prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — Flera utvecklingsområden är viktiga för att stärka företagens produktivitet. Ett sådant om- råde är kunskap och innovation, där särskilt vik- tiga frågor bl.a. är behovsmotiverad forskning, spridning och kommersialisering av forsknings- resultat samt utbildning. Dessutom krävs en ökad samordning inom hela livsmedelskedjan kring forskning och innovationsfrågor. Vidare är arbetet med en smartare livsmedelskedja genom digital förnyelse fortsatt viktigt för en ökad tillväxt. Andra områden är växtförädling som ger tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet samt växtskydd. Ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämp- ningsåtgärder krävs såväl avseende etablerade som nya växtskadegörare. Detta är inte bara vik- tigt för livsmedelsproduktionen utan har också betydelse för bl.a. skogsproduktionen och för bevarandet av biologisk mångfald. Det bör finnas god tillgång till växtskydds- medel som effektivt kan hantera de växtskade- görare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljö. Detta gäller såväl kemiska växt- skyddsmedel som biologiska växtskyddsmedel och andra alternativa metoder. Godkännande- processen av växtskyddsmedel ska vara effektiv. Djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. En god djurhållning kan medföra konkurrensför- delar eftersom friska djur producerar bättre. Många konsumenter efterfrågar också hållbart producerade varor samt animaliska produkter från djur med hög djurvälfärd. En god djurhåll- ning förebygger sjukdomar och minskar behovet av att använda antibiotika, vilket är viktigt i bekämpningen av antibiotikaresistens. Anti- biotikaresistens är en prioriterad fråga för den då den utgör ett globalt hot mot såväl folkhälsa som djurhälsa. Internatio- nellt samarbete är avgörande i kampen mot anti- biotikaresistens. är och ska fortsätta vara ett föregångsland i detta sammanhang. biotikaresistens behandlas även inom ramen för folkhälsopolitiken (utg.omr. 9 avsnitt 5). Regeringen avser att verka för ett förstärkt djurskydd inom EU och internationellt, bl.a. genom att fortsatt delta aktivt i det pågående samarbetet på djurskyddsområdet som bl.a. har resulterat i att en EU-plattform för djurskydd ska inrättas. Det s.k. 3R-centrum som har inrättats vid föreslås för- stärkas och kommer att främja arbetet med alter- metoder till djurförsök och leda till ökad samordning mellan olika aktörer på området. Livsmedel och de material som kommer i kontakt med livsmedel ska vara säkra och ingen ska behöva bli sjuk för att maten innehåller skad- liga ämnen eller sjukdomsframkallande mikro- organismer. Arbetet för att nå miljökvalitets- målet Giftfri miljö så att skadliga ämnen inte sprids i miljön och därefter når livsmedelskedjan, är därför fortsatt angeläget. Ohälsosamma mat- vanor och fysisk inaktivitet tillsammans med övervikt och fetma hör till de vanligaste risk- faktorerna för ohälsa i . Våra matvanor har även stor klimat- och miljöpåverkan. Ur ett folkhälso- och miljöperspektiv är det därför mycket viktigt att fortsatt främja hållbara matvanor bl.a. inom offentlig sektor och genom satsningar på information, t.ex. om Nyckelhålet och miljösmarta matval. Mot bakgrund av regeringens målsättning om att sluta de påverk- bara hälsoklyftorna inom en generation är det viktigt att jämställdhets- och jämlikhetsperspek- tivet beaktas i det arbetet. Den svenska livsmedelssektorn står inför stora utmaningar, men också stora möjligheter till ökad konkurrenskraft och framväxt av nya företag. Automation och digitalisering driver på industrins omställningstakt, öppnar för nya affärsmodeller och gör andra överflödiga. Sam- tidigt ställs allt högre krav på en långsiktigt håll- bar produktion och effektivt resursutnyttjande. Utvecklingen innebär bl.a. förändrade behov vad gäller forskning och utbildning, för såväl primär- producenter som livsmedelsföretag. livsmedel och resurser har förut- sättningar för att möta en ökad efterfrågan. Regeringens bedömning är att ett hållbart vattenbruk har en god tillväxtpotential i och för att stärka en sådan utveckling behöver 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 teknikutvecklingen stärkas och lämpliga vattenområden identifieras och tillgängliggöras. Även vilt- och renkött har potential att ytterligare bidra till tillväxt i livsmedelskedjan. Regeringen bedömer att det finns en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering inom svensk livsmedels- industri samt att export av svenska livs- medelsprodukter och jordbruksvaror kan bidra till att på ett hållbart sätt möta den globala efterfrågan och bidra med miljövärden. Livsmedelsindustrins förmåga att etablera sig på utländska marknader är av central betydelse för att uppnå målet om att skapa förutsättningar för en ökad svensk livsmedelsproduktion. För att säkra den svenska industrins position på globala marknader för livsmedel och jordbruksvaror kan det offentliga främjandet spela en viktig roll genom att bidra med kompetens och resurser för att sänka de trösklar som företagen möter. Utveckling av besöksnäringen innebär möjlig- heter att tillvarata den tillväxt- och syssel- sättningspotential som finns i hela landet. Ut- vecklingsbara områden är bl.a. turism med koppling till mat och dryck, kultur samt natur- och ekoturism. Regeringen föreslår att sats- ningen på det nationella resurscentret för mathantverk, Eldrimner, vid i , ökas med 2017. –2020 beräknar regeringen att avsätts. Regeringen bedömer att mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer kon- kurrenskraftigt. Konsumenternas efterfrågan gör att marknaden för ekologiska livsmedel växer lokalt och globalt. Regeringen avser att verka för att främja utvecklingen och bidra till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel och avsätter 2018–2020 för detta ändamål. För att kunna bidra till att det globala hållbarhetsmålet om att halvera matsvinnet till 2030 uppfylls avser regeringen att arbeta vidare med svinnreducerande åtgärder. I första hand bör en handlingsplan för hur ska arbeta med matsvinnsreducerande åtgärder tas fram. Regeringen arbetar internationellt för en öppnare och mer marknadsanpassad handel, inkl. regelverk för att värna människors och djurs hälsa och växters sundhet, en växande och konkurrenskraftig bioekonomi med hänsyn till klimat och miljö, stärkt djurvälfärd samt hållbar globalt tryggad livsmedelsförsörjning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 inbegriper hållbar produktion i jordbruks-, skogsbruks- och fiskerinäringarna och vatten- bruket samt bevarandet och nyttjandet av gene- tiska resurser. 2.6.4Skogspolitik och ett nationellt skogsprogram Inriktningen på skogspolitiken ligger fast. Den svenska skogspolitikens utgångspunkt bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Lika väl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Arbetet inom det nationella skogspro- grammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen utformar det nationella skogsprogrammet med utgångs- punkt i skogspolitikens jämställda mål samt med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. arbetsgrupper. För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. avser regeringen att återkomma till angående det nationella skogs- programmet samt därefter utarbeta handlings- plan för genomförande. