prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — -1,0 -1,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -25,0 -34,4 -36,3 -44,0 -42,0 -43,6 -42,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -78,7 -81,6 -85,8 -94,8 -100,0 -102,5 -104,3 -106,4 Utgifter som ses som krediteringar -7,6 -8,0 -8,2 Inkomster i statens budget Anm.: Samtliga år är redovisade enligt det system som gäller för statens budget och framåt. Källor: , och egna beräkningar. växte lönesumman (se diagram 7.2), vilket främst förklaras av att tim- lönen ökade i hög takt. beräknas löne- summans tillväxt bli ännu högre, främst till följd av en ökning av antalet arbetade timmar. Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Under resten av prognosperioden bedöms antalet arbetade timmar fortsätta att växa, om än i en långsammare takt. bedöms timlönens ökningstakt vara i stort sett oföränd- rad . att lönesumman växer något långsammare än 2016, i genomsnitt 2017–2020. Prognosen för de skattepliktiga transfereringar- na till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Procent av underlaget för skatt på arbete Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna som andel av skatteunderlaget beräknas sjunka marginellt under prognos- perioden (se diagram 7.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 arbetsmarknadsersättningar beräknas minska något som andel av skatteunderlaget, till följd av att arbetslösheten sjunker. Mot slutet av prognosperioden beräknas även pensionsutbetal- ningarna minska något som andel av skatteun- derlaget, medan andelen som utgörs av ohälso- relaterade ersättningar beräknas vara i princip oförändrad . Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas 2015 ha uppgått till av BNP och väntas därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 7.2). Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka 2016 och 2017 (se tabell 7.4). Den relativt starka öknings- takten förklaras främst av en stark tillväxt av lönesumman. Tabell 7.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommu- nernas skatteunderlag Källor: och egna beräkningar. skiktgränsen för statlig inkomstskatt 2017. Förslaget om begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen aviserades och budgeterades i budgetpropositionen . Att begränsa uppräkningen av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt beräknas öka skattein- täkterna med 2017. Regeringen aviserar dessutom i denna proposition en begränsad uppräkning av den nedre och övre skiktgränsen , vilket beräknas öka skatteintäkterna med 2018. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 7.5), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. Den underliggande utvecklingen av skatteun- derlaget visar utvecklingen justerad för regel- Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med sum - Beloppen för fastighetsavgift, sjöinkomst och gåvor till ideell verksamhet Att den underliggande utvecklings- Skattereduktionen för gåvor till ideell takten under vissa prognosår skiljer sig från den Källor: och egna beräkningar. faktiska utvecklingstakten beror på de regel- ändringar som regeringen föreslår och som påverkas prognosen av vissa påverkar skatteunderlaget för in- Skattereduktionerna blir lägre till följd av att jobbskatteavdraget har trappats ned för personer med inkomster som överstiger ca Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha införts begränsningar i husavdragets omfattning. uppgått till av BNP 2015 (se tabell Taket för RUT-avdraget har bl.a. halverats till –2020 beräknas intäkterna öka med för personer som inte fyllt vid beskattningsårets ingång. Ökningen är störst i början av prognos- för ROT-avdraget har sänkts till av perioden, vilket bl.a. förklaras av att upp- Effekten av att taket för RUT- räkningen av den nedre skiktgränsen avdraget har sänkts bedöms dock bli begränsad uteblev till följd av tidigare beslut om att frångå eftersom majoriteten av dem som använt sig av den automatiska uppräkningen . avdraget inte har gjort avdrag som överstiger inflation bidrar också till att dämpa upp- räkningen av skiktgränserna. dessutom RUT-avdraget till att omfatta fler I denna proposition föreslår regeringen en tjänster, vilket bedöms leda till större skatte- begränsad uppräkning av den nedre och övre P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 betalda belopp för ROT-avdrag visar på en ned- börsindex eller sänkta fastighetspriser). gång jämfört med mot- svarande period 2015, och även på en nedgång av antalet köpare av ROT-tjänster. Regeringen föreslår i denna proposition ytter- direktavkastning begränsas något till följd av att ligare en utvidgning av RUT-avdraget fr.o.m. en ökande andel av hushållens tillgångar väntas Förslaget innebär att RUT- vara placerade på investeringssparkonton. avdraget även ska omfatta reparation och under- Sammanlagt förväntas intäkterna från skatt på håll av vitvaror som utförs i bostaden, vilket beräknas minska skatteintäkterna med knappt ändrade under den senare delen perioden och uppgå till av BNP. Diagram 7.4 Kapitalvinser, aktieprisindex och fastighets- bedöms öka varje enskilt år under prognos- perioden (se tabell 7.3). Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) intäkterna från indirekta skatter. Fastighetsprisindex (höger axel) dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbetsmarknaden. Intäkterna från skatt på hushållens kapital- Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. årliga beskattningen av deras inkomster, som är klar i december året efter inkomståret. bär att kapitalinkomster ännu inte är bolagens redovisade vinster tyder på att vinstut- skatteintäkterna finns tillgänglig . indikation på hur skatteintäkterna har utvecklats Denna bild bekräftas av det prelimi- Underlaget för hushållens skatt på kapital visade oväntat stora vinster . från realiserade kapitalvinster. var en engångshändelse bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster återgå till en lägre nivå Det förklaras främst av att hushållens Till följd av att den ekonomiska aktiviteten kapitalvinster förväntas bli höga. 2015 baseras till stor del på information från det väntas företagens vinster växa 2017–2020. och med 2017 påverkas prognosen positivt av aktiemarknaden (se diagram 7.4). avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån Kapitalvinsterna antas minska 2016 efter ett Som andel av BNP uppgår intäkterna genomsnittliga nivån 1990–2013. från skatt på företagens vinster till av BNP 2017–2020 (se diagram 7.5). den genomsnittliga nivån på av BNP (de minskade kapitalvinsterna är alltså inte föranledda av ett explicit antagande om fallande Diagram 7.5 Skatt på företagsvinster Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, ökade 2014. Intäkterna från denna skatt påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före ingången av beskatt- ningsåret. Ökningen av intäkterna från avkast- ningsskatten 2014 förklaras framför allt av att statslåneräntan ökade 2013. Statslåneräntan föll 2014 och 2015, vilket bidrar till minskade skatteintäkter 2015 och 2016. förväntas statslåneräntan fortsätta falla, vilket bidrar till minskade skatteintäkter 2017, trots att förslaget om att införa ett golv på statslåneräntan ökar skatteintäkterna med . Under resten av prognosperioden förväntas intäkterna från avkastningsskatten öka (se tabell 7.3) som en konsekvens av en stigande statslåne- ränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften beräknas ha ökat marginellt 2015 och beräknas fortsätta att öka något 2016. –2020 sänks fastighets- skattesatsen för vattenkraftverk i fyra steg, i enlighet med energiöverenskommelsen (se avsnitt 6), vilket minskar intäkterna från fastig- hetsskatten. beräknas intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften vara relativt konstanta. Som andel av BNP minskar dock intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2014–2020 (se tabell 7.6). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 7.6 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 7.7). Intäkterna utgör därmed av BNP. För de kommande prognos- åren väntas en fortsatt ökning av dessa intäkter på mellan 3 och . Tabell 7.7 Skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -1,0 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överrens med summan. I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från i tabell 7.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Kraftig ökning av intäkterna från mervärdesskatt Intäkterna från mervärdesskatt kommer främst från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna av konsumtionens sammansättning (se diagram P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skattebasen för mervärdesskatten består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Diagram 7.6 Hushållens konsumtion i löpande priser och 00 01 02 03 04 Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion och för bilar och sällanköpsvaror finns utfall . Källor: , , och egna beräkningar. ökade hushållens konsumtion i löpande priser ungefär i linje med den genomsnittliga ökningstakten . Sammansättningen av hushållens konsumtion var emellertid gynnsam för mervärdesskatteintäkterna, eftersom kon- sumtionen av bilar och sällanköpsvaror ökade särskilt starkt. Dessutom steg företagens investeringar kraftigt i verksamhet där de inte får göra avdrag för mervärdesskatt, vilket medförde ytterligare intäkter från mervärdesskatt. väntas hushållens konsumtion fortsätta växa i god takt, medan företagens investeringar inte väntas öka lika starkt som 2015. Detta medför sammantaget en stor ökning av intäkterna från mervärdesskatt, om än inte lika hög som 2015. Prognosåren 2017–2020 väntas mervärdesskatteintäkterna öka stabilt med mellan . Regeringen föreslår i denna proposition ett utökat mervärdesskatteavdrag för represen- tationsmåltider, ett införande av en omsättnings- gräns för mervärdesskatt och sänkt mervär- desskatt på vissa reparationer. Sammantaget väntas dessa regeländringar sänka intäkterna från mervärdesskatten med . Intäkterna från punktskatterna fortsätter öka Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regel- ändringar, främst påverkar utvecklingen av punktskatteintäkterna. ökade intäkterna från punktskatter , vilket är en