prop · H303185 · 2016-05-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:185 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) I propositionen föreslås att drivmedelslagen (2011:319) ändras så att det blir möjligt att tillhandahålla en alkylatbensin som har ett högsta ångtryck på 95 kilopascal av året som inte definieras som sommar enligt drivmedelslagen. Sådan alkylatbensin ska beskattas enligt miljöklass 1. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel Ärendet och dess beredning .............................................................. Alkylatbensin är bättre för hälsan och miljön än vanlig Specifikationen för alkylatbensin....................................... Tillgången på alkylatbensin är begränsad ........................ Maximalt ångtryck för alkylatbensin................................ Vinteralkylat ska tillhöra miljöklass 1.............................. Ändring i den s.k. pumplagen ......................................................... 10.1Förslaget till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) ........................................................................ 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel ............ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319), 2.lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. 1. ångtrycket ska vara lägst 50 kilopascal och högst 95 kilopascal, dock högst 65 kilopascal , Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) Härigenom föreskrivs1 att 5 § drivmedelslagen (2011:319) ska ha följande lydelse. För klassificering i miljöklass 1 ska en alkylatbensin uppfylla följande tekniska krav: 1. ångtrycket ska vara lägst 50 kilopascal och högst 65 kilopascal, 2. destillationen ska innebära att a)mellan 15 och 42 volymprocent har förångats , b)minst 75,0 volymprocent har förångats , c)minst 46,0 och högst 72,0 volymprocent har förångats , om inte annat följer av d, d)om skillnaden i temperatur mellan den temperatur då 45 volymprocent har förångats och den temperatur då 72 volymprocent har förångats understiger , gäller i stället för c att den temperatur då 50 volymprocent har förångats (T50-värdet) ska ligga , och e)slutkokpunkten är , 3.olefiner får förekomma med högst 1,0 volymprocent, 4.aromater får förekomma med högst 1,0 volymprocent, 5.bensen får förekomma med högst 0,1 volymprocent, 6.cyklohexaner får förekomma med högst 2,0 volymprocent, 7.normalhexan får förekomma med högst 0,5 volymprocent, 8.svavel får förekomma med högst per kilogram, 9.bly får förekomma med högst , 10.metylcyklopentadienylmangantrikarbonyl (MMT) får förekomma med högst mangan per liter, och 1 Se och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. 2 Senaste lydelse 2011:320. 11. densiteten ska vara per kubikmeter. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel ska ha följande lydelse. I denna lag avses med förnybart drivmedel: drivmedel, förnybart drivmedel: drivmedel, med undantag för elektricitet, av- med undantag för elektricitet, som sett för transportändamål och som är avsett för transportändamål och helt eller till övervägande del har helt eller till övervägande del har framställts från förnybara energi- framställts från förnybara energi- källor enligt definitionen i Europa- källor enligt definitionen i Euro- paparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av 2009/28/EG av 2001 om främjande av el produ- om främjande av användningen av cerad från förnybara energikällor energi från förnybara energikällor på den inre marknaden för el, änd- och om ändring och ett senare upp- rat genom akt om villkoren för Re- hävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, i lydelsen enligt , Republiken , Re- direktiv (EU) 2015/1513, tauens, Republiken , Re- till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, motorbensin eller dieselbränsle: bensin eller dieselbränsle enligt definitionerna i 3 § drivmedelslagen (2011:319), säljställe: försäljningsställe för motorbensin eller dieselbränsle avsett för vägburna transporter, där bränslet finns tillgängligt för allmänheten genom en eller flera bränslepumpar avsedda för tankning direkt i det fordon där bränslet är avsett att förbrukas, bränslesäljare: den som driver rörelse i vilken motorbensin eller dieselbränsle yrkesmässigt tillhandahålls på ett eller flera säljställen. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2011:325. 