prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — För klagomålsprövningen var målet att av avskrivningsärendena skulle vara avslutade från det att ärendet kommit in. För de remitterade ärendena var målet att andelen ärenden med längre handläggningstid än inte skulle överstiga . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 För inspektionsverksamheten var målet att tillsynsavdelningarna skulle avsluta 25 inspektioner och att Opcat-enheten (tidigare NPM- enheten) skulle avsluta 16 inspektioner. hade av avskrivningsärendena avslutats . Av de remitterade ärendena hade en handläggningstid som översteg . På tillsynsavdelningarna avslutades 29 inspektioner och på Opcat-enheten avslutades 8 inspektioner. besvarades 163 remisser i lagstiftningsärenden. JO tog emot 27 utländska besök för information och diskussion och deltog i 18 aktiviteter utomlands. 2016 har antalet nyinkomna ärenden ökat med drygt 250 ärenden jämfört med . konstitutionsutskott har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Denna verksamhet har också prioriterats. registrerades 7 486 nya klagomålsärenden. En ökning med ca 250 ärenden jämfört med föregående år. Målet för handläggningstider för avskrivningsärenden har dock nåtts. Däremot har målet inte nåtts när det gäller de remitterade ärendena, där andelen ärenden med en handläggningstid längre än ökat från . Ett skäl till att andelen ökat är att ett stort antal äldre ärenden avgjorts . Målet för tillsynsavdelningarnas inspektionsverksamhet har nåtts. Målet för Opcat-enhetens inspektionsverksamhet har inte nåtts. Enheten har analyserat tidigare iakttagelser och upprättat rapporter. Detta arbete har tagit mer tid i anspråk än vad som kunde förutses vilket medfört att inspektionsverksamheten fått stå tillbaka. JO:s bedömning är att ärendehandläggningen hållit samma höga kvalitet som . 2016 har antalet nyinkomna ärenden ökat påtagligt jämfört . Om antalet nyinkomna ärenden fortsätter att öka på samma sätt under P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 kommer JO att notera det största antalet nyregistrerade ärenden . För ytterligare resultatinformation hänvisas till JO:s ämbetsberättelse för –samt till årsredovisningen . Den årliga revisionens iakttagelser har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. administrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. uppskattas investeringsbehovet till ca , beloppet avser investering i ett elektroniskt arkiv. ombudsmäns (JO) överväganden För att bevara elektroniska handlingar och information för framtiden behöver JO investera 5.4.42:4 ombudsmän () i ett elektroniskt arkiv. Tabell 5.9 Anslagsutveckling 2:4 ombudsmän () 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 90 241 tkr prisnivå. 3Motsvarar 90 241 tkr prisnivå. 4Motsvarar 90 241 tkr prisnivå. Anslaget får användas för ombudsmäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmäns (JO) förslag: ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Skälen för ombudsmäns (JO) förslag: JO har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomi- uppskattas kostnaden för denna investering till varav licensavgiften beräknas till ca och konsultkostnader för konfiguration/installation till ca . Den löpande driftskostnaden för ett elektroniskt arkiv uppskattas till . JO begär ingen förstärkning av anslaget 2017 med anledning av detta. or Degrading Treatment or Punishment (CPT) har besökt Opcat-enheten och av den rapport som lämnats till regeringen framgår att man gör en bedömning av att Opcat-verksamheten är underbemannad. JO har tagit hjälp av extern- och internrevisionen för en genomgång av styrningen och rapporteringen av Opcat-verksam- heten. Revisorernas genomgång visar att styrningen och rapporteringen behöver utvecklas. har enheten förstärkts med en tjänst och består av fem tjänster. JO begär ingen förstärkning av anslaget 2017 med anledning av detta. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. ombudsmän föreslår att anvisas under anslaget 2:4 ombudsmän () . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området omfattar främst verksamhet i frågor som bidrar till att verka för en levande samisk kultur, som finansieras från anslag 3:1 . Samepolitiken ingår i flera utgiftsområden, bland andra utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom området och samepolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till att verka för en levande samisk kultur. Resultaten av de åtgärder som vidtagits avseende rennäring och andra näringar redovisas under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målet berör dock även andra politikområden. Resultaten av åtgärder inom dessa redovisas under respektive politikområde. Den del som rör samerna som nationell minoritet redovisas t.ex. under avsnittet Nationella minoriteter. 6.