prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Det samlar många olika aktörer kring området avfall och tar ett helhetsgrepp genom tre inriktningar: resurseffektivitet, hållbar materialförsörjning och ett hållbart energisystem. delfinansierar också programmen BioInnovation, Drive (automatiserade transportsystem), Grafen, Lättvikt och Smarta elektroniksystem samt Smart Built Environment (miljöpåverkan inom samhällsbyggnad). har genomfört två energi- och klimatinriktade agendautlysningar, och beviljat stöd med totalt till 17 nya agendor. genomförde , och Formas en gemensam programkonferens där representanter för samtliga program deltog. Nydanande och behovsmotiverad FoU genomför –2016 ett program inriktat mot nydanande och behovsmotiverad forskning och utveckling med en total budget om . Forskningen inom programmet ska ha potential att skapa en omvälvande förändring för att väsentligt förbättra möjligheterna att klara en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem. Programmet stödjer energirelevant FoU inom både samhällsvetenskap och humaniora, samt ekonomi-, teknik- och naturvetenskaper. Verksamheten ska vara nydanande, ha högsta vetenskapliga kvalitet och vara motiverad av ett behov i näringslivet och i samhället i övrigt. Internationellt samarbete kring forskning och innovation på energiområdet blir allt viktigare och har framför allt bedrivits inom , EU och () samt genom bilateralt samarbete med enskilda nationer. Nordisk energiforskning är en nordisk institution under som finansierar nordiskt samarbete kring energiforskning. lanserade institutionen utlysningen Nordiska flaggskeppsprojekt för interdisciplinära projekt med nordiskt fokus och som möter energi- och klimatmål. Tre projekt fick beslut om stöd. deltar också i Nordiska ministerrådets projekt för Energi och Transport. Programmet har lett till ett ökat samarbete mellan nordiska statliga forskningsfinansiärer. Ett av projektets huvudfokus är elfordon och hölls en välbesökt konferens i om elbussar. Det nordiska är även relevant och viktigt inom byggområdet, inte minst på grund av likartade klimatförutsättningar och byggtraditioner. ordnades ett dialogmöte med deltagare från företag, företagskluster och inkubatorer, exportråd och andra som arbetar med att främja export av varor och tjänster inom hållbar och smart stadsutveckling. EU:s strategiska energiteknikplan, SET-plan, har uppdaterats i enlighet med kommissionens meddelande KOM (2015) 6317 Mot en integrerad strategisk plan för energiteknik och utgör nu en integrerad del av Energiunionen. deltar i styrgruppen för SET-planen. Horisont 2020 är EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det innehåller bland annat en satsning för att möta utmaningen om säker, ren och effektiv energi. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 aktivt i programkommittén för den energifokuserade verksamheten. Inom EU finns olika offentlig-privata partnerskapsprogram (Public Private Partnership). deltar bland annat i ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas, samt i programmet Biobasserad industri. ERA-NET är ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i EU-länder som syftar till gemensamma utlysningar och projektfinansiering inom EU. deltar genom i flera av dessa samarbeten för att komplettera nationella satsningar, för att öka kunskapsspridningen samt för att dra lärdom från olika forsknings- och utvecklingsinitiativ inom EU. har utlysningar genomförts inom: ERA-NET Smart Grids Plus, , Solar ERA-NET, ERA-NET Cofund Smart Cities and Communities, samt ERA-NET Bioenergy. deltar genom i flera tekniksamarbeten under () som stärker de svenska aktörernas konkurrenskraft, spetskompetens och tillväxtmöjligheter samt kunskapsöverföring. har IEA gjort en kraftsamling kring tekniksamarbetena, som fått det nya namnet Technology Collaboration Programmes (TCP). har varit särskilt aktiv inom IEA TCP Bioenergi och inom samarbeten på byggområdet. har beviljat IEA ett fri-villigt bidrag för initiativet Electric Vehicle Initiative () inom ramen för Clean Energy Ministerial. Dessutom har givit frivilliga bidrag till IEA:s arbete om kraft- och fjärrvärme samt för arbetet med publikationen Perspectives. deltar genom i flera bilaterala samarbeten om forskning och innovation. Ett av dessa är ett samarbete mellan och Energy om ett bilateralt forskningssamarbete inom området små isolerade elnät, mikronät. Mikronäten ska självständigt kunna försörja mindre områden med förnybar energi. Omkring 20 svenska aktörer, bland dem P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 och små och medelstora företag, deltar i samarbetets inledande genomförbarhetsstudier. I tabell 2.10 redovisas utbetalda medel och antal projekt inom stödet till forskning, utveckling, demonstration och innovation fördelat på de sex temaområdena. Observera att redovisningsmodellen skiljer sig , då i stället antal beslutade projekt och beviljade medel angavs. Direkta jämförelser med redovisningar i tidigare budgetpropositioner är därmed svåra att göra. Tabell 2.10 Energiforskning, utveckling och demonstration – antal projekt och utbetalade medel fördelade på sex temaområden Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, sjönk något jämfört med , men skillnaden är liten. Tabell 2.11 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration Summa statlig och företagsfinansiering I tabell 2.12 redovisas mottagare av beslutade stöd. Det framgår att stödet till företag 2014 var högre än både 2013 och 2015, vilket också stämmer med samfinansieringsbilden ovan, då stöd till företag också nödvändiggör medfinansiering från mottagaren. Tabell 2.12 Procentuell fördelning av beslutade medel mellan olika grupper av mottagare Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser och finansieringsinstrument i enlighet med tabell 2.13. Tabell 2.13 Beviljade medel fördelat på kategorier Energiinriktad grundforskning avser den verksamhet som genomförs i samverkan med , se ovan, tillsammans med insatserna inom programmet Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans. Tabell 2.14 Beviljade projekt 2015 Tabell 2.14 visar beviljningsgraden, det vill säga andelen beviljade projektmedel av det totala belopp som sökts i inkomna ansökningar. uppgick beviljningsgraden räknat på belopp till . Ansökningar och beviljat inkluderar externa medel från avseende Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) som hanteras av . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 har genomfört fyra sammanställningar/analyser av resultat från energiforskningen och innovation, se tabell 2.15. Tabell 2.15 Analyser och sammanställningar 2015 Behovsanalys av vattenkraft i stöd till vindkraft – en sammanställning av forsknings- och främjan- deverksamhet 2010 – 2014 Undersökning av kunskaper om och inställning De två första analyserna är olika deluppdrag i en övergripande sammanställning av läget och behoven för vattenkraften. Åtta utvärderingar, se tabell 2.16, har också genomförts . Tabell 2.16 Genomförda utvärderingar 2014-004788 Utvärdering av tre bränsleprogram (Tillförsel, Hållbarhet och Omvandling) 2015-003096 Utvärdering av samverkansprogrammet bränslebaserad el- och värmeproduktion (SEBRA) 2015-000029 Utvärdering av Industridrivna FoU-projekt och SiC Center 2015-000034 Effektanalys av forskning finansierad av inom fordonsområdet 2015-000973 Utvärdering av programmet Energieffektivisering inom belysningsområdet etapp 2 2015-001624 Demonstrationsprogrammet för elfordon 2014-006622 Utvärdering av programmet Etanolprocesser En internationell utvärdering av programmet Turbokraft visar att samtliga projekt inom programmet är av mycket god internationell kvalitet med utmärkt samarbete mellan alla parter. De tre bränsleprogrammen Tillförsel, Omvandling och Hållbarhet har också utvärderats med hjälp av internationella experter. Utvärderingen visar att arbetsformerna har fungerat bra och måluppfyllelsen är god. Programmen har levererat tydliga nyttor med höga nyhetsvärden för olika avnämarkategorier P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 som forskningsnivån håller världsklass på några områden. Utvärderingen av Etanolprocesser 2011– 2015 visade att programmet bidrar till kompetensförsörjningen inom bioteknikområdet och till kunskapsuppbyggnad, samt att resultaten har kommit till nytta främst för företag aktiva i programmet. Demonstrationsprogrammet för elfordon genomförde en halvtidsutvärdering med syfte att bedöma om programmet har rätt inriktning och ger avnämarna nytta. Utvärderingen visar att programmet allmänt svarar väl mot uppfattade samhällsbehov och är avgörande för att etablera nya verksamheter. Utvärderingen av forskning på fordonsområdet är en så kallad effektutvärdering. har låtit göra sex fallstudier av tidigare insatser. Analysen styrker att de sex insatserna varit framgångsrika och att de bidragit till utvecklingen av mer miljövänliga och energieffektiva fordon. Merparten av verksamheten har resulterat i teknikutveckling som sedan har kommersialiserats. Fallstudierna visar också att stödet från fungerat som kvalitetsstämpel som gjort att andra aktörer vågat medverka eller medfinansiera. Utvärderingen på belysningsområdet visar att programmet varit något av en pionjärgärning, både nationellt och internationellt. Programmet har lett till goda exempel på flervetenskaplig forskning där kunskap från humaniora, teknik och medicin har kombinerats, till exempel inom projektet utformad LED-belysning för bättre synkvalitet. Antal doktorander och examina Tabell 2.17 visar antalet avlagda licentiats- och doktorsexamina fördelade på temaområden och uppdelat på män och kvinnor. examineras flest doktorer och licentiater i temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem, vilket illustrerar områdenas olika karaktär och insatsernas omfattning. Tabellen visar att andelen kvinnor är låg och att situationen inte har förbättrats . Om absoluta antal studeras ser man dock att antalet kvinnliga doktorsexamina legat ganska medan antalet män som doktorerat ökat kraftigt . En delförklaring till detta är att forskningen inom temaområde transport ökade, ett område med en stor andel manliga forskarstuderande. Tabell 2.17 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde samt på kvinnor och män P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Diagram 1.3 Antalet doktorsexamina I tabell 2.18 redovisas antalet publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområde. Det är viktigt att i detta sammanhang ta hänsyn till att långt ifrån all verksamhet som finansieras av är av sådan karaktär att den leder fram till vetenskapliga publikationer. På samma sätt som när det gäller examina domineras publiceringen av temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem. Tabell 2.18 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområden Energisystemstudier, övrigt m.m. infördes som ett mer flexibelt instrument. utvecklades metodiken och formerna för stöd mot begränsat royaltyåtagande, vilket innebär fördelar för det mottagande företaget. har därför arbetet med att fatta beslut om nya stöd fått stå tillbaka för utvecklingsarbetet, och endast fyra nya projekt har beviljats. Tabell 2.19 Stöd beviljade för affärsutveckling Tillväxtlån (tkr) Tillväxtlån (antal) Affärsutvecklingslån (tkr) Affärsutvecklingslån (antal) Bidrag med royalty (tkr) Bidrag med royalty (antal) Totalt (tkr) Totalt (antal) Svenska kraftnäts uppgift är att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Denna del av verksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter. är också elberedskapsmyndighet och den delen av verksamheten är anslagsfinansierad. har fördelat i stöd för affärsutveckling, kommersialisering och spridning av ny energiteknik till över 80 företag. Projekten har genom detta attraherat ytterligare i privat samfinansiering. Formerna för stödet har förändrats och utvecklats över åren. Inledningsvis användes främst s.k. affärsutvecklingslån. koncernens resultat uppgick till , en ökning med . Det höga resultatet förklaras delvis av att inmatningen och uttaget av el på stamnätet var högre än . Dessutom var kostnaderna för inköp av el för att täcka elförlusterna lägre på grund av ett lägre elpris. Av resultatet har avsatts för utdelning till staten. Lönsamhetsmålet för är att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på 6 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 procent, exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag, under en konjunkturcykel. Årets resultat innebär att uppnådde en räntabilitet på , att jämföra 2014. Skuldsättningsgraden sjönk till , jämfört 2014. Den minskade skuldsättningsgraden beror främst på att de s.k. flaskhalsavgifterna ökade från till 2015, vilket minskade behovet av lån. Kostnadseffektiviteten ska enligt beslutade mål vara minst lika hög som i jämförbara företag. Effektiviteten mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. En benchmarkingstudie från de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation (CEER) som färdigställdes visar att tillhör de mest effektiva stamnätsföretagen i . I studien anges att står inför omfattande reinvesteringar i stamnätet och att det kommer att bli en utmaning att bibehålla en hög effektivitet och god kostnadskontroll. pågår ett arbete med att ta fram nya ekonomiska mål för . Tabell 2.20 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på verksamhetsområden Överföring av el på (elcertifikat m.m.) därför avgifterna för de balansansvariga samt för att komma till rätta med de ekonomiska underskotten. Utgifterna för elberedskapsverksamheten, som finansierats via anslaget 1:9 Elberedskap, uppgick till . genomför beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikationer och fysiskt skydd samt arbetar med utbildning och övningar, se avsnitt 2.5.2. uppgick investeringarna i stamnätet till jämfört med 2014. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna och nyinvesteringarna uppgick till . godkände en investeringsplan om , vilket innebär att investeringarna i stamnätet blev lägre än planerat. Utfallet bör dock ses över en längre tidsperiod eftersom förseningar i enstaka projekt kan medföra stora konsekvenser för ett enskilt år. I tabell 2.21 nedan redovisas därför utfallet för investeringsplanernas sammantagna treårsperioder. Tabell 2.21 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder Plan år 1–3 Utfall år 1–3 beslutade regeringen att överföra Svenska kraftnäts verksamhet avseende elcertifikat och ursprungsgarantier för el till . Verksamhetsgrenen Systemansvar har gått med förlust. Större delen av avvikelsen mellan planerade investeringar och utfall beror på förseningar och nedlagda projekt. Enbart förseningarna i två av Svenska kraftnäts största projekt, Sydvästlänken och Nordbalt, har medfört förskjutningar av utgifter om . följd av nedlagda projekt beror bl.a. på stoppade planer på ytterligare effekthöjningar i kärnkraften och på att planerade anslutningar av vindkraft inte fullföljts. har även beslutat att utforma den planerade förbindelsen till på annat sätt än vad som tidigare planerats. Avvikelserna beror även på förseningar i tillståndsprocesser. har fortsatt att vidta åtgärder för att öka precisionen i planeringen av investeringarnas genomförande. Genom Perspektivplan 2025 som färdigställdes och den nationella tioåriga nätutvecklingsplan som beslutades har tagit fram en långsiktig övergripande nätplanering som utgör en grund för affärsverkets fortsatta investeringsplanering och som är transparent för elmarknadens aktörer. arbetar även med vidareutveckling av styrning av projektverksamheten för att skapa förutsättningar för bättre överblick, samordning och beslutsunderlag, vilket leder till att resurser utnyttjas effektivare och att investeringsplanerna i högre grad blir genomförbara och tillförlitliga. har över hundra planerade investeringsprojekt. Dessutom tillkommer ett antal investeringar som är nödvändiga att genomföra på grund av akuta händelser som t.ex. haverier. har de investeringar i stamnätet, som syftar till att öka marknadsintegration