prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — och övriga åtgärder som rör och lagen (2016:000) om skuld- sanering för företagare. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer kan delar närmare föreskrifter om vil- med stöd av 8 kap. 7 § regerings- ka uppgifter som får behandlas i formen meddela närmare före- databasen enligt första stycket. skrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen enligt första Uppgifter och handlingar i data- Uppgifter och handlingar i data- basen skall gallras senast fem år basen ska gallras senast fem år efter utgången av det kalenderår då efter utgången av det kalenderår då det ärende som uppgifterna eller det ärende som uppgifterna eller handlingarna hänför sig till av- handlingarna hänför sig till av- viljats i ett ärende skall uppgifter Om skuldsanering eller F-skuld- och handlingar dock gallras senast sanering har beviljats i ett ärende, efter utgången av det ska uppgifter och handlingar dock kalenderår då beslutet att 5 Senaste lydelse 2011:532. 2015/16:125 skuldsanering fattades. 1. efter utgången av det kalenderår då beslutet om skuld- sanering meddelades, eller 2. efter utgången av det kalenderår då beslutet om F-skuld- Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet för 1. handläggningen av konkurstillsynsärenden och mål enligt löne- garantilagen (1992:497), 2. förebyggande av överskuld- 2. förebyggande av överskuld- sättning och information om skuld- sanering och F-skuldsanering, och 3. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även be- handlas i databasen för tillhanda- hållande av information som be- hövs i verksamhet för handläggning av ärenden om skuldsanering och F-skuldsanering. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2011:532. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas en ny paragraf, 5 kap. 12 §, och närmast före 5 kap. 12 § en ny rubrik av följande lydelse. Kommunen ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer. Denna skyldighet gäller även under ett skuldsaneringsför- farande och till dess att en beviljad skuldsanering eller F-skuldsane- ring är helt avslutad. ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för. Denna lag träder i kraft . 1 12 § upphävd genom 2009:596. 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter Härigenom föreskrivs att 5 § och rubriken närmast före 5 § lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter ska ha följande lydelse. och Nedsättning av fordran, skuld- får fatta beslut om nedsättning av fordran, om förut- sättningarna för skuldsanering är uppfyllda och övriga berörda bor- genärer gör motsvarande eftergift. är borgenärsföre- trädare vid skuldsanering. får fatta beslut om nedsättning av fordran, om förut- sättningarna för skuldsanering eller F-skuldsanering är uppfyllda och övriga berörda borgenärer gör motsvarande eftergift. är borgenärsföre- trädare vid skuldsanering och F-skuldsanering. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) att 34 kap. 6 § och rubriken närmast 34 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande Sekretess gäller hos Krono- fogdemyndigheten eller domstol i domstol i ärende om skuldsanering F-skuldsanering för uppgift om en för uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden, om det kan om det kan antas att den enskilde antas att den enskilde eller någon eller någon närstående till denne närstående till denne lider men om lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden hos budget- och skuldrådgivare där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. 2015/16:125 3 Ärendet och dess beredning Förbättrade möjligheter till skuldsanering för evighetsgäldenärer Skuldsaneringslagen (2006:548) – nedan kallad skuldsanerings- lag – erbjuder överskuldsatta personer en möjlighet att befrias från ansvar för sina skulder och att starta om på nytt utan en betungande skuldbörda. Sedan möjligheten till skuldsanering infördes har institutet varit föremål för flera utvärderingar och revideringar. I sam- band med de senaste ändringarna 2011 konstaterades att det finns många evighetsgäldenärer som skulle kunna få sina skulder sanerade, om de bara ansökte om det. fick en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuld- sanering att också få det. Vidare skulle kravet på hur skuldsatt en person ska vara för att beviljas skuldsanering utredas liksom frågan om en skuldsaneringsgäldenär ska betala av på skulderna. Utredningen, som antog namnet skuldsaneringsutredning, pre- senterade betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstift- ningsärendet (Ju2013/06941/L2). Frågor som rör skuldsanering har varit föremål för tillkännagivanden från . Det gäller framför allt frågor om kvalificerad insolvens och betalningsplanens utformning (se bet. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208, bet. 2011/12:CU19, rskr. 2011/12:253 och bet. 2013/14:CU11, rskr. 2013/14:143). Dessa frågor behandlas i avsnitt 5.4 och 5.6. Ända sedan skuldsaneringsinstitutet infördes har en person som enga- gerar sig i näringsverksamhet varit utesluten eller – som förhållandena är nu – endast haft en begränsad möjlighet att beviljas skuldsanering. Även en överskuldsatt person som planerar att starta upp en näringsverksamhet har en mindre chans att beviljas skuldsanering, eftersom osäkra framtidsutsikter gör det svårt att uppskatta dennes förmåga att betala tillbaka skulderna. fick en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som ger företagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i näringsverksamhet utvidgade möjligheter till skuldsanering. I uppdraget ingick att överväga vilka särskilda förutsättningar som bör gälla för att företagaren ska få skuldsanering och hur förfarandet bör vara utformat. Utredningen, som antog namnet , presenterade betänkandet F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2014/04135/L2). Enligt skuldsaneringslag gäller som villkor för att beviljas skuldsanering att gäldenären ska ha sin hemvist i . Av ett för- handsavgörande från följer att detta krav strider mot EU- rätten och den fria rörligheten för arbetstagare (av- görande i mål C-461/11 Radziejewski mot Krono- fogdemyndigheten). I har en departementspromemoria, Anknytnings- kravet i skuldsaneringslagen (Ds 2015:32), tagits fram. I promemorian föreslås en ändring av kravet på gäldenärens anknytning till för att han eller hon ska kunna beviljas skuldsanering. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 9. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2015/04910/L2). I propositionen behandlar regeringen förslagen som lämnas i ovan- stående betänkanden och promemoria. Under beredningen av ärendet har flera lagtekniska ändringar gjorts i förhållande till utredningarnas förslag; till exempel föreslår regeringen en ny skuldsaneringslag i stället för ändringar skuldsaneringslag. Ett utkast av lagrådsremissen har därför beretts med , och Konsu- mentverket. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.1, 7.2 och 7.3 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs också några språk- liga och redaktionella ändringar. 2015/16:125 4 Fler evighetsgäldenärer bör ges möjlighet till Regeringens bedömning: Det befintliga skuldsaneringssystemet bör reformeras för att fler evighetsgäldenärer ska ges möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delar bedömningen eller lämnar den utan invändning. Skälen för regeringens bedömning I dagens samhälle har krediter en betydelsefull roll för privatpersoners Genom tillgången till olika krediter – alltifrån större bostadslån till mindre konsumtionslån i form av kreditkortsköp och fakturakrediter – ökar möjligheten att planera och ordna sin ekonomi samt anpassa sin konsumtion över tiden. Det bidrar till tillväxten i samhället och ger människor frihet att göra sina val i livet. krediter i vissa fall skapa problem. Om en person inte kan betala sina skulder, kan det leda till betalningsanmärkningar och att han eller hon riskerar att hamna på det sluttande planet mot överskuldsättning. Inte sällan är överskuldsättning resultatet av flera samverkande Betalningssvårigheter kan uppstå t.ex. när den sammanlagda skuldbördan har nått en viss kritisk nivå. kan också ha minskat till följd av exempelvis en lägre inkomst eller en Ofta kan överskuldsättning förklaras med plötsliga, negativa händelser som leder till förändrade ekonomiska förutsättningar. händelser kan vara t.ex. arbetslöshet, skilsmässa, förlust av nära anhörig Överskuldsatta lever under ansträngda förhållanden och långvarig överskuldsättning har en nedbrytande effekt. Det är vanligt att den skuldsatta passiviseras och slutar att arbeta, trots att han eller hon är Bland långvarigt överskuldsatta är dessutom fysisk och psykisk Det har också kunnat påvisas ett samband mellan överskuldsättning och självmordsbeteende. Att leva i en familj där en eller båda föräldrarna är överskuldsatta påverkar naturligtvis även barnen. Barn som växer upp i överskuldsatta familjer drabbas hårt av ett mycket