prop · H303100d10 · 2016-01-01 00:00:00 — 9 Utmaningar för sysselsättningspolitiken Det stora antalet nyanlända väntas leda till att ett stort antal personer som varit kort tid i landet kommer in i arbetskraften. Regeringens politik ska bidra till att minska förväntas det bidra till att nedgången i arbetslösheten stannar av. Regeringens mål om att är därför än mer angeläget att de nyanländas ska ha lägst arbetslöshet i EU är etablering på arbetsmarknaden går så viktigt för att styra prioriteringarna för den snabbt som möjligt. Regeringen bedömer att sysselsättningen och ställer höga krav på politiken. fortsätter att öka starkt . Osäkerheten kring utvecklingen på några års sikt bedöms dock vara stor. framför allt på osäkerheten kring konjunk- fortsätter att öka. turutvecklingen i omvärlden och utveck- utvecklingen på arbetsmarknaden är arbets- lingen av antalet asylsökande till . lösheten på en alltför hög nivå. svagare konjunkturutveckling skulle särskilt Arbetslösheten är ojämnt fördelad. drabba dem som redan har sämre förut- sättningar på arbetsmarknaden. arbetslösa har varit utan arbete under lång Arbetslösheten är dessutom väsentligt högre bland personer som saknar en full- följd gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med funk- –Antalet asylsökande till ökade till historiskt höga nivåer. Det stora antalet asylsökande bidrar till att öka efterfrågan i ekonomin, bl.a. till följd av en ökad efterfrågan på välfärdstjänster, vilket bedöms leda till en högre sysselsättning och lägre arbetslöshet på kort sikt. innebär utvecklingen utmaningar på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland personer födda utanför är också i genomsnitt högre än bland övriga på arbetsmarknaden. 9.1Regeringens prioriteringar och riskerar att leda till sociala spänningar. Att mål för sysselsättningspolitiken bekämpa arbetslösheten och öka möjligheterna Arbetslösheten minskar nu i god takt och sysselsättningen fortsätter att öka. Arbetslösheten har varit alltför hög , trots en ökad sysselsättning, eftersom arbetskraftsdeltagandet ökat mer. Dessutom har personer med svag förankring på arbetsmarknaden kommit att utgöra en allt större del av arbetskraften. Att fler står till arbetsmarknadens förfogande är positivt och kan bidra till en högre sysselsättning på . Men alltför få människor har ett arbete att gå till. Antalet asylsökande till har ökat . ökade antalet till historiskt höga nivåer. Det stora antalet asylsökande bidrar till att öka efterfrågan i ekonomin, bl.a. till följd av en ökad efterfrågan på välfärdstjänster, vilket bedöms leda till en högre sysselsättning och lägre arbetslöshet på kort sikt. innebär utvecklingen utmaningar på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland personer födda utanför är också i genomsnitt högre än bland övriga på arbetsmarknaden. Det stora antalet nyanlända väntas leda till att ett stort antal personer som varit i landet kommer in i arbetskraften. förväntas det bidra till att nedgången i arbetslösheten stannar av. Trots att det sker en återhämtning på arbetsmarknaden bedöms arbetslösheten vara alltför hög framöver. Arbetslöshet måste bekämpas, både för den enskilda individen och för samhället i stort. Personer som är arbetslösa får lägre inkomst och löper större risk att drabbas av ohälsa. Arbete innebär gemenskap och tillhörighet samt bättre möjligheter att forma sitt liv. När fler arbetar minskar inkomstskillnaderna. När fler kan försörja sig genom arbete minskar också trycket på de offentliga transfereringssystemen, som skatteintäkterna ökar. Sammantaget skapar detta förutsättningar för att förstärka den gemensamma välfärden och för ett fortsatt ökat välstånd. Allas förmåga och vilja att arbeta ska tas tillvara. Arbetslösheten är också ojämnt fördelad och en del individer drabbas av långa perioder av arbetslöshet. Många har dessutom mer betydande svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Detta skapar klyftor och att få jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden stärker därför också sammanhållningen i samhället. För att underlätta för människor att komma i arbete krävs en bred uppslutning i alla delar av samhället. Politiken har en viktig roll och politiska insatser är viktiga, men även arbetsmarknadens parter har ett ansvar för arbetsmarknadens funktionsätt. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU är viktigt för att styra prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Målet är ambitiöst och ställer höga krav på politiken. Utmaningarna på arbetsmarknaden har också ökat till följd av det stora antalet asylsökande som anlänt, och förväntas anlända till . Behovet av en politik för fler i jobb och bättre etablering blir ännu större. För att politiken ska bli ändamålsenlig, och bidra till lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning, krävs en bred uppföljning och analys av utvecklingen och problembilden på svensk arbetsmarknad. Nedan redogör regeringen för sin syn på arbetsmarknadsläget och utmaningarna för politiken . Svensk ekonomi befinner sig i en konjunkturåterhämtning och arbetslösheten minskar snabbare . Sysselsättningen har fortsatt växa i samma takt som 2014. har arbetskraften vuxit något långsammare än tidigare, vilket sammantaget bidragit till att arbetslösheten minskat till 2015 (se diagram 9.1, diagram 9.2 och diagram 9.3). Utvecklingen har varit likartad för kvinnor och män. Även långtidsarbetslösheten minskade mer 2015 än 2014. Diagram 9.1 Årlig förändring i sysselsättning och arbetskraft (15–) Diagram 9.2 Sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande bland män och kvinnor (15–) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 Anm.: Säsongsrensad data. Arbetslösheten (15–) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 Anm.: Säsongrensad data. Antalet arbetade timmar i ekonomin har ökat i god takt (se diagram 9.4). Ökningen av antalet arbetade timmar beror på att antalet personer i arbete utvecklats förhållandevis positivt , särskilt bland kvinnor (se diagram 9.5). har det genomsnittliga antalet arbetade timmar per person i arbete minskat. Detta kan delvis förklaras av att det finns fler äldre, som i genomsnitt arbetar färre timmar , på arbetsmarknaden . Diagram 9.4 Arbetade timmar Diagram 9.5 Andel i arbete av befolkningen och arbetade timmar per personer i arbete (15–) Andel i arbete, män Andel i arbete, kvinnor arbetade timmar per person i arbete (höger 2001 2002 2003 2005 2006 2008 2009 2010 2012 2013 2015 Källa: . Obalanser på arbetsmarknaden riskerar att bromsa sysselsättningstillväxten. För att den starkare efterfrågan på arbetskraft ska leda till ökad sysselsättning är det viktigt att de arbetslösa i så stor utsträckning som möjligt har rätt kompetens för de jobb som skapas, att förutsättningar för jobbtillväxt finns i hela landet och att de arbetslösa söker de jobb som finns. Sysselsättningstillväxten kan dämpas om arbetsgivare har svårt att hitta rätt kompetens. Det tar för företagen att rekrytera, vilket kan tyda på svårigheter att hitta personal med rätt kompetens. De genomsnittliga rekryteringstiderna är t.o.m. längre än under de senaste högkonjunkturerna. Även den s.k. Beveridgekurvan indikerar att arbetsutbudet inte motsvarar arbetskraftsefterfrågan (se diagram 9.6). Beveridgekurvan visar dock arbetslöshet och vakanser på aggregerad nivå, och inte hur förhållandet mellan utbud och efterfrågan ser ut på olika delar av arbetsmarknaden. Anm.: Vakansgrad avser vakanser i näringslivet enligt Konjunkturstatistik för Vakanser (KV) i procent av antal anställda i näringslivet enligt Kortperiodisk Sysselsättningsstatistik (KS). Arbetslöshet i procent av arbetskraften. – 2000 har vakanserna länkats med hjälp av Arbetsförmedlingens statistik på kvarstående lediga platser. –1997 har antal anställda i näringslivet länkats med sysselsatta enligt . Data är säsongrensad och utjämnad. Källor: , , och egna beräkningar. Efterfrågan på arbetskraft varierar mellan branscher och sektorer. Särskilt stark är efterfrågan på arbetskraft inom bygg- och teknikbranschen, men även inom den offentliga verksamheten är efterfrågan stor. upplever många arbetsgivare att det är svårt att hitta rätt kompetens. I synnerhet finns brist på arbetskraft inom yrken som kräver eftergymnasial utbildning eller utbildning från gymnasieskolans yrkesprogram. Rekryteringsproblemen är särskilt stora inom välfärdens verksamheter. Inom vården och skolan uppgav enligt Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning mer än varannan arbetsgivare att de hade rekryteringsproblem, vilket är den högsta nivån sedan mätningarna inleddes . Efterfrågan på personal med utbildning inom skola, vård och omsorg bedöms öka ytterligare . Det beror på stora demografiska förändringar, med relativt sett fler barn och äldre i befolkningen, och befolkningsökningen till följd av migrationen. Inom yrken utan utbildningskrav är konkurrensen om jobben i stället stor. som arbetsgivarna efterfrågar arbetskraft med relativt sett högre kvalifikationer har antalet arbetssökande med en svag förankring på arbetsmarknaden, i synnerhet personer med kort utbildning, ökat. Det förklaras framför allt av att fler av de arbetslösa är födda utanför och saknar en fullföljd gymnasieutbildning. Politiken har en viktig roll för att motverka obalanserna och påskynda anpassningen på arbetsmarknaden genom att säkerställa att de som söker