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –samiskt inflytande och delaktighet, –utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning, och –utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt samiskt kulturliv. Bedömningarna utgår främst från årsredovisning. I bedömningen vägs även in resultat från lägesrapporter och utredningar från t.ex. . Samiskt inflytande och delaktighet Regeringen har fortsatt arbetet med att säkerställa det samiska folkets särskilda ställning. För att säkra detta och för att uppnå målet om en levande samisk kultur är möjligheten till inflytande och delaktighet grundläggande. Det handlar bl.a. om att det samiska folket ska involveras formaliserat i processen inför beslut i frågor som berör samiska förhållanden. Ett uppdrag har getts för att utreda och analysera de rättsliga frågeställningar som aktualiseras vid införandet av en konsultationsordning. Regeringen har intensifierat förhandlingarna om en nordisk samekonvention. har som ordförandeland kallat till tre förhandlingsmöten. Förhandlingarna är , under finskt ordförandeskap, inne i en slutfas och ambitionen är att slutföra förhandlingarna . Syftet med konventionen är att bekräfta och stärka det samiska folkets rättigheter så att samerna kan bevara, utöva och utveckla sin kultur och sitt samhällsliv med minsta möjliga hinder av landsgränserna. I konventionen behandlas bl.a. rätten till självbestämmande och konsultation med företrädare för det samiska folket. En annan väg till inflytande är möjligheten att yttra sig i samband med remisser. har besvarat 234 remisser, vilket är en ökning då antalet besvarade remisser uppgick till 201. Jämfört med 2013 är det mer än en fördubbling. Detta har resulterat i att behövt lägga mer resurser på detta arbete, men också att fler frågor har belysts utifrån ett samiskt perspektiv. De flesta remisserna berör liksom föregående år undersökningstillstånd, vägar, vindkraftsetableringar och kommunernas planarbete. Vidare har två dialogmöten genomförts mellan och ansvarigt statsråd. Tanken är att inom denna process föra en dialog om det framtida arbetet i viktiga samepolitiska frågor. Regeringen har också inom ramen för Samling mot rasism genomfört ett dialogmöte med företrädare för samiska partier och organisationer. Vid mötet diskuterades den rasism som riktas mot samer, de huvudsakliga utmaningarna som finns och hur dessa bäst kan mötas. Underlaget från detta möte har bl.a. legat till grund för den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Inom ramen för arbete med jämställdhetsintegrering har myndigheten tagit fram en handlingsplan för att säkerställa att det finns likvärdiga förutsättningar för alla oavsett kön. anser att det finns många kunskapsluckor om vilka jämställdhetsproblem som finns i det samiska samhället. att arbeta med att kartlägga inom vilka områden utvecklingsbehoven är som störst. Vidare har enligt regeringsuppdrag (dnr S2015/03140/FS) tagit fram en kunskapssammanställning om samers psykosociala ohälsa. En av slutsatserna är att det finns en koppling mellan diskriminering av samer, genom historien och , och psykosocial ohälsa. lämnar också ett antal förslag om hur dessa utmaningar fortsatt ska hanteras (dnr S2016/04411/FS). Vidare har regeringen tillsammans med samiska representanter deltagit vid FN:s permanenta forum för urfolksfrågor . har också stått värd för ett möte med det Nordiska ämbetsmannaorganet för samiska frågor (). består av delegationer från , och och ska behandla alla samiska frågor som är gemensamma för utvecklingen av språk, kultur, näringar och samhällsliv. Det samiska språkets användning och ställning Enligt 2 kap. 1 § sametingslagen (1992:1433) ska själva fastställa mål för och leda det samiska språkarbetet. I språkpolitiska handlingsprogram fastställer mål för området. Programmet ligger även till grund för arbete inom verksamhetsområdet språk. Målet är att ska bidra till utvecklingen av de samiska språkens användning och ställning i samhället, framför allt i de traditionellt samiska områdena. I den lägesrapport som lämnat framgår bl.a. att den nuvarande nivån och takten på språkrevitalisering av de samiska språken är långt från tillräcklig för att öka antalet språkanvändare. Lägesrapporten visar också att många samiska barn och ungdomar inte får möjlighet att lära sig samiska tillräckligt, trots minoritetspolitiskt arbete (se även avsnitt 10 Nationella minoriteter). För att bidra till utvecklingen av de samiska språkens användning och ställning i samhället bedriver arbete via och språkcentrum. Språkcentrum har finansierats med från anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter (se avsnitt 10). Resterande verksamhet finansieras från förvaltningsanslaget. Språkarbetet har bl.a. resulterat i metodutveckling via P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mentorprogram, språkbadsläger, utarbetande av en ordboksapp, anordnande av språkkonferenser, informationsinsatser och andra åtgärder för att revitalisera de samiska språken. Vidare har arbetat med rådgivning och terminologifrågor samt handlagt bidrag till korttidsstudier i samiska. har utbetalats i korttidsstudiebidrag, av det