utsatt ekonomiskt läge och dessa familjers livsvillkor hör sannolikt till de sämre i samhället. Överskuldsättning orsakar inte bara den skuldsatta och dennes familj lidande, utan påverkar även näringslivet och samhället i övrigt. uppskattningar som har gjorts av bl.a. , och kostar överskuldsättningen samhället mycket stora summor i form av finansiella kostnader, förlorade produktionsvärden och andra välfärdskostnader. näringslivet drabbas ekonomiskt eftersom överskuldsatta har ett begrän- sat utrymme för att köpa olika varor och tjänster. Det är mot denna bakgrund viktigt att det finns goda möjligheter för en överskuldsatt person att bli fri från sina skulder och ta sig ut ur skuld- fällan. Möjligheten till skuldsanering och ekonomisk rehabilitering Skuldsanering har funnits i svensk rätt och innebär att en fysisk person helt eller delvis befrias från ansvar för betalning av sina skulder. För att beviljas skuldsanering krävs att gäldenären är på obestånd (gäldenären kan inte betala sina skulder när de förfaller och denna oförmåga är inte endast tillfällig, se 1 kap. 2 § konkurslagen [1987:672]) och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom en överskådlig tid. Det krävs också att det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska för- hållanden att skuldsanering beviljas. Om skuldsanering beviljas, bestäms en betalningsplan som visar när och hur kvarstående belopp av varje borgenärs fordran ska betalas. Betalningsplanen ska som huvudregel löpa . Det huvudsakliga syftet med skuldsanering är att en svårt skuldsatt gäldenär ska bli ekonomiskt rehabiliterad. Han eller hon ska få en möjlighet att lösa sina ekonomiska problem och därigenom få en chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. En annan grundtanke är att skuldsaneringen ska gynna borgenärskollektivet på så sätt att gäldenären kan komma att betala åtminstone någon del av sina skulder; skuld- saneringen ska i princip omfatta sådana skulder som bedöms ändå inte kunna bli betalda (prop. 1993/94:123 s. 73). En evighetsgäldenär kan således genom skuldsanering få sina skulder avskrivna och få en andra chans. Denna möjlighet utnyttjas dock inte i tillräcklig utsträckning. Fler evighetsgäldenärer bör erbjudas en väg ut ur skuldfällan Regeringen prioriterar frågor om överskuldsättning högt och bedriver ett aktivt arbete inom detta område. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 18, kapitel 4 Konsumentpolitik) presenterar re- geringen en strategi med förebyggande, stödjande och rehabiliterande insatser mot överskuldsättning. En viktig del i denna strategi är hur samhället kan hjälpa fler evighetsgäldenärer ut ur skuldfällan genom att erbjuda dessa en möjlighet till skuldsanering. skuldsaneringsutredning har uppskattat att det finns cirka 50 000 gäldenärer som skulle kunna få sina skulder sanerade, om de bara ansökte om det. har uppskattat att det finns drygt 28 000 personer enbart i register som sanno- likt uppfyller villkoren för att beviljas skuldsanering. Som beskrivs ovan innebär överskuldsättningen inte bara en påfrestning för den drabbade gäldenären och hans eller hennes familj, utan har även en negativ påver- kan på borgenärskollektivet och samhället i stort. Enligt regeringens mening är detta ohållbart. Någonting måste göras för att minska de problem och det lidande som överskuldsättningen orsakar. 2015/16:125 Skuldsanering är ett etablerat och ändamålsenligt sätt för skuldavskriv- ning som ska verka rehabiliterande och innebära en samlad skuldavveck- ling. Studier visar att av de som genomgått skuldsanering förblir en mycket hög andel skuldfria efter att skuldsaneringen avslutats. är alltså ett effektivt verktyg för att hjälpa överskuldsatta personer att ta itu med sin skuldbörda och det som därför bör fortsätta att användas för detta ändamål. Möjligheten till skuld- sanering aktualiseras ofta dock , dvs. först efter det att gäldenären levt med kraftig överskuldsättning . När väl en ansökan görs och skuldsanering genomgås kan det vara alltför sent för att den överskuldsatte ska rehabiliteras och kunna återkomma till ett normalt liv. Det står för regeringen klart att åtgärder behöver vidtas för att evighets- gäldenärerna ska få hjälp att snabbare ta sig ut ur skuldfällan. Dessa åtgärder bör inriktas på att förbättra kunskapen i samhället om möjlig- heten till skuldsanering, att tidigare hjälpa skuldsatta som riskerar att fastna i en skuldfälla och att utforma skuldsaneringsförfarandet på ett sätt som möjliggör för fler att ansöka om och genomgå skuldsanering. Regeringen bedömer att skuldsaneringsreglerna behöver ändras för att uppnå detta. 