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt Samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. Skogsbruket har stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Regeringen anser att fler naturskogar ska skyddas och miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen. Arbetet med att införliva målbilderna för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande bety- delse och följs noga av regeringen. Frågan om huruvida en översyn av Artskyddsförordning (2007:845) och dess tillämpning ska genomföras bereds i . Regeringen värnar det nationella själv- bestämmandet i skogsfrågor. Nya EU-initiativ, såsom förslag för genomförandet av EU:s klimat och energiramverk , följs noggrant ur detta perspektiv. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 411 559 tkr prisnivå. 3Motsvarar 419 595 tkr prisnivå. 4Motsvarar 427 254 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdrags- verksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av Skogs- styrelsen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogs- bruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinan- siera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Statens veterinär- medicinska anstalt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 120 489 tkr prisnivå. 3Motsvarar 120 489 tkr prisnivå. 4Motsvarar 120 488 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för Statens veterinär- medicinska anstalts förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna får disponeras av . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Statens veterinär- medicinska anstalt . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.1.41:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 106 408 tkr prisnivå. 3Motsvarar 106 410 tkr prisnivå. 4Motsvarar 106 409 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning avseende livsmedelsproducerande djur. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Av tabellerna framgår distriktsveterinärernas avgiftsbelagda verksamhet. Större delen av verk- samheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgifts- intäkterna. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget får även användas till djur- skyddsfrämjande åtgärder. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet . , 2019 och 2020 respektive 113 885 000 3.1.51:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:5 Djurhälsovård och djur- skyddsfrämjande åtgärder . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 3.1.61:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för före- byggande hälsokontroll och djursjukdatasystem, i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur, och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får användas för utgifter för bekäm- pande av och beredskap mot smittsamma hus- djurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), provtagningslagen (2006:806) eller med stöd av i lagarna meddelade författningar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djur- skydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinan- siering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldig att göra. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:6 Bekämpande av smitt- samma husdjurssjukdomar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 3.1.71:7 Ersättning för viltskador m.m. Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för viltskador m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att före- bygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Avseende förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansie- ring av åtgärder inom ramen för Havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. Bestämmelser om rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Regeringen anser att anslaget bör minskas med då anslaget inte kan användas för rovdjursskada på ren. Medlen avses användas för att förebygga och kompensera för rov- djurskador för rennäringen. Det under utgifts- område 23 uppförda anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ökas med motsvarande belopp. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 603 388 tkr prisnivå. 3Motsvarar 605 888 tkr prisnivå. 4Motsvarar 579 684 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:7 Ersättningar för vilt- skador m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respek- tive år. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riks- gäldskontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. Skälen för regeringens förslag: Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.22 Offentligrättslig verksamhet får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Utsäde och Tjänsteexport. Uppdragsverksamheten inom området Vatten upphör . I syfte att säkerställa att målen med jordbruks- politiken ges förutsättningar att förverkligas under EU:s nuvarande budgetperiod, 2014–2020, anser regeringen att anslaget bör förstärkas med 2017–2020. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med mosvarande belopp. och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål genomsyras av principen om de 3R:n (replace, reduce och refine). En förstärkning av det för 3R-frågor vid kommer att väsentligt stärka och samordna området för alternativa metoder till djurförsök. Regeringen anser, utifrån det ovan sagda, att anslaget för detta ändamål bör ökas med 2017–2020. Anslagsförändringens personalkonsekvenser är svåra att bedöma. måste också leva upp till de krav som ställs i EU-lagstiftningen (Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestäm- melserna om djurhälsa och djurskydd) på en tillräcklig och effektiv offentlig djurskydds- kontroll. I samband med beslut av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) tillfördes för detta ändamål. Då regeringen bedömer att de insatserna bör fortsätta även framöver beräknas tillföras anslaget . Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.1.91:9 Bekämpande av växtskadegörare Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skada till följd av sådana åtgärder enligt växt- skyddslagen (1972:318). Utgifter för bered- skapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknads- kontroller, inventeringar m.m. mot karantän- skadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som av överlämnas för laboratorie- mässig diagnostisering. Vidare får anslaget an- vändas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slut- ligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 Bekämpande av växtskade- görare . , 2019 och 2020 beräk- nas anslaget till respektive år. 3.1.10 1:10 Gårdsstöd m.m. Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:10 Gårdsstöd m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ansla- get får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. I och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förord- ning (EG) 73/2009 finns bestämmelser om direktstöd till lantbrukare.