prop · H303174 · 2016-04-28 00:00:00 — på grund av anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5 § den lagen. Uppehållstillstånd får vägras i sådana fall som avses i 3 §, om 1.oriktiga uppgifter medvetet lämnats eller omständigheter medvetet förtigits som är av betydelse för att få uppehållstillståndet, 2.en utlänning adopterats eller ett äktenskap ingåtts eller ett samboförhållande inletts uteslutande i syfte att ge utlänningen rätt till uppehållstillstånd, eller 3.om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Uppehållstillstånd får vägras även i sådana fall som avses i 3 § första stycket 1 eller 2 b, om 1.makarna eller samborna inte lever tillsammans eller inte har sådan avsikt, 2.den person till vilken anknytning åberopas eller utlänningen som sökt uppehållstillstånd är gift eller sambo med någon annan, eller 3.någon av makarna eller samborna är . Vid bedömningen av om uppehållstillstånd bör vägras skall hänsyn tas till utlänningens övriga levnadsomständigheter och familjeförhållanden. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd bör vägras ska hänsyn tas till utlänningens övriga levnadsomständigheter och familjeförhållanden. –gäller den avvikelse från andra stycket 3 som följer av 6 § första stycket lagen (2016:xxx) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i om utlänningen åberopar anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5 § den lagen. 9 Senaste lydelse 2006:220. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Första stycket gäller dock inte om 1. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här som flykting eller annan skyddsbehövande enligt 1 § eller kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 21 kap. 2, 3 eller 4 §, 2. utlänningen med stöd av 6 § bör beviljas uppehållstillstånd här, 3. en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbe- gränsat uppehållstillstånd som beviljats en utlänning med familjeanknyt- ning med stöd av 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 3 a § första stycket 1 eller andra stycket, 4. utlänningen kan beviljas eller har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd här med stöd av 15 §, 5. utlänningen enligt 3 § första stycket 1–4, 3 a § första stycket 1–4 eller andra stycket har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, 6. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd med stöd av 3 § första 7. en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbe- gränsat uppehållstillstånd som med stöd av 10 § har beviljats en utlän- ning i fall som avses i 6 kap. 2 § första stycket, 8. utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd enligt 15 a eller 15 d §, 9. utlänningen med stöd av 10 § har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för studier och antingen slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning, 10. utlänningen har rätt till uppehållstillstånd enligt 2 a eller 2 d §, eller 11. det annars finns synnerliga skäl. Första stycket gäller inte heller om utlänningen har beviljats en vise- ring för att besöka en arbetsgivare i eller är undantagen från kravet på visering om han eller hon ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett slag av arbete där det råder stor efterfrågan på arbetskraft. En ytterligare förutsättning är att arbetsgivaren skulle förorsakas olägen- heter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller att det annars finns särskilda skäl. Vid skälighetsbedömningen enligt andra stycket 5 ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från sin förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före I fråga om uppehållstillstånd för en utlänning som ska avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har fått laga kraft gäller föreskrifterna i 15 a och 20 §§ samt 12 kap. 16 b, 16 c och 18–20 §§. I 19 § lagen (2016:xxx) om 10 Senaste lydelse 2014:400. tillstånd i föreskrivs Prop. 2015/16:174 ytterligare undantag från första Om det i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft kommer fram nya omständigheter som innebär att 1.det finns ett hinder mot verkställighet enligt 1, 2 eller 3 §, 2.det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen, eller 3.det finns medicinska hinder eller någon annan särskild anledning att beslutet inte bör verkställas, får , om hindret är bestående, bevilja permanent uppehållstillstånd. Finns det endast ett tillfälligt hinder mot verkställighet, får verket bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Barn får beviljas permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt första stycket 3 även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Vid bedömningen enligt första stycket 3 av om det finns någon annan särskild anledning att ett beslut inte bör verkställas ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från sin förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket 1–4 eller 5 kap. 3 a § första stycket 1–4 eller andra stycket skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan i . får också besluta om inhibition. Av 15 § lagen (2016:xxx) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i framgår att uppehållstillstånd som beviljas enligt första stycket ska tidsbegränsas –. Om utlänningen i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft åberopar nya omständigheter 1. som kan antas utgöra ett bestående sådant hinder mot verkställigheten som avses i 1, 2 eller 3 §, och 11Senaste lydelse 2014:433. 