4.2Särskilda regler om skuldsanering för företagare Regeringens bedömning: Särskilda regler om skuldsanering för företagare bör införas i syfte att minska riskerna med företagande och ge fler företagare en möjlighet till en andra chans. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delar bedömningen eller lämnar den utan invändning. Skälen för regeringens bedömning Företagande innebär ett risktagande Att starta och driva ett företag innebär ett risktagande och det finns alltid en viss fara för att satsningen inte går som planerat. Det kan bero på att företagaren råkar ut för sjukdom, separationer eller andra former av plötsliga kriser som påverkar hans eller hennes arbetsförmåga eller inkomst. Dessutom är företagarens verksamhet ofta beroende av omstän- digheter som han eller hon inte själv kan påverka. Om en kund försätts i konkurs, kan det leda till minskad – eller utebliven – inkomst. Även förändringar i omvärlden, t.ex. en konjunkturnedgång, kan ha samma effekt. Om företaget misslyckas, kan företagaren själv drabbas av stora skulder. Dessa skulder kan uppkomma på grund av att företagaren tagit personliga lån för att kompensera utebliven inkomst från företaget eller att han eller hon blivit betalningsansvarig för skulder som företaget inte kan betala. För den företagare som drabbats av överskuldsättning är vägen tillbaka till ett normalt liv igen lång och svår. olyckligt inte bara för den enskilda individen och dennes familj, utan också för samhället i stort. En misslyckad företagssatsning kan innebära att en seriös företagare varken kan eller vill starta om på nytt. kan på så sätt gå miste om nyföretagande som hade kunnat skapa ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. Det är därför viktigt att en seriös företagare som misslyckats ges en möjlighet till en andra chans. Aktiva företagare har inte samma möjlighet till skuldsanering Sedan möjligheten till skuldsanering infördes i svensk rätt har aktiva företagare varit helt eller – som – i de flesta fall förhindrade att be- viljas skuldsanering. öppnades skuldsaneringsförfarandet upp för före- tagare i de fall det fanns särskilda skäl med hänsyn till näringsverk- samhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet. behöver inte längre verksamheten vara av ringa omfattning. I stället gäller att en aktiv företagare får beviljas skuldsanering om de ekono- miska förhållandena i näringsverksamheten är enkla att utreda. Detta krav innebär att de ekonomiska förhållandena i näringsverksamheten inte får vara komplicerade eller annars svåra att överblicka. Bakgrunden till detta är att skuldsaneringsförfarandet ska vara enkelt och snabbt. För- farandet har därför inte ansetts avpassat för att hantera mer svårutredda ekonomiska förhållanden (prop. 2010/11:31 s. 15). Trots att skuldsaneringsinstitutet stegvis har öppnats upp något är det bara ett ytterst litet antal aktiva företagare som ansöker om och beviljas skuldsanering. – enligt – endast 253 aktiva företagare, vilket mot- svarar av det totala antalet ansökningar om skuldsanering. Av dessa förväntades endast cirka en fjärdedel leda till beslut om skuld- sanering. Det är således tydligt att en aktiv företagare inte har en reell möjlighet till skuldsanering. Detta förhållande innebär ett hinder för honom eller henne att driva vidare och utveckla sin verksamhet. Före detta och blivande företagare Några uttryckliga hinder för en före detta företagare att beviljas skuld- sanering finns inte. Tvärtom anges i förarbetena att en sådan företagare inte ska vara utesluten från skuldsanering och att skulder som härrör från en tidigare bedriven näringsverksamhet normalt bör beaktas positivt vid den allmänna skälighetsbedömningen (prop. 1993/94:123 s. 100). ska inte längre skuldernas ålder beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Ändringen beträffande skuldernas ålder gjordes för att en före detta företagare snabbare ska kunna ansöka om skuldsanering t.ex. efter en konkurs (se prop. 2010/11:31 s. 16). Dagens regelverk medför emellertid att det i praktiken är svårt för en blivande företagare att beviljas skuldsanering. Anledningen till detta är att en sådan gäldenär ofta har oklara inkomstförhållanden och att det därför inte går att göra en säker prognos av gäldenärens framtida betal- ningsförmåga. Det nuvarande skuldsaneringsregelverket innebär således 2015/16:125 