prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , res- pektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:2 Barnets rättigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverk- liga barnets rättigheter i med utgångspunkt i . I budgeten beslutade om en tidsbegränsad satsning på tidiga insatser för barn och unga –2017. De tillfälliga medel som avsatts för ändamålet på detta anslag minskas med . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 5:2 barnets rättigheter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:2 Barnets rättigheter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9 Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) finansierar grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet och inom social- och folkhälsovetenskap. Forte och har delat ansvar inom sina respektive forskningsområden för en forsknings- satsning inom området åldrande och hälsa samt för vårdforskning (se bl.a. Fortes regleringsbrev års proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30)). Forte har vidare regeringsuppdrag på särskilda områden. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Totalt för utgiftsområde Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forsknings- nation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (utg.omr. 16 avsnitt 9.5). Regeringen avser att se över målet för forskningspolitiken i den forskningspolitiska proposition som regeringen kommer att presentera . Regeringens uppföljning av forskningspolitikens mål redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunden för bedömning av Fortes resultat är myndighetens redovisning av sin verksamhet, inklusive de processer som Forte har för utlys- ningar och krav för att få forskningsmedel, be- dömningar av ansökningar, granskningar och utvärderingar av forskning m.m. Ansöknings- tryck i förhållande till beviljat forskningsstöd ger en bild av konkurrensen om forskningsstöd. Nyttiggörande av forskningsresultat bedöms bl.a. utifrån Fortes olika insatser för att kom- municera forskningsresultat med olika mål- grupper. Det är generellt sett svårt att mäta målupp- fyllelse för forskningspolitiken och resultatet av forskning inom olika områden. Forsknings- resultat kan komma till nytta för annan forsk- ning eller för samhället i övrigt, men det kan ta och effekterna är svåra att avgränsa och mäta. Forte fördelar forskningsbidrag efter utlysning och ansökan i öppen konkurrens. fick Forte in totalt drygt 1 200 ansökningar om forskningsstöd till en summa av . Myndigheten beviljade till 133 av dessa ansökningar. Beviljandegraden för alla bidragsformer var . Antalet ansökningar minskade 2015 med ca 600 stycken jämfört med . Minskningen beror bl.a. på att vissa resebidrag har tagits bort för att effektivisera hanteringen. Forte stöder forskning på många olika sätt. Myndigheten prioriterar stödformer som särskilt riktar sig till yngre forskare, bl.a. juniorforskar- bidrag som ges med en högre genomsnittlig bidragsstorlek. Forte beviljar vidare medel till forskarskolor och s.k. postdoktorsansökningar. Stöd till postdoktor- bidrag ger yngre, nydisputerade forskare möjlighet att i nära anslutning till sin doktors- examen fortsätta sin forskarkarriär. Medel beviljas vidare till treåriga forsknings- projekt, till sexåriga s.k. programstöd, och till långsiktiga satsningar på starka forsknings- miljöer, s.k. Forte-center, som kan ges stöd . Forte ger också bidrag till forsknings- vistelser i utlandet, gästforskare, nätverk samt konferenser och symposier. av ansökningarna om forskningsbidrag gäller projekt. Forte bedömer ansökningar om projektbidrag och junior- forskarbidrag i två steg. Först bedöms en skiss, därefter en fullständig ansökan. För treåriga projekt var beviljandegraden ; elva för män och åtta för kvinnor. I genomsnitt beviljade Forte för treåriga projekt, vilket i genomsnitt är av det sökta beloppet. Hur mycket forskningsstöd som går till olika bidragsformer, områden eller lärosäten liksom utlysningarnas inriktning varierar mellan åren. Därför görs en redovisning nedan med tonvikt på femårsperioden –2015. Forskningsmedel fördelat på områden Det sammanlagda forskningsstödet 2015 till forskningsområdena hälsa, arbetsliv och välfärd har ökat jämfört med . Forskningsområdet hälsa har fått något mer utbetalda forsknings- medel än områdena arbetsliv och välfärd. Procentuellt sett har forskningsstöd till området välfärd ökat mest. Diagram 9.1 Av Forte utbetalt forskningsstöd 2011–2015 fördelat på forskningsområdena hälsa, arbetsliv och välfärd. Källa: Forte. Forte ska enligt sin instruktion främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde och fr.o.m verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen. Nedan redovisas uppgifter om fördelningen av kvinnors och mäns ansökningar av olika typer av forskningsstöd, i vilken utsträckning dessa har beviljats och hur mycket medel som har utbetalats. Av forskare som har sökt bidrag hos Forte (alla stödformer) har andelen kvinnor ökat något från 2015. Andelen män har minskat från till . Män och kvinnor har dock något olika sökmönster, och det finns vissa skillnader