12Senaste lydelse 2009:1542. 2015/16:174 2. dessa omständigheter inte kunnat åberopas av utlänningen tidigare, eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska , om beslut om uppehållstillstånd inte kan meddelas enligt 18 §, ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning. Är förutsättningarna enligt första stycket inte uppfyllda, ska besluta att inte bevilja ny prövning. Beslutet om avvisning eller utvisning får inte verkställas innan har avgjort frågan om ny prövning ska ske eller, om ny prövning beviljas, innan frågan om uppehållstillstånd har avgjorts genom ett beslut som har vunnit laga kraft. Vad som sägs i första stycket gäller inte om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § och en sådan ansökan inte tidigare under utlänningens vistelse i har prövats genom ett lagakraftvunnet beslut. I ett sådant fall ska pröva ansökan och besluta om inhibition i verkställighetsärendet. Av 16 § lagen (2016:xxx) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i framgår att första stycket inte gäller –om utlänningen endast åberopar sådana omständigheter som kan ligga till grund för skyddsbehov enligt 4 kap. 2 a §. Om en utlänning som av allmän domstol har utvisats på grund av brott åberopar sådana omständigheter som anges i 19 § första stycket 1 och dessa omständigheter inte kunnat åberopas av utlänningen tidigare, eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska ta upp frågan om uppehållstillstånd till prövning. Är förutsättningarna enligt första stycket inte uppfyllda, ska besluta att inte bevilja prövning. Utvisningsbeslutet får inte verkställas innan har avgjort frågan om prövning ska ske eller, om prövning beviljas, innan frågan om uppehållstillstånd har prövats i en instans och ansökan därvid avslagits. Vad som sägs i första stycket gäller inte om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § och en sådan ansökan inte tidigare under utlänningens vistelse i har prövats genom ett lagakraftvunnet beslut. I ett sådant fall ska pröva ansökan. Av 16 § lagen (2016:xxx) om 13 Senaste lydelse 2013:648. tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i framgår att första stycket inte gäller –om utlänningen endast åberopar sådana omständigheter som kan ligga till grund för skyddsbehov enligt 4 kap. 2 a §. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- 1.närmare föreskrifter om etableringsplaner, och 2.föreskrifter om vad som ska anses utgöra godtagbart skäl och lämpligt arbete enligt 9 § 4. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om undantag från 7 § andra stycket om etableringsplanens innehåll för nyanlända med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:952. 3 Ärendet och dess beredning Prop. Till följd av bl.a. flera pågående allvarliga konflikter i omvärlden var över 60 miljoner människor på flykt , det största antalet sedan . Antalet asylsökande som sökt sig till har också varit rekordhögt och utmaningarna för det svenska asylsystemet är mycket stora. Av de totalt 163 000 asylsökande i togs det september–december emot drygt 114 000, varav mer än 26 000 var ensamkommande barn. Det är inte bara det svenska asylsystemet som utsätts för stora Även andra centrala samhällsfunktioner utsätts för en mycket stor belastning. Det som särskilt kan lyftas fram är boendesituationen, hälso- och sjukvården, skolan och den sociala Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har varnat för att viktiga samhällsfunktioner inte klarar av ansträngningen. förekom det att asylsökande tvingades sova utomhus då inte kunde garantera tak över huvudet för dem som sökte sig till . Regeringen har gjort bedömningen att situationen innebar ett allvarligt hot mot allmän ordning och inre säkerhet. därför införts, liksom id-kontroller vid resor med buss och tåg från till och vid vissa båtresor till . asylsökande till har minskat kraftigt. i närheten av innebär emellertid att återigen kan hamna i en situation när antalet asylsökande kraftigt ökar. För att skapa ett andrum för svenskt flyktingmottagande presenterade regeringen åtgärder i syfte att kraftigt minska antalet asylsökande, som kapaciteten i mottagandet och etableringen skulle förbättras. För detta krävs en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. Regelverket i är mer generöst än vad EU- För att fler asylsökande ska välja att söka asyl i andra medlemsstater måste regelverket tillfälligt anpassas till miniminivån enligt och internationella konventioner. Inom har därför ett utkast till lagrådsremiss Utkastet har remissbehandlats och ett remissmöte hölls den 7 , innan tiden för att svara på remissen gick ut. sammanfattning av utkastets innehåll finns i bilaga 3 och utkastets lagförslag finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2016/01307/L7). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga Lagrådet har synpunkter på utformningen av lagtexten. följer delvis Lagrådets förslag till ändringar. behandlas och bemöts i avsnitt 6, 8.2, 9.1, 9.2 och i anslutning till att enskilda bestämmelser kommenteras i författningskommentaren. förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs också ett par språkliga och redaktionella ändringar. 