en begränsning av en företagares möjlighet att starta om på nytt och få en andra chans. Riskerna med företagande måste begränsas och fler företagare bör ges en andra chans Regeringen bedriver en aktiv näringspolitik som ska främja entreprenör- skap och ekonomisk tillväxt. Ett övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Detta mål kan bara uppnås genom ett internationellt konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv. Regeringen arbetar därför för att stärka förutsättningarna för att starta företag och få företagen att växa. En viktig del i denna politik är att tillhandahålla en lagstiftning som uppmuntrar företagande och möjliggör ansvarsfullt risk- tagande, som den motverkar en snedvriden konkurrens och illojala beteenden. Samhället måste tillåta en seriös företagare att miss- lyckas och, om så sker, hjälpa honom eller henne tillbaka till ett normalt liv igen. bedömde och utveckling () i sin granskning av att riskerna med att driva företag behövde begränsas. Den möjlighet som fanns för företagare att få sina skulder avskrivna efter en konkurs bedömdes som alltför restriktiv. Snabb avskrivning av skulder lyftes fram som en central faktor för att den som tidigare drivit ett företag skulle kunna starta om. Även Europeiska unionen ägnar särskild uppmärksamhet åt situationen för entreprenörer och deras behov av en andra chans. upp- manade medlemsstaterna att hjälpa seriösa entre- prenörer till en andra chans genom att om möjligt begränsa tiden för entreprenörers ackordsförfarande efter konkurs (dok. 10975/11). I samma anda antog Europeiska kommissionen rekommendationer om att medlemsstaterna bör införa bestämmelser som för seriösa företag- are innebär bl.a. att betalningsplanens längd begränsas (2014/135/EU). Även i den antagna reviderade insolvensförordningen (Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2015/848 av om insolvensförfaranden (omarbetning)) betonas vikten av att förbättra förutsättningarna för att ge entreprenörer en andra chans. För ett företag som har drabbats av betalningssvårigheter finns en möj- lighet att beviljas företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Syftet med förfarandet är att möjliggöra en andra chans för företag i kris som bedöms ha utsikter till en fortsatt lönsam verksamhet, som borgenärerna i regel får en bättre utdelning på sina fordringar än om företaget försätts i konkurs. Genom att livskraftiga företag rekonstrueras kan även stora värden och många arbetstillfällen räddas. Det är dock få företag som ansöker om och beviljas företags- rekonstruktion. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en översyn av lagen om företagsrekonstruktion i syfte att ge fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter en möjlighet till en andra chans (dir. 2015:10, N 2015:1). Uppdraget ska redovisas . För att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i nya och växande företag måste det skapas goda villkor för Ett viktigt steg i detta arbete är, enligt regeringens mening, att införa särskilda regler om skuldsanering för företagare i syfte att Prop. 2015/16:125 minska riskerna med företagande och ge fler företagare en möjlighet till en andra chans. 5 Skuldsanering för evighetsgäldenärer 5.1 En ny skuldsaneringslag införs Regeringens förslag: En ny skuldsaneringslag ska införas. De delar av det befintliga skuldsaneringsförfarandet som fungerar väl ska behållas i den nya skuldsaneringslagen. skuldsaneringsutrednings förslag: Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens. Utredningen föreslår att änd- ringarna ska ske skuldsaneringslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: De ändringar av skuldsanerings- förfarandet som regeringen föreslår i denna proposition syftar bl.a. till att förbättra kunskapen i samhället om möjligheten till skuldsanering, att i ett tidigare skede hjälpa skuldsatta som riskerar att fastna i en skuldfälla och att utforma skuldsaneringsförfarandet på ett sätt som möjliggör för fler att ansöka om och genomgå skuldsanering. denna proposition flera och stora förändringar av skuldsanerings- Bland annat föreslås att ska få en utökad skyldighet att informera om skuldsaneringsinstitutet, att an- sökningsförfarandet ska bli enklare och effektivare och att utformningen av betalningsplanen ska bli flexiblare och humanare. att det också föreslås flera nya regler som ska underlätta gäldenärens Dessa regler innebär en betydande nyordning jämfört med hur skuldsaneringsbetalningarna fungerar .