prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Projekten som erhåller medel ur fonden ska inrikta arbetet på samhällsorienterande och hälsofrämjande insatser. En första ansökningsomgång är avslutad och fem projekt har av ESF- rådet fått medel ur fonden. En ny ansökningsomgång planeras 2018. 28.8Rådsslutssatser om könsskillnader i pensioner Det lettiska ordförandeskapet tog fram ett förslag till rådsslutssatser angående könsskillnader i pensioner. behandlades i rådsarbetsgruppen för sociala frågor och I slutsatserna konstateras att den genomsnittliga skillnaden mellan mäns och kvinnors pensioner för EU:s medlemsstater är medan skillnaden i löner är 16,5 i genomsnitt (2012). ”Strategi för jämlikhet mellan kvinnor och män 2010–2015” lyfts frågan 2015/16:115 fram som ett av de problem som behöver åtgärdas. I slutsatserna framhålls, med hänvisning till kommissionens strategi, att ekonomiskt oberoende är ett prioriterat område. Överläggningar om rådslutsatserna i socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . Det finns sex arbetsrättsliga EU-direktiv i kraft där sjöfolk är undantagna, eller kan undantas, från tillämpningsområdet. Kommissionen föreslår genom direktivet om sjöfolk att undantag i fem av direktiven avskaffas. Det gäller lönegarantidirektivet, direktivet om europeiska företagsråd, direktivet om information och samråd, direktivet om kollektiva uppsägningar och direktivet om övergång av verksamhet. Det sjätte direktivet, utstationeringsdirektivet, omfattas inte. Syftet med ändringen är att stärka skyddet för arbetstagare oavsett vilken sektor de arbetar i. Det syftar också till att säkerställa att liknande villkor gäller mellan medlemsstaterna och att leva upp till de rättigheter som läggs fast i EU:s stadga för grundläggande rättigheter (se faktapromemoria 2012/13:FPM37). En allmän inriktning om förslaget nåddes 2014. ägde förhandlingar med rum. Samråd med ägde rum , och direktivet antogs . har inte infört några undantag eller särskilda bestämmelser för sjöfolk när de fem direktiven genomfördes. 29Jämställdhet och arbetet mot diskriminering arbetar aktivt för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom alla politikområden och i genomförandet av EU:s större processer och program. har bl.a. aktivt drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020- strategin. har aktivt deltagit i det fortsatta arbetet med förslaget om ett antidiskrimineringsdirektiv och arbetet med romers inkludering. Förslag till jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). Förslaget innebär att styrelse- ledamöterna i de största börsbolagen ska utses i en särskild tillsättnings- process där kriterier för urvalet bestämts och redovisats i förväg. Målet är Skr. 2015/16:115 att styrelserna ska bestå av av det underrepresenterade könet. Förslaget har förhandlats i rådet . Vid EPSCO-råden samt lämnades lägesrapporter. Man hade därefter som ambition att nå en allmän inriktning om förslaget vid , men inför mötet stod det klart att det inte var möjligt. Förslaget har förhandlats , både i arbetsgrupp och på politisk nivå. Ett nytt försök att nå en allmän inriktning vid misslyckades. har haft omröstning och antagit ett förslag som i huvudsak överensstämmer med kommissionens. Överläggning ägde rum med civilutskottet . Mot bakgrund av att förslaget under förhandlingarna i rådet fått en väsentligt mer flexibel utformning, föreslog regeringen att ska stödja förslaget. majoritet meddelade dock att man anser att förslaget alltjämt strider mot subsidiaritetsprincipen. Samråd ägde rum med och civilutskottet informerades . Inom EU sker ett strategiskt arbete med att följa upp för jämställdhet som antogs i . Handlingsplanen är den formella utgångspunkten för EU:s medlemsstatsers åtagande för jämställdhetsintegrering och för framtagande av indikatorer för uppföljning av Pekingplattformens 12 kritiska områden. På rådsmötet antog rådet slutsatser om jämställdhet i beslutsfattandet. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . Kommissionens nuvarande jämställdhetsstrategi (2010–2015) har löpt ut . Strategin är främst ett ramverk för kommissionens jämställdhetsarbete, men den har också bidragit till att utveckla medlemsländernas jämställdhetsarbete. Fem prioriterade områden ingår i strategin: lika möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män, lika lön för lika arbete, jämställdhet i beslutsfattandet, ett slut på våld mot kvinnor samt jämställdhet i EU:s utrikespolitik. Regeringen har drivit att kommissionen ska anta en ny jämställdhetsstrategi med samma formella status som tidigare strategier, dvs. som ett meddelande, när nuvarande löper ut. På rådsmötet presenterade kommissionen ett arbetsdokument innehållande ”strategiskt åtagande på jämställdhetsområdet 2016–2019”, men inte en ny strategi med samma formella status som . Information lämnades till arbetsmarknadsutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering p.g.a. religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. har välkomnat förslaget och verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Rådet har arbetat vidare med direktivförslaget under och ordförandeskap. Direktivets räckvidd och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning är frågor som har diskuterats. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Vid och presenterades läges- rapporter. informerades och överläggning hölls . Samråd med ägde rum och . Arbetet avseende romsk inkludering presenterade kommissionen sin årliga rapportering av medlemsstaternas genomförande av de nationella strategierna för inkludering av romer (se faktapromemoria 2013/14:FPM79). Rapporten visar att åtgärder för inkludering av romer har vidtagits i alla medlemsstater och att det börjar göras framsteg i de flesta av dessa, exempelvis rörande kapaciteten att absorbera EU-fondmedel. Bland återstående utmaningar i många medlemsstater nämns vikten av att motverka diskriminering av romer och antiziganism. Kommissionen informerade om rapporten på . Samråd ägde rum med samma månad. anordnade kommissionen det årliga plattformsmötet som samlar representanter från det romska civila samhället, medlemsstater och EU- institutioner. representerades av kultur- och demokratiministern. De två frågor som avhandlades på mötet var samrådsformer med det romska civila samhället och åtgärder mot antiziganism. anordnade kommissionen även två möten med nätverket för medlemsstaternas nationella kontaktpunkter för romska frågor. Fokus vid dessa möten låg bl.a. på utvecklingen av en uppföljningsmekanism av medlemsstaternas genomförande av strategierna, en effektivare användning av EU-fonder och arbetet på lokal nivå. Högnivågruppen om icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald Kommissionen har inrättat en högnivågrupp om icke- diskriminering, jämlikhet och mångfald. Högnivågruppen är inte ett beslutsforum. Syftet med gruppen är att följa utvecklingen inom EU när det gäller arbetet mot diskriminering, för jämlikhet och mångfald samt fördjupa samarbetet mellan berörda aktörer och institutioner inom EU. Gruppen träffades två gånger . diskuterades bl.a. gruppens mandat och hbt-personers rättigheter. Folkhälsa respektive folkhälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens men det finns ett mervärde i att arbeta tillsammans inom EU inom vissa områden. Som exempel kan nämnas arbetet inom läkemedelsområdet som bl.a. handlar om att utveckla läkemedelslagstiftningen inom EU samt hälsohotsarbetet. Det svenska engagemanget var särskilt stort inom arbetet med antibiotikaresistens och mot alkoholens skadeverkningar. kunde rådet ställa sig bakom en allmän riktlinje vad gäller medicintekniska förordningar. antogs rådsslutsatser som uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas arbete med att motverka alkoholrelaterade skador, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. har en stor del av rådets arbete handlat om att förbereda och utveckla gemensamma ståndpunkter inför FN:s särskilda session i generalförsamlingen 2016, UNGASS, som ska behandla narkotika. Inför dessa förhandlingstillfällen har horisontella narkotikagruppen (HNG) bidragit till att utveckla EU:s positioner och ståndpunkter. EU har i huvudsak fokuserat på att stärka folkhälsoperspektivet och mänskliga rättigheter inom narkotikapolitiken, samt värna balansen mellan olika insatser inom ramen för FN:s narkotikakonventioner. HNG har även diskuterat resolutioner som medlemsstater lagt fram till . ställde sig HNG bakom en resolution framarbetad av som handlade om nya psykoaktiva substanser. var vid medförslagställare till en resolution som fokuserade på vård och behandling för barn och unga, vilken också senare fick stöd av hela EU. Förslag till förordning om nya psykoaktiva ämnen presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om nya psykoaktiva ämnen (NPS), se faktapromemoria 2013/13:FPM11. Förslaget ska förhindra att NPS säljs på den europeiska marknaden. Beslut /387/RIF avses upphävas och ersättas av den föreslagna förordningen. Frågan har förhandlats i rådsstrukturen . Ett reviderat tobaksproduktdirektiv antogs av rådet 2014 och ska vara genomfört i svensk rätt . Kommissionen beslutade om den exakta placeringen av den allmänna varningen och informationstexten på rulltobak som marknadsförs i påsar och beslutade om de tekniska specifikationerna för 2015/16:115 layout, utformning