång till dem. I kombination med att hanteringen av kontanter i samhället minskar innebär detta att de aktörer som utvecklar nya sätt att betala har en stor utmaning att skapa lättanvända tjänster. Komplexa finansiella produkter och bristande information gör att konsumenter utsätts för särskilda risker på finansmarknadsområdet. I vissa fall förekommer det även intresse- konflikter, t.ex. när förmedlare och rådgivare får provision från de som säljer produkterna. har som mål att stärka konsumenternas ställning på finans- marknaden genom finansiell folkbildning. 4 Insight Intellegence ”Betalar” 2015. detta ändamål har särskilt anvisade medel i sin budget. Arbetet bedrivs bl.a. via en omfattande privat och offentlig samverkan inom det etablerade nätverket ”din ekonomi”. Tabell 3.2 Finansiell folkbildning Av tabell 3.2 framgår att närmare 120 000 per- soner fick del av verksamheten i någon form . Utbildning bedrivs inom ett flertal projekt, bl.a. ”på cashen” riktat till gymnasieelever, ”Ekonomismart” riktat till unga arbetslösa, ”SFI-ekonomi” riktat till nyanlända elever i kommunala undervisningen i svenska för invandrare, ”Trygga din ekonomiska framtid” riktat till anställda via fackförbund och studie- förbund samt projektet ”Tryggare ekonomi på äldre dar” riktat till pensionärer. Arbetssättet innebär att utbildar personer som i sin tur utbildar konsumenter i de olika grupperna. På så sätt får aktiviteter större genomslag och bättre spridning. Utvärderingarna av olika folkbildningsinsatser har överlag varit positiva (medelbetyg över fyra av fem) och har inte föranlett några väsentliga ändringar i nuvarande folkbildningsstrategi. Merparten av de kurser som Finans- inspektionen och driver är relativt korta, avgränsade och situationsanpassade för utvalda målgrupper. En majoritet av deltagarna påvisar efter avslutad kurs resultat i termer av nytta och ett ökat intresse Långsiktiga effekter på kunskapsnivåer och ekonomisk medvetenhet är svåra att mäta och utvärdera efter korta möten och utbildningspass. Bäst förutsättningar bedöms föreligga inom skolan och vuxenundervisningen på grund av längre undervisningstid samt bättre möjligheter till dialog om utbildningens innehåll och resultat. har även tillgång till andra kompletterande beslutsunderlag för att löpande kunna anpassa den finansiella folkbildningen. Ett samarbete med forskare inom privatekonomiska 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ämnen hjälper också att beskriva det aktuella kunskapsläget hos allmän- heten och att anpassa de insatser som erbjuds. tar också fram en konsumentskyddsrapport. I den rapport som publicerades konstateras att myndig- heten inom ramen för finansiell folkbildning också samarbetar med fristående forskare för att undersöka hur kunskapen om privatekonomi och finansiella koncept ser ut hos svenska sparare. Till exempel visar undersökningar att det är viktigt att utbilda barn och unga i ekonomiska begrepp , vilket har lett till att har inlett ett samarbete med i ett forskningsprojekt om att inkludera privat- ekonomi i undervisningen redan i förskolan. Även om den privatekonomiska förmågan har förbättrats hos den ökande grupp som tagit del av informations- och utbildningsinsatserna kvar- står problemet med att hushållen ofta har ett kunskaps- och informationsunderläge. Finan- siella tjänster och produkter utvecklas i snabb takt och många av produkterna är komplexa och svåra att förstå. Detta faktum motiverar de genomförda statliga insatserna. publicerar regelbundet en varningslista över företag som erbjuder konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller utanför . Detta görs i sam- arbete med tillsynsmyndigheter i andra länder. Av tabell 3.3 framgår att antalet sådana varningar ligger ungefär på samma nivå 2015 som året innan. En ökad volym varningar för oseriösa företag kan innebära att konsumentskyddet genom en ökad tillsyn blivit bättre, men kan även vara en indikator på att antalet oseriösa verksamhetsutövare ökat. 3.4.2Resultat för en hållbar utveckling Eftersom både regering och riksdag fäster stor vikt vid en hållbar utveckling även på finans- marknadsområdet finns ett nytt mål som också 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ska omfattas av dessa aspekter . Insatserna för att nå målet är under utveckling men både regeringsinitiativ och insatser från myndigheterna kan bidra till måluppfyllelsen. De uppdrag som har fått avseende hållbarhet har resulterat i två rapporter. Över tid finns även en målsättning att utveckla indikatorer som löpande kan redovisas och belysa risker avseende hållbar- het på finansmarknaden. Miljö- och hållbarhetsperspektiv i kreditgivning till företag har redovisat bankernas interna regler om kreditgivning till företag ut- ifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv (Fi2015/05377/B). Undersökningen omfattade nio banker som tillsammans står för majoriteten av den totala företagsutlåningen i . Kartläggning visar att bankernas interna regler fastställer att miljö- risken ska bedömas vid kreditgivning till företag som en del av kreditrisken och ryktesrisken. Det är alltså fråga om en bedömning utifrån den ekonomiska aspekten, där en förhöjd miljörisk kan leda till en dålig affär för banken. Det finns inga regelkrav på att bankerna ska vidta ytterligare åtgärder för att främja ett miljö- och hållbarhetsperspektiv i sin kreditgivning. Enligt vad kan utläsa av bankernas interna regler har många av bankerna på frivillig väg vidtagit kompletterande åtgärder. Genom olika självpåtagna initiativ, t.ex. genom att följa olika internationella principer eller ansluta sig till internationella initiativ och standarder, gör flera banker ansträngningar för att anpassa kreditgivningen så att den i större utsträckning tar hänsyn till risker relaterade till miljö- och hållbarhet. I synnerhet gäller detta de större bankerna samt banker med internationell verksamhet. Klimatförändringar och finansiell stabilitet har även haft regeringens uppdrag att redovisa klimatförändringarnas effekter på finansiell stabilitet (Fi2016/00927/FPM). Två större risker identifieras. För det första ökar klimatriskerna när den globala medeltemperaturen och havs- nivåerna stiger som extremväder blir vanligare. En direkt konsekvens av denna utveckling är att försäkringskostnaderna ökar när skadorna blir fler och mer omfattande. kommer höjda klimatskatter och skärpt reglering leda till en genomgripande förändring av produktions- och konsumtions- mönster som bidrar till omställning i delar av ekonomin. Därmed uppstår en s.k. omställnings- risk som påverkar den finansiella sektorn. I rapporten redovisas också att svenska pensionsfonder på aggregerad nivå har en ganska begränsad del av tillgångarna placerade i koldioxidintensiva företag med höga koldioxid- utsläpp jämfört med andra i andra länder. Sammantaget ser inte klimat- och omställningsrisker som ett betydande hot mot den finansiella stabiliteten i . konstateras att det finns kunskapsluckor som behöver fyllas för att en säkrare bedömning ska kunna göras. Företagen behöver bl.a. utveckla olika former av stress- tester och scenarioanalyser för att fånga hur sårbarheten mer konkret kan komma till uttryck och få indikationer på möjliga förebyggande åtgärder. Ett annat mått på hållbarhet som kan följas upp är koldioxidutsläpp, även om det ger ett begränsat underlag för att bedöma de totala finansiella klimatrelaterade riskerna. Detta förklaras dels av att det vanligen inte finns till- gång till statistik för ett företags totala utsläpp inklusive s.k. scope tre5, dels att denna statistik inte täcker alla typer av klimatrisker. Statistiken utgör dock t.ex. ett bra underlag för finansiella investerares dialog med företag avseende bl.a. utsläppsminskningskrav på företag. AP-fonderna tog ytterligare ett steg, genom att börja redovisa sina s.k. koldioxidavtryck för aktieportföljen på ett enhetligt sätt. Fonderna har börjat redovisa detta utifrån tre parametrar: –Det absoluta koldioxidavtrycket för aktie- portföljen, motsvarande ägd andel av bolagens totala utsläpp. 5 Scope 1, direkta koldioxidutsläpp som ägs och kontrolleras av företaget, Scope 2, koldioxidutsläpp från tillverkad eller inköpt elektricitet, Scope 3 utsläpp som är en följd av företagets verksamhet men inte ägs eller kontrolleras av företaget. –Koldioxidintensitet, motsvarande absolut koldioxidavtryck i förhållande till ägarandel av bolagens marknadsvärde. –Koldioxidintensitet, motsvarande absolut avtryck i förhållande till ägarandel av bolagens omsättning. När det gäller fondbolagen finns ännu ingen samlad bild av deras respektive koldioxidavtryck. Frågan har dock varit föremål för växande uppmärksamhet, vilket bl.a. tagit sig uttryck i att arbetat fram en vägledning för samordnad redovisning av koldioxidavtrycket för fondbolag. Även Svensk Försäkring beslutade om en gemensam rekommendation för hur försäkrings- företagen ska beräkna och redovisa koldioxid- avtrycket i sina investeringsportföljer. 3.4.3Resultat för effektiviteten i den statliga finansförvaltningen För att statens finansförvaltning ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt krävs att de regelverk, avtal och kontostrukturer som stödjer statens betalningsmodell och modellen för statens garanti- och utlåningsverksamhet är ändamålsenliga. Resultatutvärderingen bygger till stor del på en kvalitativ bedömning av de regelverk som stödjer modellerna. Den statliga betalningsmodellen ska tillgodose statsmakternas uttalade krav på kostnads- effektivitet, säkerhet, information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna.