prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — på de digitaliserade filmerna är mycket stor bland biografer, skolbioarrangörer och filmklubbar. har 582 biografvisningar av digitali- serade filmer ägt rum i , jämfört med 42 . Utöver det har filmerna visats 89 gånger utomlands, jämfört med 9 . För att tillgängliggöra filmerna för en icke- svensktalande publik, både nationellt och inter- nationellt, har 14 filmer textats med engelsk text. Digitalt material har också förmedlats till bl.a. tv-bolag och dvd-utgivare för vidareexploatering. Ett problem för spridningen är att rättighetsläget för vissa filmer inte är klart. gör även filmarvet tillgängligt genom utlåning av arkivets filmer, både analoga och digitala, och av material från enda specialbibliotek för filmlitteratur. visningsverksamhet, , bygger till stor del på filmer från och lån från andra arkiv. I och kan analog film inte längre visas, varför verksamheten kommer att förändras framöver. För att utöka visningsverksamheten runt om i landet planerar även att skapa nya cinemateksverksamheter tillsammans med lokala biografägare. driver i samarbete med Kungl. webbplatsen , som /2016 omfattade ca 1 500 filmer, fem gånger så många som vid invigningen . Webbplatsen tillgängliggör kort-, dokumentär, reklam- och journalfilm. Intresset för att använda materialet ökar, bl.a. i samband med forskning, undervisning, läromedel, utställ- ningar och dvd-utgivning. En central del av regeringens filmpolitik är att bättre återspegla den mångfald som råder i sam- hället och i filmpubliken vad gäller exempelvis ålder, kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexu- ell läggning, livsåskådning, social, etnisk och kulturell bakgrund eller funktionsförmågor. uppfyller genom beslut om produktionsstöd målet filmavtal om att förhandsstöden, räknat i antalet projekt som får stöd, vid avtalsperiodens slut ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Målet gäller för var och en av filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Procentandelen för kvinnor som fått för- handsstöd av konsulent –2015 varierar mellan i olika kategorier och genrer. Tabell 13.4 Andel kvinnor respektive män som fått produktionsstöd till lång spelfilm 2013–2015 Procent och antal filmer Om man enbart ser till lång spelfilm är könsfördelningen bland de filmer som har haft premiär –2015 jämnare för konsu- lentstödda filmer jämfört med filmer med automatstöd eller utan produktionsstöd. För filmer utan stöd är andelen kvinnor bland regissörerna , bland manusförfattarna och bland producenterna , medan fördelningen ligger mellan för de konsulentstödda filmerna. När det gäller filmavtalets automatiska för- handsstöd till filmer med förväntad stor publik har könsfördelningen klart förbättrats i stödför- delningen (kvinnliga regissörer, kvinnliga manusförfattare och kvinnliga producenter), jämfört . arbetar även vidare med jämställdhet i den interna verksamheten och genom att synliggöra kvinnors filmskapande t.ex. vid programläggning av Cinemateks- visningar och i urvalet av filmer som ska digitaliseras. aktiva arbete på jämställdhets- området har gett fortsatt internationellt genom- slag, bl.a. i form av många inbjudningar till arrangemang och föreläsningar om jämställd- hetsarbetet. Webbplatsen Nordic Women in Film är ytter- ligare ett jämställdhetsprojekt som initierats av . Syftet är att lyfta fram kvinnors roll i filmbranschen genom historien och att kunna fungera som en kontaktyta för nu verksamma kvinnor. arbetar vidare med att praktiskt omsätta den handlingsplan för breddad repre- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sentation som antogs 2014. Personalen har fått utbildning i normkritik och varje avdelning/- enhet har tagit fram egna styrdokument och aktivitetsplaner. Seminarier har genomförts om bl.a. mångfald i berättelser och bland kreatörer. Ett forsknings- och utvecklingsprogram, Fusion, har initierats för att skapa filmprojekt som är normkreativa. 13.4.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att resul- taten av de statliga insatserna är i linje med den inriktning som har fastställts för filmpolitiken. Digitaliseringen av biograferna och fram- växten av nya digitala visningsformer för film har skapat möjligheter till ett ökat och mer flexibelt utbud i hela landet och till en förbättrad till- gänglighet till film för personer med olika funktionsförmåga. Att ge goda förutsättningar för att svenska filmer når ut till publiken, när utbudet av film ständigt ökar, kräver analys och nytänkande. Regeringen bedömer att resultaten understryker betydelsen av fortsatta statliga insatser för att främja spridning och visning av film i hela landet. Att bevara, använda och utveckla det ständigt växande svenska filmarvet är en grundläggande del av filmpolitiken. Den film som produceras med hjälp av offentliga stöd i någon form bör också vara lätt att hitta och se. Det gäller såväl ny film som filmer ur filmarvet. Den pågående satsningen på digitalisering av filmarvet är ett gott exempel på aktivt arbete med tillgänglig- görande av film. För att publiken ska uppfatta svensk film som angelägen är det viktigt med en mångfald i utbudet av film. Det behövs därför utrymme för en mångfald av uttryck och berättelser och en breddad representation bland de som gör film. har genom sitt strategiska arbete, bl.a. när det gäller fördelning av produktions- stöd, urval av filmer ur filmarvet som digitali- seras och synliggörande av kvinnor i film- historien, bidragit till att uppfylla filmpolitikens inriktning och mål om jämställdhet och mångfald. I syfte att skapa bättre förutsättningar för svensk filmproduktion pågår en större omställning av filmpolitiken. När nuvarande filmavtal löper ut kommer regeringen att ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Hela filmpolitiken kommer då, i likhet med andra kulturpolitiska områden, att finansieras via statsbudgeten och styras av mål som fastställs av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till utveckling, produktion, visning och spridning av film samt till filmkulturell verksamhet. Tabell 13.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att förstärka den pågående satsningen på digitalisering av filmarvet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 respektive med för att skapa långsiktiga och stabila ekonomiska förutsättningar för filmpolitiken. beslutade och aviserade anslags- 2017–2018, anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) och , presstöd, utbyte av tv-sändningar mellan och , forskning och dokumentation om medieutvecklingen, avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet samt stöd till taltidningar. Avsnittet omfattar även (), () och (). Budgetförslagen avseende presstöd och MPRT redovisas under utgiftsområde 1. Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Bedömningen av resultatet inom medier utgår från –utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd, fördelat på antal tidningar, –dagspressens ekonomiska resultat och övergripande utveckling, –antalet taltidningar och abonnenter, produktions- och distributionssätt samt kostnadsutveckling, –hur allmänhetens tillgång till public service- företagens utbud på olika plattformar utvecklats, –hur tillgängligheten till tv-sändningar och public service-företagens utbud för personer med funktionsnedsättning utvecklats, –om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public service-uppdrag enligt bedömning av och tv, –antalet ärenden i , samt andelen fällande beslut, –antalet ärenden om tillstånd och tillsyn avseende radio och tv respektive utgivningsbevis för databaser, och –insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Huvuddelen av bedömningarna grundar sig på återrapporteringar, uppföljningar och utvärde- ringar från myndigheter och institutioner såsom och tv:s årliga granskning av public service-redovisningarna från (), AB (SVT) och () samt olika rapporter från . Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Regeringen har även beslutat om ett tidsbegränsat utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar för utveckling av elektroniska publiceringstjänster. Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) planerar att besluta om fördelning av utvecklingsstöd . Det fanns 170 unika dagstidningstitlar i , enligt , jämfört med 176 tidningar 2014 respektive 2013. har tre tidigare sexdagarstidningar beviljats driftsstöd som sjudagarstidningar, efter att ha ökat utgivningen med ytterligare en utgåva som enbart distribueras elektroniskt, och en ny dagstidning har beviljats driftsstöd . Tabell 14.2 Utbetalat presstöd fördelat på antal tidningar 2013–2015 Den fortsatta utvecklingen med minskat utbeta- lat presstöd kan förklaras av minskade upplagor och nedtrappningen av stödet till storstads- tidningar. har därutöver två stöd- tidningar upphört med utgivning, varav en sexdagarstidning och en endagstidning. Till följd av framför allt den minskade annonsförsäljningen sjönk de svenska tidnings- företagens samlade omsättning . Den tidigare positiva utvecklingen som antydde att den digitala annonseringen var på väg att kompensera för nedgången i den tryckta annonseringen bröts tvärt 2015. det statliga driftsstödet till följd av framför allt minskad tidningsförsäljning. De svenska tid- ningsföretagen har förlorat omkring en fjärdedel av sina intäkter. I takt med att intäkterna har sjunkit har också tidningsföretagens kostnader minskat. Som en följd av det steg 2015 den samlade resultatnivån för de svenska tidningsföretagen för andra året i följd efter . Trots förbättringen jämfört med föregående år låg resultatnivåerna klart under det snitt i tidnings- branschens ekonomiska utfall som mätserien omfattar. Landsortstidningarna har under 2010- talet tvingats till betydande besparingsåtgärder. Det samlade rörelseresultatet för gruppen landsortstidningar med driftsstöd slutade återigen på minus. Den svenska tidningsdistributionsbranschen präglas på samma sätt som tidningsbranschen i allmänhet av den pågående strukturomvand- lingen. I takt med att de tryckta upplagorna minskar ökar den relativa kostnaden för distributionen av tidningar och 2015 har präglats av arbetet med att möta denna utveckling. (dir. 2015:26) har bl.a. i uppdrag att utreda utformningen av nya mediepolitiska verktyg när presstödet i dess nuvarande form upphör. Utredningstiden har förlängts till (dir. 2016:14). Utredningen redovisade delbetänkandet Medieborgarna & medierna, En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). har utredningen redovisat forsk- ningsantologin , medierna och marknaden (SOU 2016:30). Utredningen har även lämnat in promemorian De offentligt finansierade medierna – frågeställningar som bör utredas inför nästa tillståndsperiod (dnr Ku2016/00767/MF). Regeringen noterar att det av betänkande med anledning av redogörelsen för behandlingen av skrivelser (bet. 2015/16:KU21, rskr. 2015/16:275) framgår att fortfarande anser att utskottets tillkännagivande om övriga förslag (bet. 2014/15:KU12, mom. 8, rskr. 195) inte är till- godosett fullt ut och därför inte delar rege- ringens bedömning som redovisas i skrivelse 2015/16:75 att tillkännagivandet är slutbehand- lat. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer i frågan, t.ex. i budget- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen lämnar i denna proposition förslag på höjda stödnivåer för endagstidningar, se vidare utgiftsområde 1 avsnitt 11.3. Härigenom är tillkännagivandet slutbehandlat. Taltidningarna täcker i det närmaste hela landet och trenden med ett ökat antal tidningar har fortsatt. började utgivning av sex nya taltidningar, bl.a. den lättlästa nyhets- tidningen 8 Sidor, som utgivning av två taltidningar upphörde. taltidningar med text. Tabell 14.3 2013–2015 Utgifterna för taltidningsverksamheten uppgick till ca , en minskning med jämfört med och 77 miljoner jämfört med . Minskningen beror främst på lägre kostnader för produktion och distribution. tillkom 1 300 nya taltidnings- abonnenter, men det totala antalet abonnenter minskade bl.a. på grund av hög ålder. Könsför- delningen är relativt jämn, även om något fler män än kvinnor har tecknat prenumerationer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.4 Antal taltidningsabonnenter 2013–2015 Radio och tv i allmänhetens tjänst De nuvarande sändningstillstånden för programföretagen (), () och () gäller fr.o.m. t.o.m. . Utöver villkoren i sändningstillstånden ställs i särskilda beslut specifika krav på SVT och UR om tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. SR, SVT och UR redovisar hur de fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst i de s.k. public service-redovisningarna. SR sänder FM-radio i de fyra rikstäckande kanalerna P1, P2, P3 och P4. P4 innehåller ett riksutbud och även 25 lokala kanaler. Därutöver sänds två lokala kanaler i samt en lokal kanal i . FM-sändningarna står för huvuddelen av publikens lyssnartid. Ett omfatt- ande programutbud för lyssning såväl direkt som i efterhand erbjuds via webben och applikationer för smarttelefoner. har SR gjort innehållet tillgängligt som poddradio, vilken är den snabbast växande formen av digital lyssning med nära tre miljoner lyssningar och nedladd- ningar . SR sänder även ett antal kanaler via digitalradio (DAB) i de tre storstads- områdena samt i . var den totala sändningstiden i marknätet (FM och DAB) , en ökning med jämfört med . Fördelningen mellan olika programkategorier är relativt stabil mellan åren. Räknat i sändningstid utgör musik av utbudet medan utbudet av nyheter, samhällsprogram och kultur tillsam- mans står för . När det gäller kostnader står dock sistnämnda programkate- gorier för , varav nyheter för 36 pro- cent. SR har medarbetare på 47 orter i landet och omkring 40 nyhetsredaktioner. Tabell 14.5 sändningar i marknätet per programkategori 2013–2015 Procent av total sändningstid Total sändningstid i timmar1 1 Då SR har ändrat redovisningsmetod är uppgifterna om total sändningstid 2013 respektive 2014 och senare inte helt jämförbara. Källa: SR:s public service-redovisningar SVT sänder tv-program i fem kanaler: SVT1, SVT2, SVT24, Barnkanalen och, tillsammans med UR, Kunskapskanalen. Kanalerna sänds till hela landet via marknät, satellit och internet. Samtliga kanaler vidaresänds via kabel och ip-tv. SVT1 och SVT2 sänds även i högupplöst kvalitet (hd-tv). Därutöver sänds kanalen SVT World till utlandet via satellit och ip-tv. Sändningarna av SVT World till ingår i ett särskilt utbyte av tv-sändningar mellan och , som i sin tur ger tv-tittare i , och möjlighet att fritt ta emot Sverigefinska Riksförbundets sändningar av TV . För innehållet i TV ansvarar det finska public service-företaget . På webbplatsen finns ett basutbud av programsidor, nyheter, sport och barnutbud. Här finns även program, nyheter och informa- tion på de nationella minoritetsspråken finska, meänkieli och samiska. Via tjänsten SVT Play kan i första hand redan sända program – men även webbunika program – ses på begäran. SVT:s äldre tv-program finns i viss utsträckning till- gängliga via tjänsten Öppet arkiv. Mellan slutet av 2014 och slutet av ökade det totala antalet tillgängliga timmar via SVT:s internet- tjänster från 10 860 till 16 572. har SVT ingått nya rättighetsavtal som begränsar antalet timmar som tillgängliggörs i Öppet arkiv, men som möjliggör för SVT att visa delar av detta utbud också i SVT Play. textades av de förproducerade programmen (nästan 100 pro- cent 2014) och av de direktsända programmen (2014). Av totalt 17 019 timmar svenska program syntolkades , vilket motsvarar (119 av eller 2014) i antingen marksänd tv, webbsänd tv eller beställ-tv. Vidare teckenspråkstolkades svenska program, vilket motsvarar (eller 2014). Tabell 14.6 sändningar i marknätet per programkategori (exklusive barnprogram) 2013–2015 Procent av total sändningstid respektive sändningstimmar totalt Total sändningstid i timmar Total sändningstid i timmar Källa: SVT:s public service-redovisningar UR producerar utbildnings- och folkbild- ningsprogram. Programverksamheten inkluderar barn- och ungdomsutbildning, högskole- och annan vuxenutbildning samt studieförbund och folkhögskolor. UR:s program sänds i SR:s och SVT:s kanaler på sändningstider som fastställs i överenskommelser mellan bolagen. UR och SVT driver tillsammans Kunskapskanalen, som står för av UR:s sändningstimmar i tv. UR:s radio- och tv-program finns även till- gängliga via internet. fanns drygt 14 300 program tillgängliga via , jämfört med 12 900 program föregående år. På UR Skola finns även kompletterande material för bl.a. pedagoger och elever. Via UR Play, där i princip hela UR:s programutbud finns tillgängligt efter sändning, tillhandahölls ca 2 300 program, vilket är oför- ändrat jämfört med . UR har inte direktsänt några program. Liksom föregående år textades samt- liga förproducerade program. Av totalt svenska program syntolkades , vilket motsvarar (45 av eller 2014). Andelen tecken- språkstolkade program var eller (eller 2014). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.7 Sändningar av Utbildningsradios radioprogram i marknätet per kanal 2013–2015 Källa: UR:s public service-redovisning 2015 Tabell 14.8 Sändningar av Utbildningsradios tv- program i marknätet per kanal 2013–2015 Källa: UR:s public service-redovisning 2015 Enligt programföretagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet. Ett mångsidigt programutbud ska erbjudas som tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet, som speglar förhållanden i hela landet och som kännetecknas av hög kvalitet. Programverksam- hetens betydelse för den fria åsiktsbildningen ska beaktas och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Programutbudet som helhet ska präglas av folkbildnings- ambitioner. Villkoren i sändningstillstånden avser programföretagens sändningar i marknätet, som är grunden i verksamheterna. För att nå publiken har programföretagen i uppdrag att tillgängliggöra kärnverksamheten på olika platt- formar, på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig utbudet. Vid en helhetsbedömning anser gransknings- nämnden att SR, SVT och UR huvudsakligen har uppfyllt sina public service-uppdrag 2015. Liksom föregående år görs dock bedömningen att villkoren på ett antal områden inte är upp- fyllda, endast delvis uppfyllda eller att det är tveksamt om de är uppfyllda. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SR och UR anses med viss tvekan ha uppfyllt kravet på att programutbudet ska spegla förhåll- anden i hela landet. SVT anses huvudsakligen ha uppfyllt detta krav. SR och SVT anses ha uppfyllt kravet som gäller för dessa programföretag att minst 55 pro- cent av allmänproduktionen i rikssändningarna ska produceras utanför . SR och SVT bör dock enligt i kommande redovisningar så långt som möjligt redogöra för en gemensam definition av vad som utgör en produktion utanför . Programföretagen anses med tvekan ha upp- fyllt kravet på en sammantagen betydande ökning av det samlade programutbudet på finska, samiska, meänkieli, chib och teckenspråk. De anses inte ha uppfyllt kravet på att ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga inom språkgruppen chib. Programföretagen anses med viss tvekan ha uppfyllt kravet på att särskilt utveckla program- verksamheten för äldre barn och unga generellt. SR anses inte ha uppfyllt kravet på att prioritera tillgängligheten till program vars inne- håll är särskilt anpassat för unga med funk- tionsnedsättning. SVT anses med viss tvekan ha uppfyllt kravet på att prioritera tillgängligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning. har vidare fattat beslut gällande uppfyllelsen av de krav på tillgänglighet till tv-sändningar som ställs på SVT och UR för perioden –2016 enligt särskilda regerings- beslut. SVT anses ha uppfyllt kraven avseende textning av icke direktsända program och upp- läst text, men det framgår inte av SVT:s redovisning om kraven uppfyllts när det gäller textning av direktsända program, teckenspråks- tolkning och syntolkning. När det gäller UR har ärendet lämnats utan vidare åtgärd med hänvis- ning till att kraven gäller UR:s programtjänster och UR inte bedöms ha någon programtjänst. Nämnden uttalar dock att den efter regeringens förtydligande beslut (dnr Ku2015/03038/MF) i kommande års uppfölj- ning kommer att kunna bedöma om det utbud av UR:s program som tillhandahålls i SVT:s programtjänster uppfyller regeringens krav. anser att SVT inte har uppfyllt kravet att särskilt redogöra för deltag- ande i respektive intäkter från kommersiella samarbeten. Nämnden gör, till skillnad från SVT, bedömningen att SVT 2015 har överträtt det högsta antalet tillåtna sponsrade evenemang. Enligt har SVT endast delvis uppfyllt kravet att särskilja vad som är kärnverksamhet och kompletterande verksam- het. Det framgår vidare inte tillräckligt tydligt om SR har upprätthållit en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksam- het. Varken SVT eller SR har visat att de har uppfyllt kravet att sidoverksamheter ska bära sina egna kostnader. Programföretagens redovisningar anses ha förbättrats men det behövs fortfarande förtydliganden och utförligare beskrivningar i kommande redovisningar. SR:s program för en publik utomlands Sedan SR:s utlandssändningar på kort- och mellanvåg upphörde har SR, senast i public service-redovisningen , redovisat att uppdraget att ge en publik utomlands informa- tion om uppfylls genom verksamhet på internet. har sådan program- verksamhet på vissa språk upphört. SR har, med hänvisning till att sändningarna på kort- och mellanvåg tidigare upphört, framfört att företaget inte längre anser sig ha ett uppdrag för en publik utomlands. Frågan bereds för när- varande i . Kommersiell radio och tv Antalet av Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) meddelade tillstånd att sända analog kommersiell radio uppgick till 100 , jämfört med 99 . Antalet programföretag, utöver SVT och UR, med tillstånd att sända tv i marknätet och antalet programtjänster var 26 respektive 56 , vilket är oförändrat jämfört med . Antalet ärenden har fortsatt att öka . Den största ökningen har skett inom kate- gorin tillståndsärenden, bl.a. avseende anmäl- ningar av databaser. Bland övriga ärenden finns presstödsärenden (188 stycken). Tabell 14.9 Ärenden vid Myndigheten för press, radio och tv 2013–2015 Antal ärenden fördelade på ärendetyp (tillstånd och registrering) Tillsynsärenden (tillsyn och MPRT har bl.a. följt upp hur leverantörer av medietjänster uppfyllt de krav på tillgänglighet som myndigheten beslutat om för perioden –2016.