och form för de kombinerade hälsovarningarna för tobaksvaror för rökning. Vid antogs rådsslutsatser om Ebola. Syftet med dessa är att identifiera lärdomar och erfarenheter att ta vidare efter Ebolautbrottet i för att kunna stärka EU:s arbete med hälsohot och på så sätt vara bättre vid kommande kriser och utbrott. Som grund för rådsslutsatserna arrangerade kommissionen och luxemburgska ordförandeskapet den 12–en erfarenhetskonferens. Överläggning i utskottet och samråd i ägde rum . löpte formellt ut och medlemsstaterna har vid upprepade tillfällen uttryckt stöd för en ny alkoholstrategi inom EU. antogs rådsslutstaser som återigen uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas arbete med att motverka alkoholrelaterade skador, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitets- principerna. I rådsslutsatserna inbjuds kommissionen att presentera en EU-gemensam alkoholstrategi som omfattar insatser över politikområden för att motverka såväl hälsomässiga som sociala och ekonomiska konsekvenser av skadligt bruk av alkohol. Regeringen anser att strategin bör fokusera på frågor där en EU-gemensam strategi ger ett mervärde. Samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om individualiserad medicin Sedan 5–har begreppet individualiserad medicin använts alltmer. I individualiserad medicin anpassas behandlingen efter information på molekylnivå och efter enskilda patienters genetiska förutsättningar. Praktiska och tekniska lösningar förväntas möjliggöra mer effektiv behandling av många svåra sjukdomar som cancer och demens. Att tillämpa individualiserad medicin i praktiken kräver omfattande samarbete mellan olika aktörer i samhället, bl.a. patientorganisationer, läkare, finansiärer, forskare, företag och myndigheter. Innovationer inom området förväntas komma med lösningar för att skräddarsy olika behandlingar efter hur de passar för enskilda patienter. Just nu brottas man ofta med problemet att läkemedel som används inom sjukvården inte nödvändigtvis har önskad effekt för alla. antog EPSCO- rådet rådsslutsatser på området. Syftet med rådsslutsatserna är att främja tillgång till individualiserad medicin för EU:s invånare genom att uppmuntra till en patientcentrerad och evidensbaserad vård. Samråd med ägde rum . Kommissionens två förslag till förordningar om medicintekniska produkter respektive om medicintekniska produkter för in vitro diagnostik (se faktapromemorior 2012/13: FPM17 och 2012/13: FPM18) har fortsatt att förhandlas i rådet. En partiell allmän inriktning antogs vid och en allmän riktlinje inför trilog med antogs . Arbetet kommer att fortgå åtminstone . Förslagen är komplexa och syftar till att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det befintliga regelverket har fungerat väl men behöver anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Information till socialutskottet och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om stöd för personer med demenssjukdom Vid antogs rådsslutsatser om stöd för personer med demenssjukdom. De nya rådsslutsatserna bygger på de rådsslutsatser som antogs 2008 om hälsostrategier för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar hos äldre och har som en av sina utgångspunkter de prioriteringar om behovet av bättre förståelse för demenssjukdomarna som lyfts fram i det andra och det nu pågående tredje hälsoprogrammet (2014–2020). Medlemsstaterna föreslås prioritera att ta fram handlingsprogram eller planer för demenssjukdomar för att kunna tillhandahålla lämplig behandling och stöd för de demenssjuka, deras familjer och vårdgivare. Rådsslutsatserna lyfter också fram perspektiv om jämställdhet och individfokus när planer och program utarbetas. Samråd med ägde rum . 31 Den inre marknadens utveckling Utvecklingen av det EU-gemensamma regelverket för den inre marknaden utgör en drivkraft för reformer på nationell nivå. Regeringen lägger stor vikt vid åtgärder som ökar den fria rörligheten på den inre marknaden och som därmed stärker tillväxt och konkurrenskraft. Insatser för att förbättra styrningen av den inre marknaden och för att stärka genomförande samt tillämpning av de gemensamt beslutade rättsakterna är centralt för att lagstiftningen ska uppnå sitt syfte. Fokus för nya åtgärder på den inre marknaden bör ligga på de sektorer som bedöms ha störst tillväxtpotential, t.ex. tjänsteområdet och den digitala inre marknaden. presenterade kommissionen två strategier som ligger i linje med regeringens målsättningar för den inre marknaden. 