arbete har de kompetenser som arbetsmarknaden efterfrågar. Den har också en roll i att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten bland de arbetssökande och bland de som har en sysselsättning. Ett högt arbetskraftsdeltagande och att de arbetslösa söker de jobb som finns är också viktigt för att arbetsmarknaden ska fungera väl och för att sysselsättningen ska fortsätta öka. 9.3Arbetslösheten är alltmer ojämnt fördelad Många arbetslösa riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet. Vissa möter också särskilda problem, som försvårar eller försenar etableringen på arbetsmarknaden. Dessa individer finns till stor del bland dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, bland utomeuropeiskt födda och bland dem med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Personer i dessa grupper har i genomsnitt en svagare förankring på arbetsmarknaden än andra grupper. För att sysselsättningspolitiken ska bli så effektiv och ändamålsenlig som möjligt är det därför särskilt viktigt att följa situationen för dem med en svagare förankring på arbetsmarknaden. Långtidsarbetslösheten minskade 2015, men är fortsatt på en hög nivå. Antalet personer som varit arbetslösa eller mer som andel av arbetskraften var 2015, vilket var något lägre än genomsnittet om 2001–2014. minskade även antalet personer med längre arbetslöshetstider (12 månader eller mer) som andel av arbetskraften. Nedgången skedde både bland unga och vuxna. Långtidsarbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, men minskade i båda grupperna 2015 (se diagram 9.7). Diagram 9.7 Långtidsarbetslösa som andel av arbetskraften (15–) 6 månader eller mer, totalt 6 månader eller mer, män 6 månader eller mer, kvinnor 12 månader eller mer, totalt Anm.: Data för 2001Kv1–2005Kv1 är länkad av SCB. För perioden –baseras uppgifter om arbetslöshetstider delvis på imputerade värden. Långtidsarbetslöshet är särskilt bekymmersamt eftersom chanserna att komma tillbaka i arbete är lägre för personer som har varit arbetslösa längre tid.32 Att motverka att fler blir långtidsarbetslösa, och öka möjligheterna för personer som varit arbetslösa att få ett arbete, kommer även fortsättningsvis att vara en viktig utmaning för sysselsättningspolitiken. 32 Individen förlorar arbetsrelaterade kunskaper som arbetslös, som motivationen att söka arbete kan minska. Det kan också vara så att arbetsgivare utgår från att personer som varit arbetslösa länge, trots likvärdiga meriter, är mindre produktiva än de som varit arbetslösa . Fortsatt svag arbetsmarknadsutveckling för vissa grupper De arbetslösa utgörs till allt större del av grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden (se diagram 9.8). Dessa grupper har i genomsnitt ungefär hälften så stor chans att lämna arbetslöshet för ett arbete som övriga på arbetsmarknaden (se diagram 9.9). De som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, eller är utrikes födda, har också i genomsnitt en svagare ställning på arbetsmarknaden genom att de i större utsträckning än andra har tillfälliga anställningar eller arbetar deltid.33 Diagram 9.8 Inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen fördelat på utsatta grupper och övriga 1996 1997 1999 2000 2002 2003 2005 2007 2008 2010 2011 2013 2015 Anm.: Utsatta grupper avser de med endast förgymnasial utbildning, äldre (), utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ej dubbelräkning mellan grupper. Källa: Arbetsförmedlingen. 33 Förekomsten av tillfälliga anställningar kan vara en väg in på arbetsmarknaden för unga och andra inträdande. Chansen att få en fast anställning är betydligt större för tidsbegränsat anställda än för arbetslösa. kan det finnas en risk för att vissa individer blir kvar i osäkra anställningar eller får återkommande perioder av arbetslöshet. Det är därför viktigt att motverka att individer fastnar i jobb med sämre arbetsvillkor. Kollektivavtalen och ungdomarnas faktiska begynnelselöner (IFAU 2012:19). Diagram 9.9 Jobbchanser för grupper med svag förankring och övriga Anm.: Jobbchans definieras som antalet som lämnat till arbete (oavsett subvention eller ej) som andel av kvarstående. Säsongrensad data med tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten minskar för unga Arbetslösheten bland unga (15–) utgör en betydande del av den aggregerade arbetslösheten, men den har minskat (se diagram 9.10). Arbetslösheten bland unga uppgick till 2015. Arbetslösheten har minskat både bland personer i åldern 15–och i åldern 20–. Arbetslöshetsutvecklingen bland unga ser likartad ut för män och kvinnor. En stor andel av ungdomsarbetslösheten, , utgörs av studerande som studerar på heltid och som söker arbete. var ungdomsarbetslösheten, exklusive heltidstuderande som sökte arbete, på den lägsta nivån . Av de allra yngsta (15–) söker majoriteten av de arbetslösa extrajobb eller sommarjobb vid sidan av sina studier i gymnasieskolan. Merparten av de heltidsstuderande som söker arbete betraktar sig i huvudsak som studerande.34 Arbetslösheten bland heltidsstuderande som söker arbete bedöms inte utgöra ett betydande arbetsmarknadsrelaterat problem. 