3 Ärendet och dess beredning Lantmännen lämnade 2011 in en skrivelse till dåvarande om att den tekniska specifikationen för alkylatbensin behöver ses över. Transportstyrelsen fick i uppdrag att se över den tekniska specifikationen för alkylatbensin. Transportstyrelsen redovisade uppdraget . Transportstyrelsens lagförslag återges i bilaga 1. Transportstyrelsens rapport har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2011/02201/Kl). Förslaget har anmälts enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (som tidigare hette och rådets direktiv /34/EG) samt enligt avtal om tekniska handelshinder (). Några synpunkter har inte inkommit. I lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel finns det en hänvisning till hur uttrycket förnybara energikällor definieras i och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Direktiv /77/EG har upphävts genom och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, som innehåller en motsvarande definition. Förslaget om att uppdatera hänvisningen har beretts under hand med och och Transportstyrelsen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som återges i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen behandlar yttrandet i avsnitt 7 och 8 samt i författningskommentaren. 4Alkylatbensin är bättre för hälsan och miljön än vanlig motorbensin Alkylatbensin är en petroleumbaserad produkt precis som vanlig motorbensin. Alkylatbensinen har dock betydligt lägre tillåtna halter av bland annat bensen, aromater, polyaromater och olefiner än vanlig motorben- Genom att alkylatbensinen innehåller lägre halter av hälso- och mil- 2015/16:185 jöskadliga ämnen har alkylatbensinen bättre hälso- och miljöegenskaper än vanlig motorbensin. Alkylatbensin är en specialprodukt som ursprungligen togs fram genom utvecklingsarbete vid dåvarande i (1987– 1995) i samarbete med bland annat användare inom skogsindustrin. ledde genomförandet av flera undersökningar om motorsågsavgaser. Undersökningarna föranleddes av de rapporter som inkom om negativa hälsoeffekter vid motorsågsarbete och som ansågs bero på motoravgaser eller oljedimma. Dessa projekt ledde fram till rekommendationer om hur en ”specialbensin för motorsågar” borde vara sammansatt för att ge minimala och acceptabla hälsoeffekter. Det så kallade alkylatbränslet som togs fram , till följd av dessa rekommendationer, innebar inledningsvis en kraftig sänkning av de ingående halterna av bland annat bensen, aromater, polyaromater och olefiner jämfört med vanlig motorbensin. Medan vanlig motorbensin innehåller en stor andel aromatiska (ringformade) föreningar som bensen, är alkylatbensin huvudsakligen uppbyggd av så kallade alkaner (paraffiner). Alkaner är raka kolvätemolekyler som inte har några multipla bindningar mellan atomerna. Varför har det maximalt tillåtna ångtrycket för alkylatbensin satts till 65 kilopascal? Lantmännen anser att det maximalt tillåtna ångtrycket på 65 kilopascal i dagens alkylatbensin är för lågt för att kunna starta snöskotrar i temperaturer under minus 20 grader Celcius. Det går däremot bra att starta snöskotrarna med dagens vinterbensin i miljöklass 1 som har ett maximalt tillåtet ångtryck på 95 kilopascal. Reglering av bränslen och specifikationerna för dessa har gjorts inom olika lagar och har hanterats av olika myndigheter . Förarbetena (prop. 1995/96:202) då alkylatbensinen togs fram är inte tydliga beträffande skälen för att det maximalt tillåtna ångtrycket för alkylatbensin ska vara 65 kilopascal. Det kan dock antas att alkylatbensinen främst var avsedd som ett sommarbränsle från början, särskilt med hänsyn till att det maximalt tillåtna ångtrycket för vanlig sommarbensin är 70 kilopascal som ligger så pass nära det maximalt tillåtna ångtrycket för alkylatbensin på 65 kilopascal. Vad ligger till grund för specifikationen? Det ligger nära till hands att tro att man, när den första specifikationen för alkylatbensin upprättades, utgick från den då gällande versionen av Svensk Standard SS 155461 Motorbränslen – Specialbensin för motordrivna arbetsredskap. Standarden är avsedd för motordrivna arbetsredskap där krav på i första hand arbetsmiljö och yttre miljöegenskaper är särskilt höga. Standarden bygger på alkylatbensinens egenskaper. Det har dock inte gått att fastställa om specifikationen för alkylatbensin upprättades i lagstiftningen innan standarden fanns på plats eller om den bygger på standarden. Standarden fastställdes av () (prop. 1995/96:202). skrev i sitt delbetänkande Alkylat och miljöklassning av bensin (SOU 1995:30) bland annat att även om specialbensinen