31.1Inremarknadsstrategin för varor och tjänster En nystart för den inre marknaden är en av kommissionens huvudprioriteringar. Därför lanserades, , inremarknadsstrategin för varor och tjänster i formen av ett meddelande (se faktapromemoria 2015/16:FPM17). Strategin utgör den mest centrala händelsen inom inremarknadsområdet då den tar ett nytt grepp genom att binda ihop både varuområdet och tjänsteområdet, liksom viktiga aspekter för den digitala ekonomins utveckling. Strategin är indelad i tre delar med elva områden där fokus ligger på 22 praktiska åtgärder som ska hjälpa små och medelstora företag (SME) och nystartade företag att växa och expandera, främja innovation, låsa upp investeringar och stärka konsumenterna. I kommissionens meddelande framgår vilka områden som kommissionen avser att ta fram konkreta åtgärder för –2018, i form av bl.a. lagförslag och riktlinjer som syftar till att ta bort hinder på den inre marknaden. Strategins tre övergripande målsättningar är att: – Skapa möjligheter för konsumenter och företag (genom att möjliggöra en balanserad utveckling av delningsekonomin, hjälpa SME:s och nystartade företag att växa, skapa en marknad för tjänster utan hinder, motverka restriktioner inom detaljhandel och förebygga diskriminering enligt art. 20 tjänstedirektivet). – Uppmuntra modernisering och innovation (genom en modernisering av standardiseringssystemet, mer transparent, effektiv och tillförlitlig offentlig upphandling, konsolidering av immaterialrättsliga ramverk). – Säkerställa praktisk leverans (genom en stärkt kultur för efterlevnad och smart tillämpning av inremarknadsregelverket, förbättrad effekt av tjänstedirektivet genom reform av anmälningsproceduren, stärkt inre marknad för varor). välkomnar i stort kommissionens meddelande och delar kommissionens uppfattning om vikten av att vidta åtgärder för att främja och stärka EU:s inre marknad och på så sätt skapa en väl fungerande gränsöverskridande handel med varor och tjänster för företag och konsumenter. För svenskt vidkommande är åtgärder på tjänsteområdet och den digitala inre marknaden av högsta prioritet, särskilt i de sektorer som har högst potential för tillväxt och gränsöverskridande handel inom EU. informerades och samråd ägde rum med . 31.2En strategi för en inre digital marknad i Målet om en sammankopplad digital inre marknad är en av 10 prioriteringar i kommissionens arbetsprogram (liksom ). presenterade kommissionen meddelandet om en strategi för digitala inre marknad (se faktapromemoria 2014/15:FPM35). Strategin innehåller 16 nyckelåtgärder som syftar till att få EU:s inre marknad och den fria rörligheten att fungera väl också i en alltmer uppkopplad och digital ekonomi. Strategins tre övergripande målsättningar är att: –Förbättra tillgången till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag. –Skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra. –Maximera tillväxtpotentialen för vår europeiska digitala ekonomi. I stort syftar arbetet till att stärka tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Några av de enskilda åtgärdsförslagen presenterades . Återstående förslag kommer att presenteras och förhandlingar att inledas . har kommissionen initierat samråd på en rad områden som täcks av strategin och den har behandlats vid i bl. a. , och på . har välkomnat meddelandet och stödjer fortsatt ambitionen att förverkliga en europeisk digital inre marknad, särskilt de förslag som främjar gränsöverskridande e-handel, bidrar till en anpassning av lagstiftningen till den digitala ekonomin, och tar hänsyn till att den digitala inre marknaden är öppen mot omvärlden eftersom digitaliseringen är gränslös till sin natur. informerades , och samråd med ägde rum , . Överläggningar hölls med trafikutskottet . 2015/16:115 31.3 Inremarknadsakterna I och II Inom ramen för de två inremarknadsakterna har totalt 24 nyckelåtgärder presenterats. 2011 antogs 12 åtgärder inom ramen för inremarknadsakt I, och 2013 antogs 12 åtgärder inom ramen för inremarknadsakt II i syfte att stärka tillväxt och öka människors och företags förtroende för den inre marknaden. Regeringen har tidigare välkomnat de två meddelanden som kommissionen presenterat (se faktapromemorior 2010/11:FPM112 och 2012/13:FPM19). Inremarknadsakt I är de facto avslutad, efter att elva förslag färdigförhandlats och ett förslag (ändringar av energiskattedirektivet) dragits tillbaka av kommissionen. Inom ramen för inremarknadsakt II färdigförhandlades ytterligare tre av åtgärdsförslagen (långsiktiga investeringsfonder, insolvensförord- ningen och effektivisering av betaltjänster) . Därmed har sex av tolv åtgärdsförslag förhandlats klart. På de utestående sex åtgärds- områdena fortsätter förhandlingar med olika intensitet. Förhandlingarna om produktsäkerhetspaketet är dock låsta, och har dåliga förutsättningar att lösas (se vidare om detta under avsnitt 32.1). 