prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden 11 Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden Enligt tilläggsbestämmelse 9.5.3 till riksdags- ordningen ska beslut om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgifts- område fattas av i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårprop- ositionen. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till sådana beslut. Ändringarna bör tillämpas . De föreslagna ändringarna beaktas dock inte i de beräkningar för utgiftsområdena som görs i denna proposition. Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser och som finansieras från anslaget 1:6 Kriminalvården under utgifts- område 4 Rättsväsendet flyttas till utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Skälen för regeringens förslag: Verksam- heten vid i finansieras delvis av Kriminalvården. I syfte att säkerställa muséets långsiktiga verksamhet, och en samlad hantering av bidraget till detta museum tillsammans med bidragen till andra icke statliga museum, föreslår regeringen att ansvaret för verksamheten flyttas från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser och som finansieras från anslaget 1:6 Kriminalvården under utgifts- område 4 Rättsväsendet flyttas till utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rätts- väsendet med motsvarande belopp. Viss verksamhet avseende skydd för geografisk information Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser tillståndsgivning för spridning av sammanställningar av geografisk landinformation som inhämtats från luftfartyg genom fotografering eller liknande registrering utgiftsområde 6 Försvar och Samhällsplanering, bostadsförsörjning och bygg- ande samt konsumentpolitik. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Skydd för geografisk information har bl.a. beslutat att en ny lag om skydd för geografisk information ska ersätta den nuvarande lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation (prop. 2015/16:63, bet. 2015/16:FöU6, rskr. 2015/16:165). Genom den förordning om skydd för geografisk information som kommer att komplettera den ansvarig tillståndsmyndighet för spridning av sammanställningar av geografisk landinfor- mation som inhämtats från luftfartyg eller liknande registrering. Tillståndsverksamheten finansieras 2016 genom att Lantmäteriet disponerar medel från anslaget 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser tillståndsgivning för spridning av samman- ställningar av geografisk landinformation som inhämtats från luftfartyg genom fotografering eller liknande registrering och som finansieras från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap flyttas till utgifts- område 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsumtion med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser organiserad syssel-sättning för asylsökande som syftar till att stärka asyls- ökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder, och som finans- ieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration flyttas till utgifts- område 1 . Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att den tid som den enskilde befinner sig i asylprocessen tas tillvara och används på ett meningsfullt sätt. har ett ansvar för att ordna organiserad sysselsättning för asylsökande. Antalet asylsökande har ökat , vilket har inneburit stora utmaningar för myndigheten. kommer antalet asylsökande att vara fortsatt högt och regeringen bedömer att myndigheten behöver koncentrera sina insatser på prövning av asylansökningar och verka för att vistelsetiden i mottagandet blir så kort som möjligt. Regeringen anser därför att den nuvarande ansvarsfördelningen för insatser under asyl- processen bör ändras så att länsstyrelserna får ansvaret för att samordna insatser som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder. Att länsstyrelserna får detta ansvar innebär att verksamheten kan anpassas till lokala och regionala förutsättningar. Inom ramen för den verksamhet som ska organiseras bör läns- styrelserna kunna samverka med olika aktörer. Att möjliggöra för organisationer i det civila samhället att bidra med insatser bör vara särskilt prioriterat. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser organiserad sysselsättning för asylsökande som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 1 med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration med motsvarande belopp. Bidrag till landstingen för glasögonbidrag till barn och unga Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser bidrag till landstingen för glasögonbidrag till barn och unga och som finansieras från anslaget4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till komm- uner. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2016:35) om bidrag för glasögon till vissa barn och unga och förordningen (2016:36) om bidrag för glasögon till vissa barn och unga trädde i kraft . En mer jämlik tillgång på glasögon bedöms motverka att barn och unga som lever i familjer i ekonomisk utsatthet hamnar i utanförskap. Den nya lagen innebär att landstingen ska lämna bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga i åldern 8–. Bidraget ska kunna uppgå till per person men om kostnaden är lägre ska bidraget uppgå till den faktiska kost- naden. Landstingens ansvar i denna fråga är således reglerad i lag. Det riktade statsbidrag som 2016 används för att kompensera landstingen och för de kostnader som åliggandet medför fördelas i enlighet med landstingens respektive kommunens andel av rikets befolkning, och betalas ut från anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinder- sområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Bidraget fördelas således på samma sätt som det generella stats- bidraget. Genom att i stället fördela medlen genom det generella statsbidraget skulle en ad- ministrativ förenkling uppnås. Regeringen anser därför att det riktade bidraget bör utgå och att kommunerna i stället bör kompenseras genom det generella statsbidraget. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bidrag till landstingen för glasögonbidrag till barn och unga och som finansieras från anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med motsvarande belopp. Bosättning av nyanlända invandrare Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser bosättning av nyanlända invandrare och som finansieras från anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv flyttas till utgiftsområde 8 Migration. Skälen för regeringens förslag: trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. beslutar Arbetsförmedlingen om anvisningar till kommuner att ta emot nyanlända som vistas i anläggningsboende och har rätt till etableringsplan, medan bes- lutar om anvisning till kommuner att ta emot kvotflyktingar och nyanlända som vistas i anläggningsboende och som inte har rätt till etableringsplan. kommer att besluta om samtliga anvisningar enligt lagen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bo- sättning av nyanlända invandrare och som finansieras från anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader flyttas till utgiftsområde 8 Migration. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration med och minska utgiftsramen för utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor, universitet och högskolor och som finansieras från anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd under utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning flyttas till utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Skälen för regeringens förslag: Special- pedagogiska skolmyndigheten fördelar särskilt utbildningsstöd till folkhögskolor, universitet och högskolor enligt förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. Syftet med stödet är att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning. Det särskilda utbildningsstödet fördelas till övervägande del till folkhögskolor. De övriga an- slagen som riktas till folkbildningen finns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor, universitet och högskolor och som finansieras från anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är regeringens avsikt att Specialpedagogiska skol- myndigheten även fortsättningsvis ska fördela bidraget till folkhögskolor samt universitet och högskolor. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen med förslag till ändringar av utgiftsramar och anslag. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som rör bidrag till teckenspråkstolk- utbildning i folkhögskolors regi samt admin- istrationen av bidraget och som finansieras från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning flyttas till utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. genomföras som högskoleutbildning och delvis finansieras genom de medel som avsatts för bidraget till teckenspråkstolkutbildning. genomfördes den första in- tagningen till ett kandidatprogram i tecken- språkstolkning vid . har intagning till programmet genomförts . Eftersom kandidatprogram- met har utökats successivt har den del av bidraget som fortsatt använts till bidrag till teckenspråkstolkutbildning vid folkhögskolor successivt minskat. kommer därmed nivån för det bidrag till teckenspråks- tolkutbildning som fördelas till folkhögskolorna att ligga på en stabil nivå. Det finns därför skäl för att 2017 återföra den del av bidraget som avser teckenspråkstolkutbildning i folkhög- skolors regi och styrningen av detta bidrag till det utgiftsområde inom vilket folkbildningen hanteras. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bidrag till teckenspråkstolkutbildning i folkhögskolors regi och administrationen av detta bidrag och som finansieras från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen överfördes från det tidigare anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråk- lärarutbildning inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till det inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppförda anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KrU1, rskr. Regeringen avsåg att medlen skulle användas för utbildning av främst teckenspråkstolkar. Syftet med överföringen var att möjliggöra att tolk- och teckenspråkstolkutbildningar skulle kunna Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser statsbidrag för renovering av skollokaler och utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem och som finansieras från anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler under utgifts- område 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Skälen för regeringens förslag: Stödet för upprustning av skollokaler och utemiljöer bör hanteras tillsammans med övriga utbildnings- frågor. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser stats- bidrag för renovering av skollokaler och för utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem och som finansieras från anslaget 1:13 Upp- rustning av skollokaler under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och bygg- ande samt konsumentpolitik med motsvarande belopp. Utlandsplacerad verksamhet för omvärldsbevakning, analys och främjande på utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser den utlandsplacerade funk- tionen för omvärldsbevakning, analys och kontaktskapande verksamhet vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och som finaniseras från anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling och 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgifts- område 1 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att förstärka globala kopplingar till strategiska internationella högre utbildnings-, forsknings- och innovationsmiljöer. Därtill vill regeringen främja som en attraktiv kunskapsnation samt öka internationellt genom- slag för svensk högre utbildning, forskning och innovation. I departementspromemorian Över- syn av Tillväxtanalys: Myndigheten för Tillväxtpolitiska Utvärderingar och Analyser (dnr. 2015/08118/AS) föreslås bl.a. flytt av viss verksamhet från Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser till . inhämtades på en hearing som hölls med deltagare från bl.a. , , och Business . Genom en överföring av den aktuella verksamheten från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser till bedöms verksamhetens effekt på området öka. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser den utlandsplacerade funktionen för omvärlds- bevakning, analys och kontaktskapande verk- samhet och som finansieras från anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling och 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgiftsområde 1 . beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 1 med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser bidrag till terminologisk verksamhet och som finansieras från anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Skälen för regeringens förslag: Det svenska språkets ställning som samhällsbärande språk är beroende av att det kontinuerligt skapas termer för nya företeelser och begrepp. Det är därför av betydelse att det offentliga terminologiarbetet genomförs på ett språkpolitiskt medvetet och samordnat sätt. Eftersom språkpolitiken huvud- sakligen finansieras från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid finns det goda skäl att även resurserna för det offentliga terminologiarbetet, som utgör en del av språk- politiken, samlas inom detta utgiftsområde. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bidrag till terminologisk verksamhet och som finansieras från anslaget 1:13 Bidrag till termino- logisk verksamhet under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv med motsvarande belopp. Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen .......................................................... Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ........... P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 BNP-tillväxt i omvärlden.............................................................................. Försörjningsbalans, fasta priser ................................................................... Försörjningsbalans, fasta priser. Försörjningsbalans, löpande priser.............................................................. Försörjningsbalans, deflatorer ..................................................................... Bidrag till BNP-tillväxt................................................................................. Näringslivets produktion, baspris ............................................................. Offentlig produktion, baspris.................................................................... Bruttonationalinkomst (BNI) ................................................................... Sysselsatta i näringslivet ............................................................................. Sysselsatta i offentliga myndigheter .......................................................... Resursutnyttjande och potentiella variabler.............................................. Löneutveckling och inflation ..................................................................... Räntor och valutor...................................................................................... Utgiftstak och budgeteringsmarginal........................................................ Utgifter per utgiftsområde –2020...................................................... Utgifter per utgiftsområde –2020...................................................... Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2005–2020.... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser....................................... P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 1 Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 BNP-tillväxt i omvärlden Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,9 -0,3 -0,5 Källor: , och egna beräkningar. Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges -0,2 -0,2 -2,5 -3,0 -2,7 -0,2 -0,7 -2,8 -0,6 -2,6 -1,7 -0,5 -0,9 -1,1 -0,8 -2,9 -0,1 -0,8 -1,7 -0,3 1Fasta priser, referensår 2014. 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,1 -0,6 -2,4 -2,9 -3,0 -0,4 -2,8 -0,3 -2,6 -1,6 -0,5 -0,8 -0,8 -2,9 -0,1 -1,7 1Referensår 2014, beloppen är inte kalenderkorrigerade. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, löpande priser -2,0 -2,7 -0,4 -3,3 -1,4 -6,0 -0,6 -2,9 -2,7 -5,3 Nettoexport som andel av BNP2 1I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 2Export minus import dividerat med BNP. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 5 Försörjningsbalans, deflatorer Utfall –2015, prognos –2020 -67,6 -18,1 -1,0 -1,0 -2,5 -0,1 -1,6 -1,7 -3,2 -0,6 -0,9 -0,2 -1,1 -2,8 -0,4 -0,3 -1,9 -3,7 -0,7 -0,7 -0,4 -0,8 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt Utfall –2015, prognos –2020 Fasta priser, procentenheter om inte annat anges -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -1,1 -0,4 -3,0 -0,2 -0,0 -2,5 -2,2 -2,4 -1,8 -1,8 -1,8 -2,0 -0,3 1 Procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar Utfall –2015, prognos –2020 Mdkr Procentuell förändring, fasta priser -0,4 -3,1 -0,2 -0,3 -11,8 -0,2 -0,3 -2,8 -0,6 -2,6 -1,7 -0,5 -0,9 -0,2 1Fasta priser, referensår 2014. 3Här avses den skattefinansierade delen av offentlig sektor som i nationalräkenskaperna benämns Offentliga myndigheter. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 8 Hushållens ekonomi Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -6,9 Räntor och utdelningar, netto6 -0,4 -0,4 -1,1 -2,2 -13,7 -7,2 -1,2 -5,5 -0,5 -2,3 -2,5 -3,2 -5,4 -7,3 Andel av disponibel inkomst (inklusive pps8) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Fasta priser, referensår 2014. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Består bland annat av egenföretagarnas inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 9Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)). Källor: och egna beräkningar. Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -4,2 -1,8 -7,0 -1,1 -0,8 -2,3 -5,9 -3,7 -0,4 1Fasta priser, referensår 2014. 2Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,3 -1,3 -0,8 -0,7 -2,2 -2,8 -2,5 -0,5 -0,4 -0,6 -0,6 Anm.: Den offentliga produktionen är mindre än den offentliga konsumtionen eftersom offentlig sektor köper mer varor och tjänster från privat sektor än den säljer. 1 Fasta priser, referensår 2014. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges -0,8 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Utfall för handels- och tjänstebalans enligt Betalningsbalansstatistiken. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, löpande priser Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:100 Bilaga 1 Utfall –2015, prognos –2020 Nivå, tusental om inte annat anges Procentuell förändring om inte annat anges -0,3