prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Arbetslösheten minskade 2015 och uppgick till . För kvinnor var arbetslösheten och för män . Arbetslös- heten har fortsatt att minska och den minskade mer för kvinnor än för män. Diagram 4.5 Arbetslösa och arbetslöshet dock fortfarande alltför hög. Regeringen kommer att löpande presentera reformer för att arbetslösheten ska minska ännu mer. Arbetskraftsdeltagandet ökade något . och 2017 väntas arbetskraften fortsätta att öka, men eftersom befolkningen bedöms växa i ungefär samma takt väntas arbetskraftsdeltagandet endast öka mar- ginellt (se diagram 4.6). Detta beror bl.a. på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbets- kraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, kommer att utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. har dock arbetskraftsdeltagandet i dessa grupper ökat. Arbetskraftsdeltagandet är lägre för kvinnor än för män, men kvinnornas deltagande har ökat mer än männens . var arbetskraftsdeltagandet för kvinnor och för män. Diagram 4.6 Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. bedöms arbetslösheten bli , vilket är den lägsta nivån . Arbetslösheten bedöms bli 2017 (se tabell 4.3 och diagram 4.5). Minsk- ningen beror på att sysselsättningen ökar väsent- ligt snabbare än arbetskraften. Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Sysselsättningen ökar starkt i kommunerna har sysselsätt- ningen ökat i hög takt. I den offentliga sektorn var ökningen särskilt stark. Dessutom fortsatte sysselsättningen att stiga i delar av näringslivet. Sysselsättningen steg i tjänstebranscherna och i byggbranschen, medan den minskade i industrin. Diagram 4.7 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Anm.: Serierna är säsongsrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: och . Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen 15–, är högre än före finans- krisen och den högsta i EU. Kvinnor hade en lägre sysselsättningsgrad än män 2015, 64,4 pro- cent jämfört . Sysselsättnings- graden har ökat för båda könen , men mer bland kvinnor. Diagram 4.8 Sysselsatta och sysselsättningsgrad Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Framåtblickande indikatorer på efterfrågan på arbetskraft, som antalet lediga jobb och före- tagens anställningsplaner, tyder på att sysselsätt- ningen fortsätter att öka starkt under den reste- rande delen av 2016 (se diagram 4.7). Detta pekar, tillsammans med en stigande efterfrågan i svensk ekonomi, på att sysselsättningen ökar starkt även 2017. På grund av att sysselsätt- ningen ökar starkt, förväntas sysselsättnings- graden fortsätta att stiga (se diagram 4.8 och tabell 4.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Procentuell förändring om inte annat anges Nivå 2015, tusental om inte annat -0,5 -2,2 -1,2 -0,4 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskrafts - undersökningarna (). Statistik enligt Nationalräkenskaperna finns inte att tillgå uppdelat på kön. Prognos fördelat på kvinnor och män görs inte. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. 5Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 6Genomsnittet är beräknat –2015. 7Potentiell sysselsättning avser den nivå som skulle råda om arbetsmarknaden var i konjunkturell balans. 8Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell syssel - sättning i procent av potentiell sysselsättning. 9Procent av arbetskraften. 10Personer i arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Kommunsektorn väntas lämna ett stort bidrag till ökningen av antalet sysselsatta 2016 och 2017. Den kommunala konsumtionen bedöms öka snabbt, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen. Behovet av fler anställda i kommunsektorn ökar därmed. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 kommunsektorn väntas öka med i snitt , eller 27 000 personer, 2016 och 2017, vilket är betydligt högre än det historiska genomsnittet. Även i näringslivets tjänstebranscher och i byggbranschen bedöms sysselsättningen stiga i god takt. Sysselsättningen inom industrin väntas fortsätta att minska 2016, för att därefter öka något 2017, men ökningen är svagare än i övriga branscher. Därmed fortsätter trenden med en minskande andel sysselsatta inom industrin. Efter den starka tillväxten i svensk ekonomi bedöms resursutnyttjandet vara i det närmaste balanserat mätt med BNP- gapet, dvs. BNP:s avvikelse från den BNP-nivå som är hållbar på (se diagram 4.9). Detta stöds av tillgängliga indikatorer. Bedöm- ningen av BNP-gapet i ekonomin är dock behäftad med stor osäkerhet. Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källa: Egna beräkningar. Undersökningar visar att företagen får allt svårare att rekrytera personal. som enligt Konjunkturbarometern rapporterar om brist på arbetskraft fortsatte att öka och är på jämförelsevis höga nivåer (se diagram 4.10). visar Arbets- förmedlingens arbetsgivarundersökning att rekryteringsproblemen för arbetsgivare inom den kvinnodominerande offentliga sektorn har ökat väsentligt och är på mycket höga nivåer. Statistik från Statistiska central- byrån (SCB) visar även att rekryteringstiderna har fortsatt att öka och är jämförelsevis långa. Sammantaget indikerar detta att resursutnytt- jandet på arbetsmarknaden i det närmaste är balanserat. Flertalet indikatorer pekar på att företagen utnyttjar sina befintliga resurser i form av maskiner och personal i högre utsträckning än normalt. Exempelvis ligger kapacitetsutnyttjan- det inom industrin enligt SCB över genom- snittet. Det indikerar att företagens lediga produktionskapacitet är begränsad. Vidare är anställningsplanerna enligt Konjunkturbarome- tern fortsatt positiva och visar att företagen har behov av att nyanställa (se diagram 4.7). Efterfrågan i svensk ekonomi bedöms fort- sätta växa i god takt 2016 och 2017, även om tillväxten mattas av något jämfört med . Resursutnyttjandet fortsätter därmed att stiga. Det avspeglas i att BNP-gapet blir något positivt 2017 (se diagram 4.9 och tabell 4.2). Diagram 4.10 Arbetsgivare som uppger brist på arbetskraft Anm.: Den streckade linjen visar seriens genomsnitt 1996kv1–2016kv2. Källa: Konjunkturbarometern (). Stigande inflation och löner 2016 och 2017 Inflationstakten ökade 2015 och , efter att ha varit låg (se diagram 4.11). Kronförsvagningen 2014 har lett till ökade importpriser och har därmed, med viss fördröjning, bidragit till den ökade inflationstakten. har denna effekt dock mattats av och importpriserna har fallit. Den stigande inflationen 2016 kan i stället till stor del förklaras av en starkare prisutveckling på inhemska tjänster. Inflationstakten bedöms fortsätta att stiga 2016 och 2017 (se tabell 4.4). utnyttjandet förväntas öka företagens möjlig- heter att höja priserna. Dessutom väntas energi- priserna öka och början av 2017, och därmed ge ett positivt bidrag till inflationen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 4.4 Inflation och löner Procentuell förändring om inte annat anges KL, hela ekonomin1,3 NR, hela ekonomin4 Anm.: Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . Det beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 2KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att förändringen av hushållens räntekostnader för egna hem som beror på förändrade räntesatser hålls . 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 4Timlön enligt nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Trots en stark utveckling på arbetsmarknaden, och ett balanserat resursutnyttjande, har löneut- vecklingen varit dämpad under inledningen av 2016. Även inflations- och löneförväntningarna är låga enligt TNS Prosperas undersök- ningar. Löneökningstakten 2016 väntas därför bli lägre än genomsnittet 1993–2015. Löne- ökningarna väntas dock bli högre 2017 till följd av att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms öka framöver (se tabell 4.4). Reallöner beräknas vanligen genom att den nominella lönen korrigeras för prisförändringar enligt konsumentprisindex (KPI). bedöms reallönerna växa med 1,7 respek- tive . Det är något lägre än den genomsnittliga utvecklingen –2015. I kommunsektorn väntas lönerna öka snab- bare än i näringslivet både 2016 och 2017, till följd av regeringens satsning på höjda lärarlöner, en särskild satsning på löner för undersköterskor och ett stort behov av att snabbt rekrytera personal i många av välfärdens verksamheter. avtalsrörelse blev de flesta avtal ettåriga. Det innebär att en nästan lika stor avtalsrörelse äger rum , då mer- parten av löneavtalen löper ut. Låga räntor och svag krona Penningpolitiken i är mycket expansiv. reporänta ligger på -0,. Utöver att hålla styrräntan negativ genomför också ett om- fattande program med köp av statsobligationer. reviderade ned sin prognos för reporäntan 2017. Resultatet i den brittiska folkomröstningen var en bidragande orsak till beslutet. Reporäntan förväntas ligga kvar på en låg nivå 2016 och 2017 (se tabell 4.5). Många statsobligationsräntor föll efter att befolkningen i röstade för att lämna EU. Statsobligationer uppfattas generellt som säkra placeringar. En ökad osäkerhet om den globala ekonomiska utvecklingen har därför bidragit till en högre efterfrågan på statsobligationer. Förväntningar om att nu kommer att hålla repo- räntan låg än vad som väntades före den brittiska folkomröstningen har också bidragit till de historiskt sett mycket låga svenska obligationsräntorna. Den gradvisa åter- hämtningen i omvärlden (se avsnitt 4.1) och den fortsatt robusta tillväxten i den svenska ekonomin förväntas bidra till stigande stats- obligationsräntor framöver (se tabell 4.5). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 4.5 Räntor och växelkurser Utfall , prognos Årsgenomsnitt, procent om inte annat anges -0,3 -0,5 -0,5 Kronans växelkurs, index KIX1 Kronans växelkurs, SEK per EUR 1 Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. Kronan försvagades mot många valutor . Detta kan till viss del tillskrivas signaler om en mer expansiv penningpolitik. Kronan förväntas även fortsätt- ningsvis vara förhållandevis svag, bl.a. mot euron (se tabell 4.5). har aviserat att den är beredd att agera om en kronförstärkning riskerar att bryta den förväntade uppgången i inflationen. 4.3Utvecklingen 2018–2020 I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska utvecklingen –2020, antas att BNP- utvecklingen på bestäms av utbuds- faktorer, såsom den potentiella produktiviteten och det potentiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Det antas också att inga nya stör- ningar påverkar ekonomin, utöver de som redan är kända. Vidare antas att inga ytterligare regel- ändringar görs utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. Regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 innebär att antalet kvinnor och män som arbetar, och att antalet arbetade timmar i ekonomin, ska öka. För att nå målet avser regeringen att i kommande propositioner presentera ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten. God tillväxt i potentiell BNP Potentiell BNP bedöms växa med i genomsnitt 2018–2020, vilket är något snabbare än 2016 och 2017. Den potentiella produktivi- tetstillväxten i näringslivet bedöms successivt öka något 2018–2020. Företagens produktivi- tetshöjande investeringar, som bedöms ha hämmats av lågkonjunkturen, väntas ta fart. Sammansättningseffekter från den allt större offentliga sektorn gör emellertid att den poten- tiella produktiviteten i ekonomin som helhet växer långsammare 2018–2020 än genomsnittet 1993–2015. Detta beror på att produktivitetstill- växten är lägre i den offentliga sektorn än i näringslivet.57 Diagram 4.12 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet Procent, prognos –2020 Anm.: Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition före- slagna och aviserade reformer. Källor: och egna beräkningar. Den demografiska utvecklingen innebär att ökningstakten av befolkningen 15–och den potentiella arbetskraften minskar 2018–2020.58 bedöms jämviktsarbetslösheten minska något (se diagram 4.12). träder många nyanlända in på arbetsmarknaden. Eftersom det tar tid för dessa att etablera sig på arbetsmarknaden väntas det bidra till en högre jämviktsarbetslöshet. Denna effekt motverkas dock av andra faktorer. De av regeringen genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformerna, bidrar till att sänka jämviktsarbets- lösheten. Vidare väntas kvardröjande effekter av den utdragna lågkonjunkturen klinga av till följd av av hög efterfrågan på arbetskraft. 57 Hur potentiell BNP beräknas är beskrivet i promemorian Metod för beräkning av potentiella variabler som finns tillgänglig på . 58 I denna bedömning har bl.a. hänsyn tagits till prognos . Svensk exportmarknad växer i måttlig takt 2018–2020 BNP i omvärlden förväntas växa snabbare 2018–2020 än de närmast föregående åren. De regionala skillnaderna är fortsatt stora. I euro- området bedöms BNP-tillväxten bli jämförelse- vis låg, . En bidragande faktor till den låga tillväxten i euroområdet är en fort- satt anpassning av skuldsättningen bland hushåll och i offentliga sektorer i flera euroländer. BNP- tillväxten i bedöms bli klart högre än i euroområdet (se tabell 4.6). Bland de framväxande ekonomierna förväntas den kinesiska BNP-tillväxten, som mattats av , stabiliseras på . En lägre kinesisk BNP-tillväxt håller tillbaka till- växten i de framväxande ekonomierna. Dessa bedöms dock fortsätta växa i betydligt högre takt än de avancerade ekonomierna. Sammantaget bedöms svensk exportmarknad växa med 2018–2020, vilket är lägre än genomsnittet 1993–2015. Det medför att den svenska export- tillväxten också bedöms bli lägre än genom- snittet . Balanserat resursutnyttjande i svensk ekonomi Resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, bedöms vara balanserat 2018–2020 (se tabell 4.6). Det innebär att BNP växer i takt med den potentiella BNP-tillväxten. Tillväxten stiger gradvis . En bidragande faktor till detta är att produktivitetstillväxten i näringslivet bedöms tillta. Hushållens konsumtion väntas växa i fortsatt snabb takt. Denna utveckling möjliggörs av att sparkvoten i utgångsläget är på en hög nivå. Konsumtionen bedöms växa i en högre takt än de disponibla inkomsterna –2020, vilket medför att sparkvoten minskar. växer befolkningen snabbt. Tillväxten av hushållens konsumtion per capita blir därför inte lika hög som tillväxten av hushållens konsumtion (se diagram 4.13). Investeringarna bedöms växa i ökande takt och det är framför allt inhemsk efterfrågan i form av hushållens konsumtion och investe- ringar som driver BNP-tillväxten 2018–2020. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 4.13 Hushållens konsumtion och hushållens konsumtion per capita Procentuell förändring, prognos –2020 Hushållens konsumtion per capita Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningstillväxten väntas bromsa in 2018 till följd av lägre BNP-tillväxt. väntas också ett förhållandevis stort antal nyanlända komma in i arbetskraften. Eftersom det tar tid för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden bidrar det till en högre arbetslöshet. bedöms regeringens genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer, bidra till en varaktigt lägre arbetslöshet. Dessutom väntas effekterna av den långvariga lågkonjunkturen klinga av. Sammantaget bedöms arbetslösheten minska något 2018–2020 (se diagram 4.12) och uppgå till 2020. Sysselsättningen väntas växa med i genomsnitt 2018–2020, vilket är högre än den bedömda tillväxten i befolkningen i åldern 15–. Det får till följd att sysselsättnings- graden, andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–, ökar något. Ett högre resursutnyttjande ger större möjlig- heter för företagen att successivt höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation . Inflationen, mätt med KPIF, dvs. KPI med fast bostadsränta, bedöms nå 2019 och därefter stabiliseras på den nivån. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 4.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,2 -0,8 -0,6 -0,2 -0,5 -0,5 -0,5 Växelkurs, kronindex KIX8 Anm.: Försörjningsbalansen anges i fasta priser, referensår 2015. Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och avi - serade reformer. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 5Procent av arbetskraften, 15–. 6Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 10Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Källor: , , , Konjunktur - institutet och egna beräkningar. antas höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. Fort- satt låga styrräntor i omvärlden antas dock resultera i att reporäntan höjs i långsam takt för att uppgå till . Den svenska tioåriga statsobligations- räntan bedöms bli 2020, vilket är betydligt lägre än genomsnittet 1993–2015. 4.4Osäkerhet i prognosen och alternativa scenarier Prognoser över den ekonomiska utvecklingen omgärdas av osäkerhet. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några faktorer som skulle kunna leda till en utveckling som markant skiljer sig från prognosen. Den internationella utvecklingen är osäker är en liten, öppen ekonomi, vilket inne- bär att utvecklingen i omvärlden alltid är en viktig förutsättning för svensk tillväxt. I likhet med är osäkerheten om ut- vecklingen av den internationella ekonomin betydande. Den ekonomiska utvecklingen kan bli starkare om företag och hushåll i omvärlden blir mer optimistiska om framtiden än vad som har antagits. I euroområdet kan konjunkturupp- gången i industrin bli starkare än vad som antagits i denna prognos. Det skulle innebära att tillväxten i världshandeln tilltar, och att den svenska exporten växer snabbare. Den pågående återhämtningen i är känslig för små förändringar av förutsättning- arna för tillväxten. Det har tagit sig uttryck i att olika förtroendeindikatorer har svängt kraftigt. Vidare är möjligheterna att stabilisera ekonomin, framför allt via penningpolitiken, begränsade. Det råder en viss osäkerhet på marknaden om den europeiska banksektorns stabilitet. En ökad turbulens på finansmark- naderna, eller ett försämrat förtroende för den ekonomiska utvecklingen bland företag och hushåll, skulle kunna innebära en sämre inter- nationell utveckling än den som ligger till grund för den nuvarande bedömningen. Det brittiska folkets ställningstagande för att lämna EU utgör en osäkerhet för prognosen. De initiala reaktionerna på de finansiella mark- naderna stabiliserades relativt snabbt. Osäkerhet om vilken formell handelsrelation som ska ersätta den nuvarande skulle dock kunna dämpa efterfrågan i , vilket i förläng- ningen kan påverka andra länder som är nära sammankopplade med den brittiska ekonomin. finns en förväntan om en mer expansiv