i beviljandegrad för olika bidragsformer. Fler kvinnor än män har sammantaget under 2011-2015 sökt juniorforskarbidrag, postdoktor- bidrag, projektbidrag och program. Bland de fåtal som sökte anställningar och centrumbidrag fanns dock fler män än kvinnor. Andelen beviljade ansökningar totalt –2015 var nästan lika för män och kvinnor när det gäller postdoktorer och projektmedel. Det finns könsskillnader i beviljandet av de större och mer långsiktiga bidragsformerna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Drygt hälften av de ca 300 ansökningarna om programbidrag 2011–2015 kom från kvinnor, , jämfört från män. Andelen män som beviljades programbidrag var dock dubbelt så hög för män som för kvinnor, respektive . – 2015 har endast ett centrumstöd lysts ut. Fem män och tre kvinnor sökte centrumbidrag och en man beviljades bidraget. Summan av de forskningsmedel som har betalats ut till kvinnor har ökat med totalt 2011–2015. Summan av utbetalda forskningsmedlen till män är i huvudsak på oförändrad nivå. Detta har inneburit att andelen av de utbetalda medlen som går till kvinnor har ökat från 2015, och andelen som fördelas till män har minskat från till . Diagram 9.2 Av Forte utbetalt forskningsstöd 2011–2015 fördelat på män resp. kvinnor inom forskningsområdena hälsa, arbetsliv och välfärd . Källa: Specialbearbetning av underlag från Forte. Det är en jämn könsfördelning om man ser till Fortes sammanlagda utbetalda forskningsstöd på 2011–2015. gick av medlen till kvinnor och till män, en skillnad på endast . Det är något olika sökmönster mellan kvinnor och män för de olika forskningsområdena. Inom området hälsa går något mer än hälften av medlen 2011–2015 till kvinnor, inom arbetsliv och välfärd något mer än hälften till män. Olikheter i sökmönster och i beviljande av ansökningar för män och kvinnor återspeglas i könsfördelning av utbetalt forskningsstöd 2011-2015. Andelen av det sammanlagda bidragsbeloppet som gick till män 2011–2015 är högre för de mer långsiktiga stödformerna, med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bidrag till program och centra gick till män i större utsträckning än till kvinnor; 64 resp. . Av de utbetalda projektmedlen gick något mer till kvinnor än till män; 51 resp. . Tabell 9.2 Utbetalt forskningsbidrag 2011–2015 i för olika bidragstyper, fördelat på andel kvinnor och män. 1 som bidrag till anställningar gavs var 2011. Källa: Specialbearbetning av underlag från Forte Flera faktorer påverkar könsfördelningen En ojämn könsfördelning i forskningsstöd kan bero på många olika faktorer bl.a. utlysningarnas inriktning och områden, om män och kvinnor söker forskningsstöd i samma utsträckning, den relativa konkurrensen om medel och i vilken utsträckning unga eller mer etablerade forskare söker bidrag, samt hur nytänkande, erfarenhet och meritering bedöms för män och kvinnor. Inverkan av dessa faktorer varierar över åren. Beredningsgruppernas sammansättning, könsfördelning och kompetens kan också ha betydelse för hur forskningsmedel beviljas. Sammantaget var av bedömarna kvinnor och män i Fortes tio beredningsgrupper 2016. Hälften av ordförandena var män och hälften kvinnor. Forskning om migration och integrering Forte har ett samordningsansvar för bl.a. forskning om internationell migration och etniska relationer. Denna forskning är tvär- vetenskaplig och berör många olika samhälls- sektorer. Den omfattar hela migrations- processen, d.v.s. sådana förhållanden i såväl ursprungslandet som destinationslandet som har betydelse för migrationen eller påverkas av denna. Forte har stött långsiktig forskning inom detta område, och har bl.a. bidragit till forskning om migration och integrationsfrågor i förhållande till arbetsmark- nadens och välfärdsstatens omvandling, där en viktig frågeställning är hur möjligheten att få arbete och utbildning påverkas av den etniska bakgrunden. Forte har vidare tagit fram en översikt av svensk forskning om mottagandet av nyanlända barn och unga och kompletterat denna med intervjuer med olika välfärdsaktörer om deras beskrivning av arbetssituationen i samband med flyktingmottagningen. Regeringen har gett Forte i uppdrag (S2016/03613/SF) att förbereda och genomföra en utlysning av forskningsmedel som bidrar till att sjukskrivna personer återgår i arbete. Syftet är att öka kunskaperna om vilka faktorer och åtgärder inom hälso- och sjukvård i samarbete/kontakt med arbetsgivare eller Arbetsförmedlingen som bidrar till att sjukskrivna till följd av psykiska sjukdomar eller tillstånd och smärttillstånd återgår i arbete. Regeringen har vidare avsatt tillfälliga medel för arbetslivsforskning 2015–2018 till Forte och (). Forte gjorde en förstudie inför utlysning av forskningsmedel rörande arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer. har Forte lyst ut totalt (se vidare under utg.omr. 14 avsnitt 5.4). Inom forskningsområdena hälsa och arbetsliv stödjer Forte vidare projekt som rör hälso- förhållanden med hänsyn till klimat och miljö, både inomhus och utomhus. Forte fördelar forskningsmedel efter utlysning och ansökan i öppen konkurrens. Forte har ökat andelen