2015/16:174 4 En ny lag om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Regeringens förslag: En tidsbegränsad lag om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i ska införas. Om bestämmelserna i den tidsbegränsade lagen avviker från bestämmelserna i utlänningslagen, ska bestämmelserna i den tidsbegränsade lagen gälla. Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , , , Röda Korset, Akademikers centralorganisation (), () och UNHCR avstyrker förslaget i dess helhet. tillstyrker förslaget om en tidsbegränsad lag under förutsättning att de brister i förslaget som verket påpekar omhändertas. Många remissinstanser, bl.a. Amnesty och Röda Korset ifrågasätter behovet av lagen och anser att detta inte har analyserats tillräckligt. Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande till var rekordhögt . När antalet asylsökande var som högst kom mer än 10 000 personer för att söka asyl i . kunde en minskning av antalet asylsökande till konstateras. Flyktingsituationen i och i närheten av innebär emellertid att återigen kan hamna i en situation där antalet asylsökande kraftigt ökar. Att antalet asylsökande ligger på en lägre nivå innebär inte heller att utmaningarna är över. Sammantaget är utmaningarna för det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner mycket stora och åtgärder måste vidtas för att tillfälligt anpassa det svenska regelverket efter miniminivån enligt och internationella konventioner. Många har fått eller väntas få uppehållstillstånd och ska etablera sig i på ett bra sätt. En jämnare fördelning av asylsökande i EU krävs och fler medlemsstater måste ta sitt ansvar. För att fler asylsökande ska välja att söka asyl i andra medlemsstater måste det svenska regelverket anpassas till och internationella konventioners miniminivå. Detta bör göras . Av författningstekniska skäl bör detta regleras i en särskild tidsbegränsad lag. Det bör av den tidsbegränsade lagen och utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, framgå att om bestämmelserna i den tidsbegränsade lagen avviker från bestämmelserna i utlänningslagen ska bestämmelserna i den tidsbegränsade lagen gälla. För att underlätta för tillämparen och allmänheten bör det i de relevanta bestämmelserna i utlänningslagen införas upplysningsbestämmelser som hänvisar till den tidsbegränsade lagen. 5.1Skyddsbehövande i svensk rätt De centrala bestämmelserna om skyddsbehövande i svensk rätt finns i 4 kap. UtlL. Där finns definitioner av tre kategorier skyddsbehövande; flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande. I 4 kap. 1 § UtlL definieras begreppet flykting. Definitionen motsvarar i allt väsentligt den som finns i FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning (), reviderad genom dess tilläggsprotokoll (New York-protokollet), och i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet1. Det omarbetade skyddsgrundsdirektivet finns i bilaga 1. Med flykting avses i utlänningslagen en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd (4 kap. 1 § första stycket UtlL). Detta gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen riskerar att utsättas för förföljelse eller om utlänningen riskerar att utsättas för förföljelse från enskilda och inte kan antas bli erbjuden ett effektivt skydd som inte är av tillfällig natur. Vid bedömningen av om skydd erbjuds beaktas endast skydd som ges av staten eller av parter eller organisationer som kontrollerar hela eller en betydande del av statens territorium (4 kap. 1 § andra stycket UtlL). Första och andra styckena gäller även för en statslös utlänning som befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort (4 kap. 1 § tredje stycket UtlL). I 4 kap. 2 § UtlL definieras begreppet alternativt skyddsbehövande. Definitionen motsvarar i allt väsentligt den som finns i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet och har sin bakgrund i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning () och artikel 3 i den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Med alternativt skyddsbehövande avses i utlänningslagen en utlänning som i andra fall än som avses i 1 § (dvs. flyktingdefinitionen) befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig 1 och rådets direktiv /95/EU av om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning). 