tagits fram i första hand av yrkeshygieniska skäl för motorsågar borde en övergång till alkylatbensin i arbetsmaskiner (t.ex. arbetsredskap, snöskotrar och utombordsmotorer) främjas eftersom det vore ett steg mot mer miljö- och hälsovänliga bränslen i sådana maskiner. Även om arbetsmaskinerna endast svarade för av totalutsläppen i landet skulle en användning av alkylatbränslet kunna ha en betydelse ur lokal eller regional luftföroreningssynpunkt. Alkylatbränslet skulle kunna driva trädgårdsredskap i bostadsområden och användas i snöskotrar i fjällområdena i norrlandslänen. Vidare konstaterades att tillverkning av alkylatbensin skedde vid raffinaderier som hade katalytisk kracker (nedbrytning av långa kolkedjor med hjälp av katalysatorer i en katalytisk kracker). Den avgörande faktorn vid bedömningen av en ökad användning av alkylatbensin i stället för vanlig motorbensin var den knappa tillgången. Någon tillverkning av alkylatbensin skedde inte i utan oljebolagen importerade de bästa komponenterna från europeiska raffinaderier och därmed försämrades dessa länders möjligheter till att införa bättre bensinkvaliteter. Sammanfattningsvis resonerade slutligen så att tänkbara framtida vägar att gå för att främja övergången till alkylatbensin kunde vara en skattebefrielse för små förpackningar eller att alkylatbensinen jämställdes i skattehänseende med den framtida miljöklass 1 bensinen. delbetänkande ledde till att regeringen lämnade propositionen Miljöklassning av alkylatbensin (prop. 1995/96:202) till som antog propositionen. Propositionen innehöll ett förslag till en ändring av bilagan till lagen (1985:426) om kemiska produkter. Ändringen innebar att alkylatbensin likställdes med annan bensin som hänfördes till miljöklass 2 genom indelning av miljöklass 2 i tre kategorier. Den tredje kategorin kallades 2c. Av praktiska skäl kom miljöklass 2c alltså främst att omfatta sådan bensin som användes i olika typer av arbetsredskap och som motsvarade flertalet av de egenskapskrav som ställdes på alkylatbensin i Svensk Standard SS 155461 Motorbränslen – Specialbensin för motordrivna arbetsredskap. Eftersom bensin i miljöklass 1 ännu inte fanns på marknaden motsvarade miljöklass 2 den från miljösynpunkt bästa bensinen. Lagändringen trädde i kraft . Lagen (1985:426) om kemiska produkter upphävdes genom lagen (1998:811) om införande av , utfärdad . Bensin delades i miljöklasser i en bilaga till . trädde lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i kraft. I propositionen Avgasrening m.m. (prop. 2001/02:31) konstaterades bland annat att det länge har funnits bestämmelser om indelning av bränslen i miljöklasser. Miljöklassificeringen är uppbyggd på samma sätt som för fordon, där miljöklass 3 är sämst från miljösynpunkt och miljöklass 1 är bäst. För bensin saknades länge en specifikation för miljöklass 1 och därför var bensin i miljöklass 2 länge den bästa kvaliteten. Från finns miljöklass 1 och 2 för såväl bensin som dieselolja och miljöklass 1 för alkylatbensin. 2015/16:185 Regeringen överlämnade propositionen Sänkt skatt på alkylatbensin (prop. 2001:02/177) till som antog propositionen. I propositionen föreslogs att energiskatten på alkylatbensin skulle sänkas för att främja en ökad användning av sådan bensin i tvåtaktsmotorer eftersom avgaserna från tvåtaktsmotorerna löser sig delvis i vattendrag och påverkar vattenfloran och -faunan. För att ytterligare öka användningen av alkylatbensin gjordes 2006 en ändring i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Ändringen föranleddes av en skrivelse från Svenska . I proposition Miljöklassning av alternativa motorbränslen m.m. (prop. 2005/06:181) föreslogs därför att kraven avseende den tillåtna halten av olefiner, aromater och cyklohexaner mildras. Före denna ändring hade de svenska kraven på alkylatbensin varit hårdare jämfört med andra länder, vilket innebar att den kvalitet som krävdes i var relativt ovanlig på den europeiska marknaden. Oljebolagens hantering och distribution av alkylatbensin hade därför försvårats. I propositionen Nya lagar om avgasrening och drivmedel (prop. 2010/11:51) föreslogs att lagen (2001:1080) om avgasrening och motorbränslen skulle upphävas och ersättas av avgasreningslagen (2011:318) och drivmedelslagen (2011:319). Drivmedelslagen omfattar bland annat de delar av lagen om avgasrening och motorbränslen som handlar om att indela bränslen i miljöklasser samt förbud mot försäljning av drivmedel som inte uppfyller de