förhållandevis kraftig ökning. Den förklaras både av ett förbättrat konjunkturläge och av diverse regeländringar, så som höjd skatt på alkohol och tobak, höjda energi- och koldioxidskattesatser samt olika höjningar av miljöskatter. Även 2016 väntas intäkterna från punktskatter öka i god takt, . Även detta år beror ökningen på ett förbättrat konjunkturläge, med ökad energianvändning, och på regel- ändringar, som exempelvis höjd energiskatt på bensin och diesel. Under den senare delen av prognosperioden bedöms intäkterna från punktskatterna fortsätta öka, med i genomsnitt . De regeländringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition höjer sammantaget intäkterna från punktskatterna med . Det rör sig främst om införandet av en kemikalieskatt, höjningar av alkoholskatten, höjd energiskatt på el och en utfasning av skatten på termisk effekt. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten på- verkas normalt främst av regelförändringar i skattesystemet. Förändringarna av skattekvoten är förhållandevis små (se tabell 7.8). Förändringarna förklaras av den slopade nedsättningen av socialavgifterna för unga. Tabell 7.8 Skattekvot, per skatteslag Källor: , och egna beräkninga r. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 7.9 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år. -14,1 -0,3 -0,8 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,2 -2,5 -1,8 Ändrade avdragsregler (pensionssparande m.m.) Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,3 -12,0 -0,7 -0,7 -12,0 Slopad skattereduktion för gåvor -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -0,5 -13,0 -1,5 -1,2 -0,8 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning av underlag, avgift 2008 -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,6 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, avkastningsskatt på -0,6 -0,1 -0,7 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 -4,8 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,5 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,3 -0,4 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 Skatt på termisk effekt -1,9 -2,3 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -0,1 -8,9 -13,0 -1,1 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -11,3 -15,5 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överrens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 7.2Inkomster i statens budget I enlighet med budgetlagen (2011:203) tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skatteintäkter i budgetpropositionen. Det innebär att skatteintäkterna i avsnitt 7.1 redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska dock enligt samma lag även redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna anledning tillämpas även en kassamässig redovisning av statens skatte- inkomster. De kassamässiga skatteinkomsterna i avsnitt 7.2 består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan de periodiserade skatte- intäkterna och de kassamässiga skatteinkomster- na utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalnings- förskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 7.3. Posten innefattar inkomsttyperna 2000–8000. beräknas dessa inkomster uppgå till sammanlagt -. Inkomsterna av statens verksamhet beräknas bli lägre än 2015 medan inkomsterna av försåld egendom, de kalkylmässiga inkomsterna och bidragen från EU m.m. beräknas bli högre än föregående år. Avräkningar m.m. i anslutning till skatte- systemet beräknas öka som utgifter som ges som krediteringar på skattekonto minskar. ska utgifter som ges som krediteringar på skattekonto i stället redovisas på budgetens utgiftssida. Förändringen syns i tabell 7.3, där inga belopp är redovisade under inkomsttypen 8 2016 och framåt. Tillsammans med övriga mindre förändringar innebär det att posten Övriga inkomster minskar något jämfört med . För perioden –2020 beräknas posten Övriga inkomster uppgå till i genomsnitt -. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas dessa inkomster uppgå till (se tabell 7.3). beräknas inkomsterna av statens verksamhet minska till , vilket i huvudsak förklaras av låga utdelningar från statens aktier. år beräknas in- komsterna gradvis öka, för att 2020 uppgå till ca . Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2020 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter (avseende återbetalning av studiemedel för lån upptagna ) och av övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , varav studiemedels- avgifterna utgör den största delen. –2020 beräknas inkomsterna från stu- diemedelsavgifter successivt minska eftersom antalet återbetalare blir färre, och 2020 beräknas inkomsterna uppgå till . Studiemedelsavgiften är den årliga återbetal- ningspliktiga delen (amorteringen) av studie- medel tagna . Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till . –2020 ökar inkomsterna successivt och förväntas 2020 uppgå till . Hela ökningen förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska social- fonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 19 Regional tillväxt, 22 Kommu- nikationer och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till . –2020 beräknas inkomsterna öka något och i genomsnitt uppgå till . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster respektive avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Mot- svarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, såsom tullmedel, jordbruks- tullar och sockeravgifter. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjäm- ningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna beräknas uppgå till i genomsnitt 2016–2020. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kom- pensation för betald mervärdesskatt. Som avräk- ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter på myndigheters in- och utlåning till Riksgälds- kontoret, t.ex. insättningsgarantin och stabili- tetsavgifter. Avräkningarna beräknas uppgå till 105–2016–2020. Utvecklingen förklaras i huvudsak av att kompensationen för mervärdesskatt följer den statliga respektive kommunala konsumtionen. Sammantaget beräknas inkomsttypen Av- räkningar m.m. i anslutning till skattesystemet uppgå till 95–2016–2020. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 redovisas och bud- geteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida. Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statens budget görs vissa förändringar av inkomsttitelstrukturen. Följande inkomsttitel läggs till: 1461 Kemikalieskatt 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av den beslutade budgeten och statens budget I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i den beslutade budgeten och statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 7.11. I tabell 7.10 finns de viktigaste ekonomiska antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med motsvarande antaganden i vår- propositionen. Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition Intäkterna från skatt på arbete 2015 har revide- rats ned jämfört med bedömningen i vårpropo- sitionen. Det preliminära taxeringsutfallet tyder bl.a. på högre skattereduktion för RUT- och ROT-tjänster jämfört med tidigare bedömning. Intäkterna under prognos- perioden har också reviderats ned. Det är framför allt intäkterna från inkomstskatt som bedöms bli lägre, vilket beror på att skatteunderlaget har reviderats ned, bl.a. till följd av en lägre prognos för lönesummans utveckling och 2017 (se tabell 7.10). Även vissa transfereringsinkomster till hushållen, t.ex. ohälsorelaterade ersättningar, har reviderats ned, vilket påverkar skatteunderlaget. Det minskade skatteunderlaget innebär också att intäkterna P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 från statlig inkomstskatt och från arbetsgivar- avgifter blir lägre. Skatt på hushållens kapitalinkomster De prognostiserade intäkterna från hushållens skatt på kapital har reviderats upp kraftigt jämfört med bedömningen i vårpropo- sitionen. Det förklaras huvudsakligen av att hushållens kapitalvinster förväntas ha blivit betydligt högre än tidigare beräknat. Till grund för revideringen ligger det preliminära taxerings- utfallet. Även under prognos- perioden har intäkterna från skatt på hushållens kapital reviderats upp, vilket också förklaras av en upprevidering av prognosen för hushållens kapitalvinster. Upprevideringen beror också på att hushållens ränteinkomster bedöms bli något högre jämfört med bedömningen i vårpropositionen, som skattereduktionen för hushållens ränte- utgifter har reviderats ned, vilket därmed ger ett högre räntenetto . Intäkterna från skatt på företagsvinster – 2020 har reviderats ned jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringen har skett till följd av att utfallen avseende avsättningar och återföringar till/från periodiseringsfonder som blivit tillgängliga sedan bedömningen i vår- propositionen sammantaget tyder på en svagare utveckling av underliggande skatteunderlag än tidigare beräknat. Nedrevideringen beror också på att företagens resultat nu bedöms utvecklas mindre gynnsamt och att den makroekonomiska utvecklingen väntas bli mindre positiv än vad som antogs i vårpropositionen. Prognosen för intäkterna från avkastnings- skatten har reviderats ned –2020 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Även prognosen för statslåneräntan, som har en avgörande betydelse för intäkterna från avkastningsskatten, har reviderats ned betydligt jämfört med prognosen i vårpropositionen. Prognosen för statslåneräntan bestäms av räntorna på 5-åriga och 10-åriga stats- obligationer, som reviderats ned, framför allt på grund av att de hittillsvarande utfallen blivit mycket lägre än väntat. En orsak till det är den finansiella oro som följde efter att befolkning röstade för att lämna EU. Tabell 7.10 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med ekonomiska vår- proposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,5 -0,3 -0,2 -0,2 -0,1 -0,5 -0,2 -0,2 -0,5 -0,2 -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,1 -0,3 -0,5 -0,4 -0,5 -0,7 -0,6 -0,5 -0,3 -0,4 -0,3 -0,5 -0,1 -0,2 -0,8 -1,3 -1,5 -0,1 -0,3 -0,7 -2,2 -3,4 -4,3 -3,8 -5,3 -7,7 -5,1 -12,0 -14,5 -18,4 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt.