prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — –bestämmelser om begränsningar i rätten till avdrag för underskott efter överlåtelser av andelar i statliga kreditinstitut i 22 §, –bestämmelser om avdrag efter ombildningar i 23 §, och –hänvisningar i 24 §. Om den skattskyldige eller ett svenskt handelsbolag som den skattskyldige är delägare i får ackord utan konkurs eller skuld- sanering, ska avdrag för underskott minskas med ett belopp som mot- svarar summan av de skulder i näringsverksamheten som fallit bort genom ackordet eller skuld- saneringen. Om den skattskyldige eller ett svenskt handelsbolag som den skattskyldige är delägare i får ackord utan konkurs, skuldsane- ring eller F-skuldsanering, ska av- drag för underskott minskas med ett belopp som motsvarar summan av de skulder i näringsverksam- heten som fallit bort genom ackor- det, skuldsaneringen eller F-skuld- saneringen. 1 Lagen omtryckt 2008:803. Underskott som uppkommit i en näringsverksamhet får dras av till den del 1.underskottet avser en sådan bostad i ett andelshus som skulle ha varit den skattskyldiges privatbostad om han innehaft den med bostads- rätt, och 2.underskottet inte dras av enligt 45 kap. 32 §, 46 kap. 17 § eller 62 kap. 2–4 §§. I fråga om avdraget tillämpas I fråga om avdraget tillämpas också bestämmelserna om be- också bestämmelserna om be- gränsningar vid konkurs, ackord gränsningar vid konkurs, ackord, och skuldsanering i 40 kap. 20 och i 40 kap. 20 och 21 §§. Om ett underskott har dragits av enligt första stycket, får avdrag inte göras enligt 40 kap. 2 §. Underskott av näringsverksamhet det beskattningsår då en enskild näringsidkare upphör att bedriva näringsverksamheten ska dras av . Underskottet ska dock inte dras av om det avser självständigt bedriven näringsverksamhet utomlands. Det ska inte heller dras av till den del underskottet –dragits av enligt 45 kap. 32 §, 46 kap. 17 § eller 62 kap. 2–4 §§ eller legat till grund för avdrag enligt 33 §, eller –skulle ha fallit bort om tillgångar eller tjänster som har tagits ut ur näringsverksamheten hade uttagsbeskattats. Underskottet ska dras av det följande beskattningsåret eller, om den skattskyldige begär det, fördelas på det året och de två därefter följande beskattningsåren. ningar vid konkurs, ackord ningar vid konkurs, ackord, skuld- skuldsanering i 40 kap. 20 sanering och F-skuldsanering i 21 §§ tillämpas också 40 kap. 20 och 21 §§ tillämpas också på sådant underskott. Denna lag träder i kraft . 10Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § och 2 kap. 8 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet1 ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än Skatte- verket för 1. fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betal- ning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2. utsökning, indrivning och 2. utsökning, indrivning, skuld- sanering och F-skuldsanering, 3.att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmån, bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1–5, 8, 10 och 11. Direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 4, 5, 8, 10 och 11 får endast avse den som 1. har ansökt om skuldsanering, 1. har ansökt om skuldsanering är registrerad som gäldenär hos , är make eller likställd med 3. är make eller likställd med make till den som har ansökt om make till den som har ansökt om 4. är make eller likställd med make till gäldenär hos Kronofogde- myndigheten. får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1–5, 10 och 11. Åtkomsten får endast avse den som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullagstiftningen, skyldig att betala skatt för vara vid 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:670. 2Senaste lydelse 2011:531. 3Senaste lydelse 2012:775. (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. får ha direktåtkomst till uppgifter och handlingar som avses i 4 a §. Regeringen kan med stöd av föreskrifter om vilka uppgifter och 8 kap. 7 regeringsformen meddela närmare föreskrifter om vilka upp- första till tredje styckena får om- gifter och handlingar direktåt- komst enligt första till tredje styckena får omfatta. Denna lag träder i kraft . 11Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogde- myndighetens verksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § och 2 kap. 2, 8, 13, 14, 17, 18 och 20 §§ lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogde- myndighetens verksamhet1 ska ha följande lydelse. Denna lag tillämpas vid behand- Denna lag tillämpas vid behand- ling av personuppgifter i Krono- ling av personuppgifter i Krono- med utsökning och indrivning, läggande och handräckning, euro- peiskt betalningsföreläggande, till- syn i konkurs samt i annan verk- samhet som särskilt åligger Krono- samt i annan verksamhet som sär- lingen är helt eller delvis automa- heten, om behandlingen är helt tiserad eller om uppgifterna ingår i eller delvis automatiserad eller om eller är avsedda att ingå i en struk- uppgifterna ingår i eller är avsedda turerad samling av personuppgifter att ingå i en strukturerad samling som är tillgängliga för sökning av personuppgifter som är till- eller sammanställning enligt sär- gängliga för sökning eller sam- manställning enligt särskilda krite- Bestämmelserna i 4, 5 och 7 §§, 2 kap. samt 3 kap. 3 a § gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i och verksamhet för 1.verkställighet eller annan åtgärd som särskilt åligger Kronofogde- myndigheten enligt utsökningsbalken eller annan författning, 2.indrivning av statliga fordringar m.m., 3.avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 4.ansökan om och tillsyn över näringsförbud, 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2006:733. 2Senaste lydelse 2008:883. 3Senaste lydelse 2011:1543. 5. förebyggande av överskuld- 5. förebyggande av överskuld- sättning och information om skuld- sanering och F-skuldsanering, 6.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och 7.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även behandlas i databasen för till- handahållande av information som behövs i verksamhet för handläggning av ärenden om skuldsanering och F-skuldsanering. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet för 1.handläggningen av mål om betalningsföreläggande, handräckning eller europeiskt betalningsföreläggande, 2.tillhandahållande av utslag i mål om betalningsföreläggande och handräckning samt verkställighetsförklaring i mål om europeiskt betalningsföreläggande, 3. förebyggande av överskuld- 3. förebyggande av överskuld- sättning och information om skuld- sanering och F-skuldsanering, och 4. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som får behandlas en- ligt första stycket får även behand- las i databasen för tillhanda- hållande av information som be- hövs i verksamhet för handläggning av ärenden om skuldsanering och F-skuldsanering. I verksamheten med skuld- I verksamheten med skuld- sanering skall det finnas en sanering och F-skuldsanering ska samling uppgifter som med hjälp det finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad används gemensamt i verksam- behandling används gemensamt i heten för de i 14 och 15 §§ an- verksamheten för de i 14 och givna ändamålen (skuldsanerings- 15 §§ angivna ändamålen (skuld- 4 Senaste lydelse 2011:532. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av infor- Bilaga 10 mation som behövs i verksamhet för 1. handläggning av ärenden om 1. handläggning av ärenden om 2.förebyggande av överskuldsättning, och 3.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. För de ändamål som anges i 14 § får följande uppgifter behandlas i databasen: 1.en fysisk persons identitet, bosättning och familjeförhållanden, 2.en juridisk persons identitet, säte och företrädare, 3.en enskilds ekonomiska förhållanden, 4.yrkanden och grunder i ett ärende, 5. beslut samt övriga åtgärder i 5. beslut och övriga åtgärder i ett ett ärende, och 6. lagöverträdelser som inne- fattar brott eller domar i brottmål, fattar brott eller domar i brottmål, om uppgifterna utgör grund för en om uppgifterna utgör grund för en fordran i ett ärende. fordran i ett ärende, och 7. beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder som rör och lagen (2016:000) om skuld- sanering för företagare. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar närmare föreskrifter om vil- 8 kap. 7 § meddela ka uppgifter som får behandlas i närmare föreskrifter om vilka upp- databasen enligt första stycket. gifter som får behandlas i data- basen enligt första stycket. Uppgifter och handlingar i databasen skall gallras senast efter utgången av det kalenderår då det ärende som uppgifterna eller handlingarna hänför sig till avslutades. Har skuldsanering be- viljats i ett ärende skall uppgifter och handlingar dock gallras senast efter utgången av det kalenderår då beslutet att bevilja skuldsanering fattades. Uppgifter och handlingar i databasen ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då det ärende som uppgifterna eller handlingarna hänför sig till avslutades. Om skuldsanering eller F-skuld- sanering har beviljats i ett ärende, ska uppgifter och handlingar dock gallras senast 1. efter utgången av det 5 Senaste lydelse 2011:532. kalenderår då beslutet om skuld- sanering meddelades, eller 2. efter utgången av det kalenderår då beslutet om F-skuld- sanering meddelades. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i verksamhet för 1. handläggningen av konkurstillsynsärenden och mål enligt lönegarantilagen (1992:497), 2. förebyggande av överskuld- 2. förebyggande av överskuld- sättning och information om skuld- sanering och F-skuldsanering, och 3. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även be- handlas i databasen för tillhanda- hållande av information som be- hövs i verksamhet för handläggning av ärenden om skuldsanering och F-skuldsanering. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2011:532. 12Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas en ny paragraf, 5 kap. 12 §, och närmast före 5 kap. 12 § en ny rubrik av följande lydelse. Kommunen ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer. Denna skyldighet gäller även under ett skuldsaneringsför- farande och till dess att en beviljad skuldsanering eller F-skuldsane- ring är helt avslutad. ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för. Denna lag träder i kraft . 1 12 § upphävd genom 2009:596. 13Förslag till lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter Härigenom föreskrivs att 5 § och rubriken närmast före 5 § lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter ska ha följande lydelse. och Nedsättning av fordran, skuld- får fatta beslut om nedsättning av fordran, om förut- sättningarna för skuldsanering är uppfyllda och övriga berörda bor- genärer gör motsvarande eftergift. är borgenärsföre- trädare vid skuldsanering. får fatta beslut om nedsättning av fordran, om förut- sättningarna för skuldsanering eller F-skuldsanering är uppfyllda och övriga berörda borgenärer gör motsvarande eftergift. är borgenärsföre- trädare vid skuldsanering och F-skuldsanering. Denna lag träder i kraft . 14Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 34 kap. 6 § och rubriken närmast före 34 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos Krono- fogdemyndigheten eller domstol i domstol i ärende om skuldsanering F-skuldsanering för uppgift om en för uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden, om det kan om det kan antas att den enskilde antas att den enskilde eller någon eller någon närstående till denne närstående till denne lider men om lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden hos budget- och skuldrådgivare där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden Saldén Enérus och . Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. skuldsaneringslag, 2. lag om skuldsanering för företagare, 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 5. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 6. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skatte- 7. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 8. lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619), 9. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 10. lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 11. lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i 12. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 13. lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av 14. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås en ny skuldsaneringslag, som ska ersätta 2006 Den nya lagen syftar enligt remissen till att fler s.k. evighetsgäldenärer ska erbjudas en möjlighet att starta om på nytt utan en betungande skuldbörda. Ansökningsförfarandet förenklas, kravet på överskuldsättning nyanseras, gäldenärens betalningar underlättas och det ska gå snabbare att ta sig igenom skuldsaneringsförfarandet. I lagrådsremissen föreslås också en ny lag om skuldsanering för En särskild form av skuldsanering (F-skuldsanering) införs för överskuldsatta personer som är eller har varit engagerade i en Förslaget anges i remissen syfta till att förbättra förutsättningarna för att driva företag i och till