EU-rättsliga minimikraven i och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG. Direktiv /70/EG är genomfört i svensk rätt bland annat genom drivmedelslagen och drivmedelsförordningen (2011:346). Ändringarna innebär även att bestämmelser om redovisning av drivmedelsutsläpp av växthusgaser och krav på drivmedelsleverantörer att minska utsläpp av växthusgaser infördes i drivmedelslagen. Hur tillverkas alkylatbensin? Enligt redogörelsen i SOU 1995:30 är utgångsmaterialet för framställning av alkylatbensin två olika gasformiga ämnen, iso-buten och iso-bu- tan. Iso-butan finns i råolja och kan utvinnas genom destillation, normalt i flera steg. Iso-buten är en biprodukt från en katalytisk krackeranläggning. En katalytisk kracker omvandlar tunga fraktioner till bensin och dieselolja som gasformiga produkter bildas. Ur dessa gasformiga produkter kan iso-buten utvinnas. Iso-buten, kan utöver framställning av alkylatbensin, användas till andra saker i raffinaderier. Genom alkylering, dvs. genom reaktion mellan iso-buten och iso-butan, kan alkylatbensin alltså framställas. Alkylering är en reaktion där en alkylgrupp (funktionell grupp uppbyggd av kolatomer och väteatomer) förs över från en molekyl till en annan. Kemiskt reaktiva molekyler kan reagera med en alkylkedja. Reaktionen kallas för alkylering. Ett exempel är alkylering av reaktiva olefiner (alkener) med paraffiner (alkaner). Då bildas teknisk alkylatbensin. Teknisk alkylatbensin ska dock inte förväxlas med varumärket ”Alkylatbensin”, som innehåller teknisk alkylatbensin, men även andra rena tekniska bensinsorter samt butaner. 4.2Tillgången på alkylatbensin är begränsad Enligt och () är tillgången på alkylatbensin begränsad och det är därför viktigt att den används där nyttan är som störst. Alkylatbensinen gör störst nytta när den används i äldre tvåtaktsmotorer med förgasare eftersom dessa endast förbränner 70–av bränslet och resten släpps ut mer eller mindre oförbränt och därmed kan hamna i vattnet eller luften. Från miljö- och hälsosynpunkt är det därför viktigt att de skadligaste kolvätena tas bort ur bensinen. I moderna bilmotorer med avgasrening är miljönyttan av att använda alkylatbensin nästan obefintlig och därför bör alkylatbensin inte användas i dessa motorer. Alkylatbensinen uppfyller vidare inte specifikationerna för bensin till bilar och därmed gäller inte heller eventuella fordonsgarantier om alkylatbensin används i bilmotorer. Alkylatbensin kan användas i alla tvåtakts utombordare, från extrem båtracing (Formula 2000) till tvåtakts utombordare i sjöboden. Vidare kan alkylatbensin också användas till mopeder, gräsklippare, motorsågar och andra arbetsredskap. Även snöskotrar kan köras på alkylatbensin. Drivmedelslagen (2011:319) syftar till att förebygga att bränslen avsedda för motordrift skadar eller orsakar olägenheter för människors hälsa eller Den som tillverkar bränslen eller yrkesmässigt för in bränslen till ska ange bränslenas miljöklass med hänsyn till de tekniska krav som finns angivna i drivmedelslagen. De tekniska kraven för alkylatbensin finns angivna i 5 § drivmedels- En definition av vad som avses med sommar och vinter anges i 2 § I det följande avses med sommarbensin sådan bensin som får säljas och efterföljande mellanperiod och som har ett högsta tillåtet ångtryck på 70 kilopascal. Vinterbensin är sådan bensin som får säljas och efterföljande mellanperiod och som har ett högsta tillåtet ångtryck på 95 kilopascal. Vidare används ordet sommar- alkylat med vilket avses alkylatbensin med ett högsta tillåtet ångtryck på 65 kilopascal som får säljas året om trots att den inte alltid är opti- mal för kalla vinterdagar. Med vinteralkylat avses alkylatbensin med ett högsta tillåtet ångtryck på 95 kilopascal avsett för lägre utomhustempera- Året är indelat i en sommarperiod och vinterperiod med en efterfölj- ande mellanperiod respektive vintern. terperioderna angränsar alltså inte till varandra och skiljer sig åt i olika delar av landet eftersom klimatet är olika i de norra och södra delarna av Under sommar- och vinterperioderna och under respektive efter- följande mellanperiod får bensin säljas som anpassats för högre respek- 2015/16:185 tive lägre utomhustemperaturer. Mellanperioderna ger utrymme för aktörerna på marknaden att få tid på sig att kunna växla bränsle. Direktiv /70/EG och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG innehåller tekniska krav för bensin och dieselbränslen. Direktivet innehåller ett