34 betraktade sig av de arbetslösa heltidsstuderande ungdomarna i åldern 15–som i huvudsak studerande och som i huvudsak arbetssökande. Se (2009), Tema – Ungdomsarbetslöshet, Statistiska Meddelanden. är det viktigt att även ta tillvara på deras vilja att arbeta och ge dem möjlighet att erhålla arbetslivserfarenhet . 15–24 år 25–34 år 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 2015 Anm.: Data för gruppen 15 till 2001–2005 länkade av (), medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av data som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källor: och . Att ungdomar blir arbetslösa hänger ofta samman med att de är på väg från skola till arbetsliv. 35 De allra flesta lyckas etablera sig på arbetsmarknaden . Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern (se diagram 9.11). Det gäller för både kvinnor och män. Långtidsarbetslösheten bland unga i är förhållandevis låg både i relation till äldre och vid en internationell jämförelse. Det är dock viktigt för de unga och för samhället att etableringen på arbetsmarknaden påskyndas. Längre arbetslöshetsperioder kan påverka möjligheten att senare få en varaktig förankring på arbetsmarknaden. 35 För en översikt, se exempelvis och , En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden, 2015:3. Diagram 9.11 Etableringen på arbetsmarknaden , 15–34 år Anm.: Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Det är framför allt unga som saknar en fullföljd gymnasieutbildning som löper hög risk för att hamna i arbetslöshet eller långtidsarbetslöshet. Arbetslösheten bland unga (20–) utan fullföljd gymnasieutbildning var 2015, vilket kan jämföras för de unga som hade en fullföljd gymnasieutbildning.36 Det är därför viktigt att påskynda och underlätta etableringen på arbetsmarknaden genom att få unga personer att slutföra sin gymnasieutbildning och säkerställa att de har de färdigheter som efterfrågas när de lämnar skolan. som arbetslösheten bland inrikes födda unga har minskat är arbetslösheten för utrikes födda unga fortsatt på en hög nivå. Unga med utländsk bakgrund har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås för behörighet till gymnasieskolan.37 Det är framför allt de som anländer under senare del eller under gymnasieålder som har problem att slutföra sina studier i den svenska skolan. Det är viktigt att dessa elever får det stöd de behöver för att både kunna börja och slutföra en gymnasieutbildning, och därigenom underlätta etableringen på arbetsmarknaden senare i livet. Detta är särskilt viktigt med hänsyn till det ökande antalet ensamkommande barn och unga. Ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn 37Skolverket (2016), Invandringens betydelse för skolresultaten. har bidragit till en kraftig ökning av antalet unga i åldern 13–. En grupp som kan ha allvarliga arbetsmarknadsrelaterade problem är unga som varken arbetar, studerar eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program.38 En del av dessa ungdomar jobbar eller semestrar utomlands, men det finns också de som har stora svårigheter att få jobb. Dessa riskerar att helt hamna utanför arbetsmarknaden om de inte ges möjlighet att arbeta eller studera. Flera faktorer påverkar risken för att hamna i denna grupp. Unga utrikes födda och unga utan fullföljd gymnasieutbildning löper större risk att hamna utanför arbetskraften, liksom unga med en svag socioekonomisk bakgrund. Jämfört med andra länder har en låg andel unga som varken arbetar eller studerar (se diagram 9.12). Detta gäller både kvinnor och män. Diagram 9.12 Unga (15–) som varken arbetar eller studerar (NEET) 2014 Anm.: NEET (people neither in employment nor in education and training) avser de som varken arbetar, studerar eller deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Svårt att konkurrera på arbetsmarknaden även för vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning Även för vuxna (25–) som saknar en fullföljd gymnasieutbildning är risken för arbetslöshet högre än för andra och sysselsättningsgraden är betydligt lägre. Arbetslösheten bland personer som saknar gymnasie- 38 Se exempelvis och , En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden, 2015:3. utbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med dem som har en gymnasieutbildning (se diagram 9.13). Risken för långtidsarbetslöshet är också stor. Omkring hälften av de inskrivna på Arbetsförmedlingen som saknar en fullföljd gymnasieutbildning har varit arbetslösa . Skillnaden i arbetslöshet mellan personer med olika utbildningsnivå är särskilt tydlig bland kvinnor. Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på utbildningsnivå, 2015 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av låg tillförlitlighet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Att personer med en relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att de i viss mån konkurrerar om samma jobb med personer med längre utbildning. Efterfrågan på personer med kort utbildning har också minskat . Även om de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning lyckas få ett jobb löper de en större risk att bli av med jobbet om deras arbetsgivare behöver dra ned på sin arbetsstyrka. Avsaknaden av en fullföljd gymnasieutbildning försvårar därmed både inträde på arbetsmarknaden och omställning senare i yrkeslivet. Arbetslösheten är hög bland personer födda utanför Utrikes födda är en heterogen grupp med olika förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. I genomsnitt är dock arbetslösheten högre och sysselsättningsgraden lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda (se diagram 9.14). Utomeuropeiskt födda, som till stor del utgörs av nyanlända som kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande, har en särskilt svår situation på arbetsmarknaden jämfört med inrikes födda. Detta är särskilt tydligt bland vuxna, även om skillnaderna är stora även bland unga (se diagram 9.14). Bland vuxna (25–) var arbetslösheten 2015 bland utomeuropeiskt födda, vilket kan jämföras för vuxna inrikes födda. Skillnaden mellan män och kvinnor bland de utomeuropeiskt födda vuxna är liten. Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på födelseregion, 2015 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av låg tillförlitlighet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Avsaknad av gymnasieutbildning medför en väsentligt ökad risk för arbetslöshet även bland utomeuropeiskt födda (se diagram 9.15). De arbetslösa som saknar en gymnasieutbildning utgörs till stor del av personer födda utanför . Bland utomeuropeiskt födda som saknar gymnasieutbildning är arbetslösheten , och har stigit kraftigt . Detta kan jämföras för inrikes födda som saknar gymnasieutbildning. Den senare nivån har varit relativt . Diagram 9.15 Arbetslöshet (25–) fördelat på utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Utomeuropeiskt född, förgymnasial utb. Utomeuropeiskt född, gymnasial utb. Inrikes född, förgymnasial utb. Inrikes född, gymnasial utb. Anm.: Tidsseriebrott 2007/2008 medför att tolkningar jämfört bör göras med försiktighet. Utomeuropeiskt födda som har gymnasial eller högre utbildning har större chanser att få ett arbete. Skillnaden i sysselsättningsgrad är dock liten mellan dem med eftergymnasial utbildning och dem med gymnasieutbildning. En betydande andel av de utrikes födda med eftergymnasial utbildning har dessutom arbeten som inte motsvarar deras utbildningsnivå. Arbetslösheten är särskilt hög bland dem som varit i . En indikator på detta är att andelen inskrivna hos Arbetsförmedlingen är hög för dem med kortare vistelsetider bland personer födda utanför (se diagram 9.16). Nyanlända befinner sig, liksom unga, i en fas då de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Sannolikheten för att få ett jobb ökar med vistelsetiden i landet, men det tar för många utomeuropeiskt födda att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är på en hög nivå även i landet. Liksom för unga försvåras etableringen av att många ofta saknar jobbrelaterade nätverk. Det kan även vara svårt för arbetsgivare att värdera utbildningar och yrkeskompetens som förvärvats utomlands. Förekomsten av diskriminering försvårar dessutom etableringen på arbetsmarknaden.39 Diagram 9.16 Inskrivna arbetslösa bland födda utanför (20–) efter utbildningsnivå och vistelsetid i Anm.: Arbetslösa avser andelen personer födda utanför registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd av arbetskraften (summan av sysselsatta och personer registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd ). Källor: Databasen och egna bearbetningar. Främst till följd av det stora antalet asylsökande väntas antalet personer i befolkningen som är födda utanför öka betydligt , med ca 465 000 personer 2015– 2020.40 En betydande andel av de nyanlända utomeuropeiskt födda förväntas ha kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande flyktingar. Dessa grupper har svårast att komma in på arbetsmarknaden.