internationella bedömare i bedömar- grupperna. publicerades på initiativ av en utvärdering av svensk forskning om arbetsorganisation. Vidare redovisade Forte en internationell kunskaps- sammanställning med fokus på verkningsbara metoder för återgång i arbete som tagits fram på uppdrag av regeringen. I uppdraget ingick också att utvärdera den s.k. Rehsam-satsningen, ett forskningsprogram för bättre och effektivare rehabilitering för personer med smärta eller psykisk ohälsa som har bedrivits inom ramen för överenskommelsen om rehabiliteringsgarantin (se vidare under utg.omr. 10 avsnitt 3.4), och att utveckla en modell för målgruppsanpassad kommunikation av forskningsresultat. Forte har tagit fram en strategisk agenda –2018. Forte har medverkat i arbetet med att följa upp de strategiska satsningarna från den forsknings- och innovationspolitiska propo- sitionen 2008. Myndigheten har sett över utlysningssystem, beredningsprocesser och administrativa stöd- system. Forte har beslutat införa en mer rätts- säker och effektiv beredningsorganisation från . Kompetensförsörjningen ses över bl.a. utifrån Fortes utvidgade internationella verksamhet, och mot bakgrund av digitalisering av ansöknings- och projekthantering samt kommande generationsväxling. Forte samverkar med övriga statliga forsknings- finansiärer på flera olika sätt. Forte och har en överenskommelse om samverkan och samfinansiering av innovativa projekt inom vård och omsorg. –2017 driver Forte tillsammans med , Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas) och ett forsknings- program om barns och ungdomars psykiska hälsa, där myndigheterna tillsammans satsar . Vidare samverkar Forte med myndigheter och andra aktörer. Forte ingår fr.o.m. i Rådet för styrning med kunskap (se förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst). Rådet ska bl.a. vara ett forum för samverkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forskning och innovationer avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Fortes deltagande i rådet skapar en brygga mellan forskarsamhället och myndigheterna. Forte har vidare i samband med regerings- uppdraget inför den forskningspolitiska 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 propositionen inventerat strategiska frågeställningar och forskningsbehov i kom- munikation med externa forsknings-intressenter. Forte samarbetar med brukar-, bransch- och intresseorganisationer samt med Föreningen . Annan samverkan som Forte prioriterar rör kunskapsöverföringen inom olika samhällsområden som till exempel Nationella samverkansgruppen för kunskaps- styrning i hälso- och sjukvård (NSK), Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning i (NSK-S) och för vetenskapliga kunskapsluckor. Forte arbetar för att främja internationa- lisering av svensk forskning inom sitt verk- samhetsområde och samarbetar med utländska forskare och finansiärer. Forte deltar i flera nordiska samarbeten och har ett ökande engagemang på internationell och europeisk nivå, bl.a. inom ramen för bilaterala samarbetsavtal med , och och till följd av uppdrag i samband med EU:s åttonde ramprogram Horisont 2020. Forte deltar också i flera av EU:s s.k. Joint Programming Initiative (JPI). Genom samverkan samt flera former och kanaler har Forte utvecklat en målgruppsanpassad kommunikation om både forskningsbehov och forskningsresultat, vilket bidrar till relevans och nyttiggörandet. har myndigheten anordnat och bidragit till seminarier och konferenser, informerat om forskning i nyhets- brev, på sociala medier, genom kunskaps- översikter i Forskning i korthet samt forskningsmagasinet Forte. Fortefinansierad forskning presenteras på nätet i form av teman inom samhällsrelevanta ämnesområden. Myndig- hetens webbplats har haft drygt 220 000 externa besök, vilket är en fortsatt ökning jämfört . Forte är också delägare i forskningsportalen . Forte bidrar vidare till forskares kunskaps- förmedling genom att ge bidrag till publicering, nätverk och internationella konferenser i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Forte har fått många nya uppdrag efter propo- sitionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) och har genomfört dessa väl. Fortes arbete med strategisk agenda, analys och med att ta fram kunskapsöversikter och utvärderingar är viktigt för regeringen. Regeringen anser vidare att Forte på ett positivt sätt har fortsatt utveckla ekonomiredovisning, arbetsformer och verksam- het inklusive personalförsörjning och kom- petensbehov, och har infört en mer rättssäker och effektiv beredningsorganisation från . Forte arbetar aktivt med jämställdhet, och sammantaget är könsfördelningen jämn såväl i ansökningar och utbetalt forskningsstöd som i beredningsorganisationen. Forte har beviljat stöd till forskning inom arbete, miljö och hälsa som bl.a. har bidragit till regeringens övergripande prioriteringar av miljö och klimat. Forte har fortsatt att vidareutveckla formerna för kommunikation med olika intressenter i relevanta delar av forskningsfinansierings- processen och att förbättra tillgängligheten till forskningsresultat, bl.a. genom sin webb-plats. Regeringen ser positivt på att Forte samverkar med andra aktörer inom sitt ansvarsområde både nationellt och internationellt och på att Forte på olika sätt främjar internationaliseringen av svensk forskning inom sitt verksamhetsområde. Regeringen anser att Forte uppfyller uppsatta krav och mål och att myndighetens verksamhet fungerar väl. Politikens inriktning för forskning redovisas under utgiftsområde 16 avsnitt 9.5. Inom utgiftsområde 9 föreslår regeringen i denna proposition satsningar på tillämpad välfärdsforskning, forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer samt forskning om arbetsliv. Satsningarna omnämns även i avsnitt 4.6, 5.5 och 7.8 samt under utgiftsområde 10 avsnitt 3.5 samt utgiftsområde 14 avsnitt 5.7. Regeringen föreslår därför att anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ökas med 2017, se , 2019 och 2020 beräknas respektive 175 000 000 kronor jämfört med anslagsnivån 2016. I den forskningspolitiska proposition som kommer att presenteras kommer satsningarna och inriktningen för politiken för de kommande tio åren att presenteras närmare. Forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer Regeringen föreslår en forskningssatsning för att öka kunskapen om styrningen av hälso- och sjukvård och socialtjänst för en kunskapsbaserad och innovativ utveckling. Satsningen ska utformas i bred samverkan med berörda. Regeringen föreslår att anslaget till Forte ökas med 2017 och beräknas öka med för vartdera , 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016 för forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer. Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forskningspolitiska propositionen. Regeringen föreslår en forskningssatsning på tillämpad välfärdsforskning för att förbättra kunskapsläget, t.ex. inom bl.a. genom identifiering och prioritering av forskningsbehov samt finansiering av forskning för att täcka strategiska kunskapsluckor. Medel ska även avsättas till en satsning på forskar- skolor. Satsningen ska inkludera klientnära forskning och ska stärka samverkan mellan forskning och praktik samt öka delaktigheten från brukare och anhöriga. Psykisk ohälsa innebär ofta svårigheter och sämre levnadsförhållanden för den enskilde. Därför är även forskning om psykisk ohälsa viktig för att utveckla kunskapsbaserade och verkningsfulla insatser. Regeringen beräknar att Fortes forsknings- anslag jämfört med anslagsnivån 2016 ska öka med 2018, 2019 och 2020 för tillämpad välfärdsforskning. Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forsknings- politiska propositionen. Regeringen föreslår en satsning på arbetslivsforskning och samordnande insatser. Insatser för att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och minska risken för att arbetstagare skadas och slits ut är nödvändiga för att uppnå ett hållbart arbetsliv. Se även utgiftsområde 14 avsnitt 5.7. Regeringen föreslår att anslaget till Forte för forskning ökas med 2017. Anslaget beräknas öka med 2018, 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016 för forskning om arbetsliv. Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forsknings- politiska propositionen. 9.6.17:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Tabell 9.3 Anslagsutveckling 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 000 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 001 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för hälsa, arbetsliv och välfärds förvaltningsutgifter. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 9.6.27:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Tabell 9.5 Anslagsutveckling 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att finan- siera forskning om arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsovetenskap samt kostnader för utvärde- ringar, beredningsarbete, kommunikations- insatser, konferenser, vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 1 264 tkr 2017 och 10 771 tkr 2018 vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Inom ramen för denna ökning föreslår regeringen att anslaget ökar med 2017 för forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer. , 2019 och 2020 beräknas anslaget öka med för detta ändamål. Vidare beräknas , 2019 och 2020 anslaget öka med , respektive för tillämpad välfärdsforskning. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökar med 2017 för forskning om arbetsliv och samordnande insatser. , 2019 och 2020 beräknas anslaget öka med , respektive för detta ändamål. I den forskningspolitiska proposition som kommer att presenteras kommer satsningarna att presenteras närmare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: Den forsk- ning som för hälsa, arbetsliv och välfärd finansierar ges vanligen i form av flerårigt stöd. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Tabell 9.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Förslag om särskilda satsningar på ungas och äldres hälsa Bilaga till avsnitt 4.8 i utgiftsområde 9 och avsnitt 3.6 i utgiftsområde 25 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 Förslag om särskilda satsningar på ungas och äldres hälsa