31.4Den inre marknadens funktionssätt 31.4.1Solvit – instrument för att lösa handelshinder Solvit är ett informellt som arbetar för att lösa problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt i medlemsstaterna. Det finns ett Solvit-center i varje EU/EES-land och det svenska finns hos . Solvit tar emot ärenden där privatpersoner och företag upplever sig begränsade av nationella myndigheter i rätten till den fria rörligheten inom EU/EES. Ett Solvit-ärende definieras som ett gränsöverskridande problem som uppstår till följd av att en myndighet kan ha överträtt unionslagstiftning om den inre marknaden. Sammanlagt hanterade nätverket 2 228 ärenden . hanterade 212 ärenden , fler än . En tydlig trend när det gäller anmälningarna är att andelen anmälningar som rör hinder för personers rörlighet ökar. Fyra femtedelar av de svenska ärendena gällde hinder för personers fria rörlighet, exempelvis socialförsäkring, erkännande av yrkeskvalifikationer och svårigheter kopplade till att erhålla personnummer. Kommissionen har i Inremarknadsstrategin för varor och tjänster (som beskrivs översiktligt i 33.1) tagit initiativ till att stärka vilket ligger i linje med önskemål om att hitta sätt att hantera de handelshinder som inte löses efter kontakter mellan de nationella Solvit-centren. 31.4.2 Administrativt samarbete . Informationssystemet för den inre marknaden () är ett onlineverktyg för informationsutbyte mellan myndigheter i EU och mellan myndigheterna och kommissionen. är ett effektivt och användarvänligt system som underlättar det gränsöverskridande administrativa samarbetet i nationella myndigheters löpande verksamhet. är nationell samordnare för i . används för att underlätta informationsutbyte inom ramen för tjänstedirektivet, yrkeskvalifikationsdirektivet, direktivet om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, förordningen om transport över gränserna av kontanter i euro, utstationeringsdirektivet, direktivet om behörighetsprövning av lokförare och nätverket för problemlösning Solvit. Det pågår dessutom pilotprojekt för e-handelsdirektivet och på området för offentlig upphandling. Kommissionen arbetar kontinuerligt med att utvidga till att omfatta fler rättsakter. har informationsutbytet över gränserna inom EU via ökat . 31.4.3Resultattavlan för den inre marknaden – statistik på nätet Resultattavlan uppdateras löpande halvårsvis om hur medlemsstaterna lyckas överlag när det gäller t.ex. genomförande av direktiv, överträdelseärenden och Solvit-problemlösning. När det gäller direktiv som är försenade i fråga om det nationella genomförandet ligger väl under det politiskt satta målet med max genomförandeunderskott. var försenade med fyra direktiv, vilket gav en siffra på , att jämföra med två direktiv vid förra mätningen (se även 52.1.3 Genomförande av direktiv). När det gäller överträdelseförfaranden med koppling till den inre marknaden ligger EU-genomsnittet på 27 pågående ärenden per medlemsstat. ligger här något under EU-genomsnittet och har 25 öppna ärenden. Initiativet ”Frontrunners” startades av , , och . Syftet med ”Frontrunners” är att bidra till att EU:s inre marknad fungerar bättre för företag och konsumenter och att lösa problem som fortfarande finns på den inre marknaden. Utgångspunkten är att inte alla problem på den inre marknaden nödvändigtvis kräver ny EU-lagstiftning för att avhjälpas. Mycket kan göras nationellt och på frivillig grund, i inremarknadssamarbetets anda, för att förenkla och förbättra företagsklimatet. Metoden är förbättrad samordning mellan deltagande länder, identifiering av goda exempel och där så är möjligt nationella åtgärder för att ta bort hinder på den inre marknaden. Initiativet består av följande fyra projekt: – Gränsöverskridande e-handel – identifiering av hinder för e-handeln och åtgärder för att förenkla för e-handelsföretag och konsumenter – S.k. inremarknadscenters – riktlinjer för hur all information om inre marknaden och stöd för företag och konsumenter inom en medlemsstat kan samlas på ett ställe. – Gemensamma kontaktpunkter för tjänster (enligt tjänstedirektivet) – riktlinjer för mer effektiva och ändamålsenliga kontaktpunkter. – Reglerade yrken – metodutveckling för att hjälpa länder att identifiera alternativ till nuvarande reglering av yrken. har tillsammans med ansvarat för e- presenterades initiativet i konkurrenskraftsrådet. konkurrenskraftsrådet redovisade , , och de resultat som uppnåtts i de fyra Syftet var dels att följa upp förra årets presentation för rådet och dels att välkomna fler medlemsstater att engagera sig i ”Frontrunners”. informerades och samråd med EU- nämnden ägde rum . Förordning om en europeisk stiftelseform