prop · H303152 · 2016-03-22 00:00:00 — I avsnitt nio i värdlandsstödsavtalet finns bestämmelser om skydd för Det framgår bl.a. att de överenskommelser som är i kraft mellan och Nato, bl.a. säkerhetsskyddsavtalet , ska tillämpas. Dessa avtal har tidigare bedömts som förenliga med svensk rätt, såvitt avser säkerhetsskydds- avtalet, se prop. 1995/96:37 s. 43 f. Det görs ingen annan bedömning . I punkten 3 finns ett åtagande för varje part att vidta alla lagliga åtgärder som är tillgängliga för att uppgifter som utbyts i företroende inte röjs, såvida inte de andra parterna har lämnat samtycke till detta. hänvisning till att åtagandet är begränsat till vad som är tillåtet enligt gällande rätt innebär inte heller denna bestämmelse någon avvikelse från Prop. 2015/16:152 svensk rätt. Varken denna eller någon annan bestämmelse i avsnitt nio kräver således någon lagändring. Regeringens förslag: I skyddslagen ska det införas en ny punkt som innebär att också områden där ett Natohögkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för värdlandsstödsavtalet ska kunna förklaras vara skyddsobjekt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna har inga invändningar mot promemorians förslag och bedömningar. makten tillstyrker förslagen och uppger att myndigheten Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt i denna Skälen för regeringens förslag: Artikel VII punkten 11 i Nato ålägger mottagarlandet viss skyldighet att skydda anläggningar, byggnader m.m. som används av andra avtalsparter. I vare sig Paris- protokollet eller värdlandsstödsavtalet finns någon bestämmelse med uttrycklig hänvisning till denna regel, men i värdlandsstödsavtalets avsnitt åtta anges att skydd av trupp ska ske i enlighet med bl.a. Nato Det får under alla förhållanden utläsas av de allmänna hän- visningarna till rättslig status enligt huvudavtalet att denna rätt ska gälla även inom ramen för båda de nya avtalen. I samband med införandet av PFF antog en lagändring som innebar att sådana områden där övningar inom ramen för avtalet bedrevs kunde beslutas vara skyddsobjekt. Bestämmelsen finns i 5 § 4 skyddslagen (2010:305) och anger att som skyddsobjekt får beslutas områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat Genom ett beslut om att förklara området som skydds- objekt tillförsäkras skydd genom förbud mot tillträde m.m. i enlighet med lagens 7 §. Enligt skyddsförordningen (2010:523) är det Försvars- makten som beslutar om skyddsobjekt i dylika fall. Av avsnitt 8.3.2 ovan framgår att Nato inte har någon egen styrka utan att samtlig militär personal är sådan som är utsänd av deltagande länder. Även den verksamhet som kan företas inom ramen för de nya avtals- åtagandena kommer därmed att bedrivas av en främmande stats militära Den delen av den redovisade bestämmelsen är således i och för sig tillräcklig för att omfatta även de nya avtalen. värdlandsstödsavtalet är det emellertid så, att den militära verksamhet som kan företas inom ramen för avtalet är av högst varierande slag. Avtalet gäller inte bara vid övningar. Eftersom den aktuella regeln i skyddslagen är begränsad till övningsverksamhet, är den inte tillräcklig för att omfatta alla typer av verksamhet som kan bli aktuell inom ramen Dessutom kan det inte uteslutas att verksamhet som bedrivs av Natohögkvarter också behöver skydd. 2015/16:152 att en ny punkt införs som tillförsäkrar att skydd kan ges för alla områden där aktiviteter inom ramen för värdlandsstödsavtalet kan bedrivas. I skyddsförordningen finns bestämmelser som anger att det är Försvarsmakten som beslutar i frågor om skyddsobjekt samt meddelar föreskrifter vad gäller bl.a. sådana områden inom vilka det bedrivs PFF- verksamhet. Dessa bestämmelser bör justeras så att samma regler ska gälla även för de områden där verksamhet inom ramen för värdlands- stödsavtalet kan bedrivas. Regler om utländsk väpnad styrkas tillträde till svenskt territorium finns i olika författningar, framförallt i tillträdesförordningen (1992:118) och i förordningen (1982:756) om Försvarsmaktens ingripanden vid kränkningar av territorium under fred och neutralitet, m.m. (IKFN-förordningen). Enligt huvudregeln i 4 § tillträdesförordningen krävs tillstånd för tillträde till svenskt territorium av utländska statsfartyg, utländska statsluftfartyg och utländska militära fordon. Utgångspunkten är alltjämt att det är regeringen som fattar beslut om sådana frågor (jfr 5 och 6 §§). När anslöt sig till PFF bedömdes det svenska regelverket vara tillräckligt för att kunna ta emot utländska förband i för att delta i samarbete inom ramen för PFF, se prop. 1995/96:37 s. 27 f. Denna bedömning gäller fortfarande, även för verksamhet inom ramen för de nya avtalsåtagandena. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning: överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En förutsättning för att ska kunna godkänna det kompletterande tilläggsprotokollet och värdlandsstödsavtalet är att de föreslagna författningsändringarna har trätt i kraft. Det är angeläget att det sker så snart som det är möjligt. Det är lämpligt att samtliga föreslagna lagändringar sker . De föreslås träda i kraft . Det bedöms inte finnas något behov av övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen kommer att underlätta och öka förmåga att ge och ta emot militärt stöd från Nato vid kris eller konflikt i eller i närområdet, samt underlätta för att utgöra värdland för annan verksamhet, t.ex. internationella övningar under Natos ledning. Förslagen kommer att ge förut- sättningar för effektivitetsvinster för Försvarsmakten