krav på högsta ångtryck för bensin , vilket definieras i direktivet. Det finns dock inget krav på högsta ångtryck på bensin . Maximalt ångtryck för alkylatbensin Regeringens förslag: Den tekniska specifikationen i 5 § drivmedels- lagen (2011:319) ska ändras så att det högsta tillåtna ångtrycket för al- kylatbensin är 95 kilopascal av året som inte är definie- rad som sommar i drivmedelslagen (vinteralkylat). högsta tillåtna ångtrycket för alkylatbensin fortsätta att vara 65 kilo- Transportstyrelsens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget. er särskilt att den ändrade kvaliteten endast ska gälla och vara frivillig att tillhandahålla. Några remissinstanser anmärker på brister i utredningen men kan trots det hålla med om utredningens övergripande Skälen för regeringens förslag: Vanlig bensin finns som miljöklass 1 och miljöklass 2, och båda miljöklasserna tillåter ett högre ångtryck vin- Samma motsvarighet gäller inte för alkylatbensinen, vilket genom 5 § i drivmedelslagen (2011:319) endast öppnar för försäljning av alky- latbensin med ett maximalt ångtryck på 65 kilopascal . Det låga ångtrycket gör det svårt för t.ex. snöskotrar att starta på vin- När vinterbensin används startar motorerna eftersom vinterbensinen har ett maximalt högsta tillåtna ångtryck på 95 kilopascal. ett mått på bränslets benägenhet att förångas. Om bensinen har för högt ångtryck i förhållande till omgivande temperatur kan det leda till högre utsläpp och till ett så kallat ånglås i bränslesystemet. För lågt ångtryck i bensinen kan i stället orsaka startproblem. sinen skulle kunna lösas om ångtrycket ökas så att det hamnar över gränsen 65 kilopascal. Av drivmedelslagen framgår de specifika- tioner på motorbränslen som är godkända för försäljning i . latbensin med högre ångtryck finns alltså inte som ett möjligt för- säljningsalternativ enligt drivmedelslagen. Alkylatbensinen är en petroleumbaserad produkt som har betydligt läg- re tillåtna halter av bland annat bensen, aromater, polyaromater och ole- finer än vanlig bensin och har därför bättre miljö- och hälsoegenskaper än vanlig motorbensin. Alkylatbensinen används främst i fritidsbåtar med Prop. 2015/16:185 tvåtaktsmotorer utan reningsutrustning. endast cirka 70–av bränslet medan resten släpps mer eller mindre oförbränt ut i vattnet eller luften. Alkylatbensinen kan också användas i mopeder, gräsklippare, motorsågar och andra arbetsredskap. Även snöskotrar kan använda alkylatbensinen. Det är därför viktigt att de skadligaste kolvätena tas bort ut bränslet för att skydda miljön och människors hälsa. I moderna bilmotorer är miljönyttan dock nästan obefintlig och därför bör alkylatbensinen inte användas i dessa. Tillgången på alkylatbensin är dessutom starkt begränsad. Fördelarna för miljön är framförallt kopplad till påverkan på vatten och miljövinsterna av att använda alkylatbensin märkbara i vikar och grunda vatten där ekosystemet är särskilt känsligt. De ämnen som ingår i vanlig motorbensin är skadliga för människors hälsa och därför kan även hälsovinster nås genom att alkylatbensin används i stället för vanlig motorbensin. Förslaget innebär att det är möjligt för bränsleleverantörer att tillhandahålla en alkylatbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 95 kilopascal samt efterföljande mellanperiod fram till dess att sommarperioden börjar enligt 2 § drivmedelslagen (2011:319). gäller även fortsättningsvis att det maximalt tillåtna ångtrycket för alkylatbensin ska vara 65 kilopascal. Eftersom förslaget innebär att det är frivilligt att tillhandahålla en alkylatbensin med ett högre ångtryck är det möjligt för de bränsleleverantörer som endast vill tillhandahålla en alkylatbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 65 kilopascal året om kan fortsätta att göra det. Frivilligheten kan påverka utbudet av vinteralkylat eftersom tillhandahållandet av alkylatbensin med två olika ångtryck är förknippat med högre administrativa kostnader. Vissa leverantörer kan då välja att avstå från att erbjuda alkylatbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 95 kilopascal . Konsumenter kan då få svårt att få tillgång till vinteralkylat och därmed tvingas välja att använda antingen alkylatbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 65 kilopascal eller vanlig motorbensin. Alkylatbensinen som inte är anpassad till låga temperaturer kan då medföra startproblem till exempel för snöskoterförare eller användare av motorsågar och snöslungor.