penning- och finanspolitik i ett flertal länder, vilket kan dämpa eventuella negativa effekter på tillväxten. Även tillväxten i de framväxande ekonomierna utgör en betydande osäkerhet eftersom ut- vecklingen är svårbedömd. En starkare ut- veckling i och många andra framväxande ekonomier skulle leda till en högre svensk exporttillväxt. Men det finns en betydande risk att tillväxten i bromsar in snabbare än väntat. Sårbarheter i det finansiella systemet, bl.a. snabbt ökande privat och offentlig skuld- sättning, kan tynga utvecklingen ytterligare. En svagare efterfrågan från utgör en osäkerhet för avancerade ekonomier, eftersom den kinesiska efterfrågan är en viktig drivkraft för den globala tillväxten. Den ekonomiska utvecklingen i grannländer, som har stor betydelse för efter- frågan på svensk export, kan bli svagare än i prognosen. I väntas en stigande tillväxt , men tillväxten har tidigare utvecklats sämre än förväntat. I kan in- bromsningen bli kraftigare om nedgången i olje- sektorn sprids till övriga delar av ekonomin. Även den ökade geopolitiska osäkerheten kan få konsekvenser för den ekonomiska ut- vecklingen. Osäkerheten är kopplad till kon- flikter i bl.a. , med ett stort antal människor på flykt till samt hot om terrorism. Om den geopolitiska utvecklingen förvärras kan återhämtningen i världsekonomin hämmas. Osäkerhet om den inhemska utvecklingen Prognosen för hur arbetslösheten utvecklas till 2020 är osäker. Arbetslösheten 2020 kan både bli lägre och högre än vad som antas i denna prognos. Det beror bl.a. på att det råder osäker- het om i vilken utsträckning, och i vilken takt, de reformer som genomförs påverkar individers beteende och därmed arbetsmarknadsutfallet. Det beror även på att det är svårt att bedöma antalet asylsökande , liksom i vilken takt de nyanlända får arbete. bedömer att färre personer kommer att söka asyl i än 2015, men antalet är fortfarande högre än genomsnittet –2014. Det leder bl.a. till stora rekryteringsbehov i kommunsektorn, som redan har brist på personal. Om kommunerna och landstingen inte i tillräcklig omfattning lyckas rekrytera personal kan utvecklingen av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 den offentliga konsumtionen bli svagare än enligt prognosen. En annan osäkerhet som påverkar prognosen över den ekonomiska utvecklingen är bostads- priserna och hushållens skuldsättning, som har stigit i relativt snabb takt sedan mitten av 1990- talet. Med snabbt stigande bostadspriser ökar risken för att det sker en snabb pris- nedgång. En sådan utveckling skulle tillsammans med en hög skuldsättning innebära en risk för att hushållens konsumtion dämpas, vilket i sin tur skulle kunna leda till lägre tillväxt och syssel- sättning. Bostadspriserna har ökat i en betydligt långsammare takt 2016 än 2015. Det amor- teringskrav som infördes i syfte att dämpa utvecklingen har sannolikt bidragit till inbromsningen. Regeringen och berörda myn- digheter följer utvecklingen noga och är beredda att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Bostadsinvesteringarna i , som har vuxit oväntat snabbt , kan också fort- sätta att utvecklas starkare än väntat. Efterfrågan på bostäder är dock fortsatt stor, som byggföretagen enligt Konjunkturbarometern ser arbetskraftsbrist som det främsta hindret för ett ökat byggande. En förbättrad tillgång till arbets- kraft skulle kunna bidra till att bostadsin- vesteringarna utvecklas starkare än väntat. Ytterligare en osäkerhet gäller den ekono- miska ojämlikheten. I har den relativa fattigdomen ökat. Det finns forskning som visar ett samband mellan ekonomisk tillväxt och inkomstspridning. En större inkomstspridning har ett negativt samband med tillväxten på . Efterfrågan från är en viktig drivkraft för den globala tillväxten. I detta alternativscenario beskrivs effekterna av en konjunkturnedgång i den kinesiska ekonomin. Tillväxten i har historiskt sett i stor ut- sträckning drivits av investeringar. Den snabba investeringstillväxten har resulterat i en över- kapacitet i vissa sektorer, vilket i sin tur har tryckt ned vinstmarginalerna. Lägre vinster har vidare lett till att kinesiska företag i större utsträckning har lånefinansierat investeringar, vilket har inneburit en snabb kredittillväxt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 stor del av upplåningen har skett i den mindre reglerade s.k. skuggbanksektorn. Den pågående omställningen från export och investeringar till en tillväxt som i större utsträckning drivs av inhemsk konsumtion har lett till oro för en kraftig inbromsning i den kinesiska ekonomin. Vid en betydande avmatt- ning av investeringarna kan utvecklingen i bli svagare än i huvudscenariot.