2015/16:174 risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd (4 kap. 2 § första stycket UtlL). Detta gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper sådan risk som avses där eller om utlänningen löper sådan risk genom handlingar från enskilda och inte kan antas bli erbjuden ett effektivt skydd som inte är av tillfällig natur. Vid bedömningen av om skydd erbjuds beaktas endast skydd som ges av staten eller av parter eller organisationer som kontrollerar hela eller en betydande del av statens territorium (4 kap. 2 § andra stycket UtlL). Första och andra styckena gäller även för en statslös utlänning som befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort (4 kap. 2 § tredje stycket UtlL). I 4 kap. 2 a § UtlL definieras begreppet övrig skyddsbehövande. Med övrig skyddsbehövande avses i utlänningslagen en utlänning som i andra fall än som avses i 1 och 2 §§ (dvs. definitionerna av flykting och alternativt skyddsbehövande) befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan för att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof (4 kap. 2 a § första stycket UtlL). Första stycket 1 gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper sådan risk som avses där eller om utlänningen löper sådan risk genom handlingar från enskilda och inte kan antas bli erbjuden ett effektivt skydd som inte är av tillfällig natur. Vid bedömningen av om skydd erbjuds beaktas endast skydd som ges av staten eller av parter eller organisationer som kontrollerar hela eller en betydande del av statens territorium (4 kap. 2 a § andra stycket UtlL). Första och andra styckena gäller även för en statslös utlänning som befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort (4 kap. 2 a § tredje stycket UtlL). Av 4 kap. 2 b och 2 c §§ UtlL framgår när en utlänning är utesluten från att anses som flykting eller annan skyddsbehövande och av 4 kap. 5 och 5 a §§ UtlL framgår förutsättningarna för att en utlänning ska upphöra att vara flykting eller annan skyddsbehövande. Uppehållstillstånd för övriga skyddsbehövande Regeringens förslag: Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § UtlL ska inte beviljas en utlänning som är övrig skyddsbehövande. utlänning ska inte heller förklaras vara övrig skyddsbehövande (övrig Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , uni- ellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) avstyrker för- Kammarrätten i skulle förorda att bestämmelserna om skyddsbehövande i utlänningslagen (2005:716), UtlL, upphävs eftersom detta skydd omfattas av reglerna om alternativt skyddsbehövande. Att som enda land i EU har en skyddsgrund som i princip motsvarar det som gäller för alternativt skyddsbehövande medför enligt kammarrätten bara problem i rättstillämpningen. Förvaltningsrätten i anför att det saknas ett resonemang om behovet av bestämmelsen om övriga skyddsbehövande. Med beaktande av den begränsade inverkan denna skyddskategori har på asylsystemet och andra viktiga samhällsfunktioner ifrågasätter förvaltningsrätten och RFSL om förslaget står i rimlig proportion till de konsekvenser det får för enskilda individer. Om regeringen väljer att gå vidare med förslaget bör även en översyn av bestämmelserna om verkställighetshinder och ny prövning i 12 kap. UtlL göras eftersom det kan uppstå en situation när en utlänning åberopar nya omständigheter hänförliga till 12 kap. 3 § UtlL varvid en ny prövning ska beviljas utan att det därefter finns någon möjlighet att bevilja uppehållstillstånd. anför att det förhållande att några ändringar inte görs i 12 kap. UtlL kan få till följd att brottsutvisade utlänningar i verkställighetsärenden kan komma att beviljas uppehållstillstånd som övrig skyddsbehövande trots att denna grund har tagits bort i grundförfarandet. FARR anför att förslaget riskerar att innebära brott mot internationella åtaganden. Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar framför att det bör klargöras hur personer som uppfyller definitionen av övriga skyddsbehövande i 4 kap. 2 a § UtlL ska hanteras när lagen upphör. anför att nödvändigheten, proportionaliteten och konsekvenserna av förslaget inte är utredda. anför att det inte har utretts vilka konsekvenser det får för barn att övriga skyddsbehövande inte ska kunna beviljas uppehållstillstånd. UNHCR och Röda Korset anför att konsekvenserna av förslaget bör utredas. Skälen för regeringens förslag: Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i har enligt 5 kap. 1 § första stycket UtlL rätt till uppehållstillstånd. I vissa fall kan dock uppehållstillstånd vägras en flykting med stöd av 5 kap. 1 § andra stycket UtlL. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande ska också erhålla skyddsstatusförklaringar enligt 4 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. Övriga skyddsbehövande är en skyddskategori som saknar EU-rättslig eller annan internationell bakgrund. För att anpassa de svenska reglerna till miniminivån enligt och internationella konventioner bör övriga skyddsbehövande undantas från rätten till uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § UtlL. Övriga skyddsbehövande bör inte heller erhålla skyddsstatusförklaring enligt 4 kap. 3 a § andra stycket UtlL. Bestämmelser med denna innebörd bör därför tas in i den tidsbegränsade lagen. Antalet asylsökande som beviljas uppehållstillstånd som övriga skyddsbehövande är mycket lågt. var det endast 229 personer, vilket till stor del beror på att bestämmelserna om alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande, som Kammarrätten i påpekar, delvis överlappar varandra. Flera remissinstanser har därför efterfrågat en analys av behovet av och konsekvenserna av att ta bort möjligheten att bevilja uppehållstillstånd som övrig skyddsbehövande. Även om antalet personer som beviljas skydd som övriga skyddsbehövande är lågt är regeringens utgångspunkt att de svenska reglerna 2015/16:174 bör anpassas till och internationella konventioners miniminivå.