att gynna det Förslaget omfattar således två nya lagar om skuldsanering, varvid den ena lagen är generell och den andra inriktad mot aktiva företagare, gäldenärer som varit företagare samt närstående till aktiva eller Även den generella lagen kan i större eller mindre utsträckning tillämpas för skulder med anknytning till företagsverksam- het. I båda fallen är det som ska pröva ärenden om skuldsanering. Lagarna bygger på förslag från två skilda utredningar, som delvis arbetat parallellt. En långtgående samordning har ändå skett på så sätt att lagarnas struktur är identisk och flertalet bestämmelser också är identiska. I några avseenden skiljer sig emellertid regleringen. Det gäller bl.a. vissa av förutsättningarna för att skuldsanering ska kunna beviljas, gäldenärens uppgiftsskyldighet vid ansökan om skuldsanering, gälde- närens betalningar inklusive betalningsplanens längd samt vissa av reglerna avseende omprövning. Redan det förhållandet att de båda lagarna avser ett förfarande som i princip är enhetligt uppbyggt, hanteras av en och samma myndighet och i stor utsträckning kan avse samma gäldenärsgrupper innebär att det kan ifrågasättas om det inte vore till fördel om hela regleringen koncentreras till en gemensam lag. Sådana synpunkter har också framförts under remissbehandlingen av förslaget till lag om F-skuldsanering. Enligt lagrådsremissen (s. 104) talar emellertid lagtekniska och systematiska skäl för att det är ändamålsenligt att införa en särskild lag med regler om skuldsanering för företagare. På det sättet ska enligt remissen möjlig- heterna ökas att erbjuda företagare en skuldsaneringsform som är anpassad speciellt för dem och deras förhållanden. Det blir enligt remissen också tydligare vilka regler som gäller för de olika skuld- saneringsformerna. Visserligen är det som nämnts så att bl.a. förutsättningarna för att beviljas skuldsanering, samt betalningsvillkor m.m., i vissa avseenden skiljer sig mellan lagarna. Å andra sidan kan konstateras att lagarna är överlappande på så sätt att de gäldenärer som är eller har varit företagare samt deras närstående ofta kan ha tillgång till förfarandena enligt vardera lagen, och då har att välja vilket förfarande de ska påkalla. Det är gäldenären som ska ansöka om skuldsanering, och om fråga om skuld- sanering enligt en av lagarna har väckts kan prövning enligt den andra lagen inte ske. En ansökan om att även den andra lagen ska tillämpas ska avvisas så länge det första förfarandet pågår. För den som är aktiv näringsidkare förutsätter tillämpning av skuld- saneringslagen att de ekonomiska förhållandena i näringsverksamheten är enkla att utreda, 8 §. För F-skuldsanering uppställs inte detta krav, men då krävs i stället bl.a. att den pågående näringsverksamheten bedöms bärkraftig och att gäldenären har ett visst betalningsutrymme, 6 § 2 och 9 § 3. För den som varit engagerad i näringsverksamhet, eller för den som är närstående till en företagare (nuvarande eller tidigare), är båda skuldsaneringsformerna principiellt tillgängliga, men för F-skuldsanering krävs att skuldbördan till huvudsaklig del bedöms ha anknytning till en näringsverksamhet. Eftersom villkoren för att beviljas skuldsanering i viss mån skiljer sig mellan de olika lagarna kan det för en gäldenär inte sällan antas vara svårbedömt vilket regelverk som erbjuder störst möjlighet att erhålla sanering. Om villkoren förefaller kunna uppfyllas enligt båda lagarna, bör gäldenären vid ansökan ta ställning till vilket system som kan antas bli förmånligast, bl.a. i fråga om betalningsvillkoren. Enligt Lagrådets mening förefaller det tveksamt om uppdelningen på två lagar kan motiveras. Detta gäller inte minst som, på det sätt som angetts här, regelverken är överlappande och inte renodlats så att var och en av lagarna avser olika kategorier av gäldenärer. Vid föredragningen har angetts att ett skäl för att företagares skulder eller andra företags- anknutna skulder i vissa fall bör kunna hanteras enligt valfritt förfarande kan motiveras av att detta i vissa situationer skulle kunna vara till fördel för gäldenären. Lagrådet ifrågasätter emellertid om dessa eventuella fördelar uppväger de svårigheter som den valda strukturen kan befaras medföra. Lagrådet förordar att frågan om placering av regelverket i en eller två lagar, liksom frågan om renodling av de alternativ som står olika gälde- närer till buds, övervägs ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Av författningskommentaren framgår att paragrafen innehåller en upp- lysning om att kommunen enligt 5 kap. 12 § första stycket socialtjänst- lagen (2001:453) ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta fysiska personer. Lagtexten bör förtydligas så att det klart framgår att paragrafen endast innehåller en upplysning. I paragrafen föreskrivs i första stycket 5 att en ansökan om skuldsanering ska innehålla uppgifter om förhållanden som avses i 9 § andra stycket. I 9 § första stycket sägs att skuldsanering får beviljas om det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Enligt andra stycket ska vid skälighetsbedömningen särskilt beaktas omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilket gälde- nären har medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering. Vad som anges i 9 § andra stycket om det sätt på vilket gäldenären har medverkat vid handläggningen tar sikte på förhållanden som inträffat efter det att ansökan anhängiggjorts. Bestämmelsen i 12 § första stycket 5 bör utformas så att det framgår att ansökan endast ska innehålla uppgifter om förhållanden som förelåg vid tiden för ansökan. Det kan ske genom att punkten ges följande lydelse. 5. omständigheterna vid skuldernas tillkomst och de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser, Enligt paragrafens andra stycke får det bestämmas att en fordran inte ska omfattas av skuldsaneringen om den kan antas vara ogrundad. Enligt Lagrådets mening framstår det som motiverat att fordringar som antas vara ogrundade genomgående undantas från skuldsaneringen. Bestäm- melsen kan lämpligen utformas enligt följande. Om en fordran kan antas vara ogrundad ska den inte omfattas av skuld- saneringen. I andra stycket anges att om en ansökan om förhandling om offentligt ackord tas upp sedan gäldenären har ansökt om skuldsanering, ska skuld- saneringsärendet förklaras vilande. Av 18 § framgår att efter inledande- beslutet ska gäldenären betala det belopp som bestäms i beslutet till dess frågan om skuldsanering har avgjorts slutligt. Frågan om vad som gäller för betalningsskyldigheten av beloppet under vilandeförklaringen bör behandlas under den fortsatta beredningen. Förslaget till lag om skuldsanering för företagare De föreslagna reglerna om F-skuldsanering riktar sig till svårt skuldsatta fysiska personer som själva eller genom en juridisk person bedriver eller har bedrivit näringsverksamhet (företagare). Även närstående fysiska personer till företagare kan i vissa fall få skuldsanering enligt lagen. En juridisk person kan däremot inte komma i fråga för F-skuldsanering. Innebörden av uttrycket F-skuldsanering och avgränsningen av vilken personkrets som kan omfattas av skuldsaneringsformen kan förväxlas med vad som gäller för F-skatt. Reglerna om F-skatt i skatteförfarandelagen (2011:1244) gäller för fysiska personer och juridiska personer som bedriver näringsverksamhet. Bestämmelser om F-skatt infördes och innebär att den som har blivit godkänd för F-skatt (innehade F-skattsedel) betalar själv sin preliminära skatt i form av debiterad F-skatt. En fysisk person som är godkänd för F-skatt betalar också sina socialavgifter i form av egen- avgifter på förvärvsinkomster som ingår i F-skatten. Den som betalar ersättning för utfört arbete till en person med F-skatt är normalt varken skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersätt- ningen för arbetet. Reglerna om F-skatt är väl inarbetade. Sammanfattningsvis konstaterar att F-skuldsaneringen tar sikte på företagarens privata skulder medan F-skatten rör skyldigheten att betala näringsverksamhetens skatter och avgifter. För att undvika förväxling av begreppen F-skuldsanering och F-skatt i rättstillämpningen bör det under den fortsatta beredningen övervägas en beteckning för skuldsaneringsformen som är lätt att särskilja från F-skatt. Beträffande paragrafens andra stycke, se vad Lagrådet anför beträffande 32 § andra stycket förslaget till skuldsaneringslag. Se vad Lagrådet anför i anslutning till 53 § förslaget till skuldsanerings- lag om betalningar av fastställda belopp under vilandeförklaringen. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , Hellmark , , , A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, Regeringen beslutar proposition 2015/16:125 Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt inför, ändrar, upp-