beloppet har fördelats till kvinnor och till män. Det totala beviljade beloppet är en ökning jämfört med . Antalet ansökningar har dock minskat . inkom 47 ansökningar, jämfört med 64 och 89 . är det fler kvinnor än män som söker och får bidrag till korttidsstudier. har också fortsatt det samnordiska samarbetet Giellagáldu, som är ett kunskaps- och expertorgan avseende samisk språkvård. Samarbetet har möjliggjort språkvårds- och utvecklingsarbete över nationsgränserna. Härutöver har en rad olika insatser vidtagits för att stärka de nationella minoritetsspråken, däribland det samiska språket. Resultatet av dessa insatser redovisas under avsnitt 10 Nationella minoriteter. En levande samisk kultur kulturpolitiska handlingsprogram ligger till grund för arbete inom verksamhetsområdet kultur. I detta program fastställs även mål för området. ska bidra till utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt konst- och kulturliv. För att uppnå detta fördelar framför allt bidrag till samisk kultur och organisationer. Bidraget fördelas med medel från anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagspost 5 Bidrag till samisk kultur under utgiftsområde 17 samt via medel ur Samefonden. tilldelades från anslaget. Från dessa medel beviljade 102 av 147 inkomna ansökningar. Det kan jämföras med 2014 då 144 ansökningar inkom och 89 beviljades. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 6.2 Inkomna och beslutade ansökningar till samisk kultur 2013–2015 De projekt som beviljats mest bidrag finns inom kategorierna musik/jojk, media, bild/formkonst och övrigt. har producerat fyra föreställningar, vilket är en föreställning mindre än 2014. Publikantalet har också minskat jämfört med både 2014 och 2013. Två produktioner har varit helt samiskspråkiga 2015, vilket kan jämföras med 2014 då fyra produktioner delvis var samiskspråkiga. Antalet utlån vid Samernas bibliotek är i princip på samma nivå som 2014 och uppgick till 1032. Jämfört med 2013 är det en minskning. Regeringen bedömer att det arbete som genomförts avseende samiskt inflytande och delaktighet samt insatser inom språk och kultur har utgjort viktiga steg för att nå det övergripande målet. Regeringen kan dock konstatera att arbetet bör fortsätta i samma riktning och att det fortsatt behövs insatser inom flera politikområden för att uppfylla målet inom politiken för det samiska folket. För att långsiktigt säkerställa samiskt inflytande och delaktighet är enligt regeringens bedömning arbetet med att införa en konsultationsordning centralt. Arbetet med en nordisk samekonvention är ett viktigt steg för att bekräfta och stärka efterlevnaden av det samiska folkets rättigheter. Regeringen bedömer att fyller en viktig funktion genom att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplanering. Efterfrågan från olika aktörer som önskar utnyttja och ändra användningen av marken inklusive naturresurserna i Sápmi har ökat, vilket påverkar roll i samhällsplaneringen. Vidare bedömer regeringen att språkrevitaliserande insatser i vissa områden har vänt den negativa språkbytesprocessen. Genom att utveckla digitala språkverktyg såsom ordboksapp och möjliggöra samisktalande arenor och mentorsprogram har intresset för att lära sig och att återta det samiska språket ökat i flera åldersgrupper. Insatserna har också lett till att fler personer intresserat sig för att lära sig samiska och visat på att de språkrevitaliserande insatserna gett effekt. Regeringens bedömning är att det krävs fortsatt arbete för att uppnå målet. Det samiska har en viktig funktion för att synliggöra och tillgängliggöra den samiska litteraturen och därmed stärka de samiska språken. Regeringens bedömning är att det särskilda stödet till samisk kultur är viktigt för att möjliggöra för det samiska folket att själva kunna förmedla sin historia, sitt språk och sin identitet. har avgivit en revisionsberättelse med modifieringar för . har lämnat uttalanden med reservation med anledning av att årsredovisningen inte är upprättad i enlighet med gällande regelverk, inte ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet, finansiering och finansiella ställningar samt att ledningen inte har efterlevt de föreskrifter som är tillämpliga för användning av anslag och inkomster. Modifieringen avser i huvudsak anslag 1:22 Främjande av rennäringen m.m. inom utgiftsområde 23. Regeringen avser att följa de åtgärder som redovisat avseende dialog med bl.a. länsstyrelserna och revidering av rutiner. Regeringen avser också att återkomma med ytterligare åtgärder med anledning av iakttagelserna. Den särskilda ställning som det samiska folket har som urfolk ska respekteras och efterlevnaden av deras rättigheter ska säkerställas. Regeringen konstaterar att den strukturella rasism och diskriminering som det samiska folket genom historien utsatts för bl.a. fått till följd att det samiska språket och kulturen på många platser i Sápmi helt eller delvis försvunnit. Den psykosociala ohälsa som finns hos vissa delar av den samiska befolkningen är också oroväckande. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med en höjd ambitionsnivå för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv och stärka samernas rätt till självbestämmande. Regeringen värnar ett samiskt samhällsliv med framtidstro. För att stärka samiskt självbestämmande och samiskt inflytande avser regeringen bl.a. att fortsätta arbetet med att införa en konsultationsordning. Regeringen bedriver även ett arbete för att lösa den gränsöverskridande renskötseln (se vidare under utg.omr. För att bekräfta och stärka det samiska folkets rättigheter att bevara, utöva och utveckla sin kultur, sina språk och sitt samhällsliv kommer regeringen även att arbeta för att slutföra förhandlingarna om en nordisk samekonvention med möjligheten att konventionen kan ratificeras . Regeringen kommer, i enlighet med vad meddelat för mänskliga rättigheter, att arbeta i riktning mot en ratifikation av konventionen 169. En ratifikation av konventionen 169 är dock ytterst en fråga för att besluta om. Regeringen avser att tillföra särskilda medel för genomförandet av val till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 6.3 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 42 279 tkr prisnivå. 3Motsvarar 42 277 tkr prisnivå. 4Motsvarar 42 279 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget 3:1 ökas med . Medlen avses användas till förvaltningskostnader vid . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 utgiftsområde 23 upptagna anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. minskas till följd av detta med . Vidare ökas anslaget 3:1 tillfälligt med för att genomföra val till . Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7.1.14:1 m.m. har uttalat att Regerings- Tabell 7.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 400 057 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 341 410 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 335 410 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommitté- väsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. kansliet i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut för myndigheten. Vidare har bedömt att har gett en rättvisande bild av myndighetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2017 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgifter för näringslivsfrämjande tjänster vilka går utöver en utlandsmyndighets grundläggande uppdrag beräknas 2017 till . Med näringslivsfrämjande tjänster avses tjänster för främjande av svensk export samt för främjande av investeringar och turism i . I följande tabell redovisas viss resultatinformation för . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 2,4/1,3 2,3/1,3 2,7/1,3 2,8/1,4 3,1/1,5 Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i Europeiska kommissionens Arbetsdagar i internationella organisationer andel kvinnor/män , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade i genomsnitt tillsammans 4 534 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). An- delen kvinnor och män är densamma . Av de tjänstgörande var anställda på politikeravtalet. Andelen kvinnor anställda på politikeravtalet har ökat medan andelen på chefsavtalet ligger på samma nivå som . Sjukfrånvaron har ökat men är fortsatt låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. har fortsatta effektiviseringar av förvaltningsstödet genomförts. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2015 och på . Utrikesrepresentationen bestod per av 104 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 8 konsulat samt 7 representationer och delegationer. Fyra ambassader1 är under etablering. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Vidare har drygt 350 honorärkonsulat. t.o.m. har regeringen beslutat att öppna 25 ambassader, 5 karriärkonsulat och en delegation. 1 , , och . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har regeringen beslutat att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Här ingår förändringar av valutakurser samt lokalkostnader i utlandet. tar plats i 2017 och 2018. För insatser relaterade till det svenska medlemskapet i som stärker regeringens arbete med fredsdiplomati, kvinnors aktiva deltagande i fredsprocesser, folkrätt och mänskliga rättigheter, för att förebygga och hindra återfall i konflikter, föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs 2017 och 2018. Mot bakgrund av ökat behov av resurser för migrationsarbete föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs och som engångsbelopp respektive 2018. ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100 s. 235) aviserades en flytt av utlandsplacerad verksamhet för omvärldsbevakning, analys och främjande på utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser till . För detta ändamål förs till anslaget 4:1 Finansieringen sker genom att anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling och 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser under utgifts-