och den nya förbindelsen Nordbalt mellan och där byggnationen avslutades . Investeringarna med anledning av anslutning av ny kraftproduktion, vilket främst berör anslutning av nya vindkraftsparker, har uppgått till . Investeringar om har även gjorts i projektet som innebär en ny nätstruktur i för att möta framtidens behov. Stamnätet har på flera håll snart uppnått sin tekniska livslängd. Behovet av reinvesteringar kommer att vara mycket stort . Även Svenska kraftnäts system för styrning och övervakning av stamnätet närmar sig slutet av sin livslängd. Uppgradering av driftövervakningssystemet pågår för att uppfylla de höga krav som finns på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 kontrollrumsverksamheten och dagens mycket höga it-säkerhetskrav. har reinvesteringarna uppgått till . Framtidens energiförsörjning kräver lösningar som ger en trygg, konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar tillgång på el. Elkunder ska också kunna förvänta sig att det finns el tillgängligt . Regeringen tillsatte därför en parlamentarisk kommission som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. presenterades en bred blocköverskridande ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och . Överenskommelsen slår fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Det slås fast att målet är förnybar elproduktion. Det är, enligt överenskommelsen, ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och det är rimligt att är nettoexportör av elektricitet även . Partierna är överens om att inom Elcertifikatsystemet öka den förnybara elproduktionen. Elcertifikatsystemet förlängs och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare och dessa fastslås i överenskommelsen. Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är i överenskommelsen förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. Detta i enlighet med propositionen En 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, 2008/09:301). förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. ska, i samråd med , utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av regeringen efter förslag från . En utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor till ska genomföras i enlighet med riksdagsbeslut i betänkande 2009/10:CU29. Överenskommelsen innefattar också att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis med start samt att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga av taxeringsvärdet. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas stegvis med start . Vattenkraftsbranschen ska fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft. Vattenkraften har en viktig roll när mer sol- och vindkraft byggs ut. Genom överenskommelsen säkerställs att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten på vattenkraft ska ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft. elanvändning som sker i tillverknings-processen i elintensiv industri ska undantas. Regeringen aviserar i denna proposition förslag för hur de skatteförändringar som överenskommelsen innebär kommer att genomföras (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6). uppdrag ska slutredovisas till regeringen . Efter att lämnat sitt betänkande bör det inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som gjort denna överenskommelse. Genomförandegruppen ska kontinuerligt följa upp överenskommelsen. Enligt överenskommelsen ska ett mål för energieffektivisering för tas fram. Effektiv användning av energi behövs även för att nå målsättningen om förnybar elproduktion 2040. Ur ett resurshushållningsperspektiv är det viktigt att hushålla även med förnybar energi. I den ramöverenskommelse som har slutits framhålls att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Överenskommelsen slår även fast att en utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen, enligt överenskommelsen, bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen genomför en satsning på att främja klimatvänlig belysning i – Belysningsutmaningen. Målet för satsningen är att förverkliga den besparingspotential som finns och halvera behovet för el till belysning i . har det huvudsakliga ansvaret för att genomföra satsningen som kommer att involvera ett stort antal aktörer från såväl offentlig som privat sektor. Satsningen är bidrag till det internationella initiativet , som lanserades vid klimatmötet . För att bidra till en ökad energieffektivisering i det befintliga beståndet och uppfyllandet av direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektiviseringsdirektivet föreslår regeringen att ett informationscenter för hållbart byggande inrättas. Medel för detta ändamål återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringen avser att fortsatt främja att offentliga aktörer samverkar, utvecklar metoder och sprider erfarenheter kring lokal och regional energi- och klimatomställning. Länsstyrelserna har en viktig roll i att samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga regeringens politik avseende energiomställning och minskad klimatpåverkan. Regeringen avser att fortsätta utveckla energi- och klimatrådgivningen i kommuner. Genom beslut om förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning har regeringen bland annat möjliggjort stödgivning till regionala energikontor, som kan få i uppdrag att samordna och leda utvecklingen av kommunernas arbete.