genom att ett ramregelverk för värdlandsstöd kommer att finnas på plats och därmed förenkla de särskilda genomförandeavtal som ska ingås inför varje enskild aktivitet. De ökade kostnader som kan komma att uppstå hos enskilda myndigheter förväntas inte bli större än att de kan belasta respektive myndighets ordinarie anslag. Förslagen i sig medför inga kostnadsökningar. Promemorians bedömning: överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna har inga invändningar mot promemorians förslag och bedömningar. Försvars- makten tillstyrker förslagen och uppger att avtalen väsentligt kommer att underlätta myndighetens samverkan med bl.a. vid övningar och annan gemensam verksamhet. anser att värd- landsstödsavtalet kommer att underlätta förmåga att ge och ta emot militärt stöd från Nato vid kris eller konflikt i eller i när- området, samt underlätta för att utgöra värdland för annan verksamhet. i delar promemorians stånd- punkt att de föreslagna författningsändringarna kommer att underlätta samverkan med Nato inom svenskt territorium genom att ett grund- läggande regelverk finns på plats som reglerar statusen för såväl och underlydande enheter som de fysiska personer som tjänstgör inom dessa och stationeras i . framhåller att en eventuell anpassning av infrastruktur för försvars- ändamål med anledning av värdlandsstödsavtalet kan komma att påverka verkets verksamhet. framhåller att mot bakgrund av att det i västvärlden är Nato som är den organisation som definierar den internationella standarden på militär praktisk samverkan kan det inte uteslutas att en utvecklad försvarssamverkan med Nato kan medföra förändringar i t.ex. tekniskt hänseende inom Försvarsmakten och att sådana förändringar i sin tur kan få konsekvenser även för Kust- bevakningen. Utöver remissinstanserna har ett antal spontana yttranden från olika sammanslutningar och privatpersoner inkommit. Flera framhåller att det saknas en fullgod analys av bl.a. kostnaderna av ett godkännande av värdlandsstödsavtalet. Skälen för regeringens bedömning: En grundläggande utgångspunkt för förslagen i propositionen är att förmåga att ge och ta emot militärt stöd ska förbättras. För att ett utländskt förband ska kunna verka i eller från svenskt territorium krävs bl.a. att olika praktiska arrangemang är förberedda i förväg. gripande avtal som innehåller grundläggande procedurer inklusive 2015/16:152 juridiska och finansiella principer för att ge och ta emot stöd, och tydliggör ansvarsfördelningen mellan , Nato och andra länder som kan tänkas bidra med stöd vid en Natoledd militär verksamhet i eller från . Genom värdlandsstödsavtalet, tillsammans med det kompletterande tilläggsprotokollet, etableras således ett ramregelverk som kommer att underlätta och öka förutsättningar att effektivt kunna ge och ta emot militärt stöd från Nato vid kris eller konflikt i eller i närområdet, samt underlätta för att utgöra värdland för andra ömsesidigt överenskomna militära aktiviteter, t.ex. övningar. behöver Försvarsmakten förhandla och ingå en rad avtal inför varje enskild aktivitet. Processen är ofta komplex och brådskande samt föranleder betydande administrativt arbete. Det finns därför en risk att det kan uppfattas som mer komplicerat att vid behov bedriva verksamhet i jämfört med de länder som redan har ett värdlandsstödsavtal på plats. Genom avtalets ikraftträdande minskas denna risk och det blir lättare att bedriva viktig verksamhet i , t.ex. Natoledda övningar. Att öva med samarbetspartner i en internationell miljö, särskilt under Natos ledning, är av stor vikt för att upprätthålla och utveckla interoperabiliteten med andra länder. Det är också centralt för att utveckla svensk militär förmåga. funktion som ett ramregelverk kan alltså förväntas medföra besparingar för Försvarsmakten genom de effektivitetsvinster som uppstår då fullständiga avtal inte behöver förhandlas och ingås inför varje enskild aktivitet. De särskilda genom- förandeavtal som behöver ingås inför enskilda aktiviteter kan göras enklare och hållas kortare på den grund som huvudavtalet ger. De andra länder som vill delta i en planerad Natoledd verksamhet kommer också på förhand veta att avtalet är tillämpligt, vilket besparar alla parter en utdragen förhandlingsprocess vid respektive tillfälle. Promemorians författningsförslag innebär att liknande privilegier som gäller med anledning av också ska utsträckas till att gälla vissa av och deras personal samt Natoledda förband som kommer till inom ramen för värdlandsstödsavtalet. De författningsändringar som har antagit på grund av PFF , och till viss del även EU , innebär att vår lagstiftning till stor del redan är anpassad för de nya avtalsåtagandena. Genom de nu föreslagna författningsändringarna kommer dock fler att omfattas av privilegierna, vilket kan medföra vissa ökade kostnader hos myndigheter framförallt med anledning av svenska statens ersättningsskyldighet för tredjemansskador t.ex. avseende ersättning vid trafikskador. Såväl i samband med anslutningen till PFF som vid utvidgningen av dess tillämpning 2004 gjordes bedömningen att det inte fanns skäl för regeringen att utfästa särskilda garantier för de kostnader som kan uppstå hos myndigheter med anledning av avtalets regler. Även om de nya avtalsåtagandena kan medföra en viss ökning av tillfällen då staten kan bli ersättningsskyldig, finns inte heller nu skäl till att göra någon annan bedömning. De kostnader som kan uppstå hos en myndighet till följd av verksamhet som bedrivs inom ramen för värdlandsstödsavtalet eller det kompletterande tilläggsprotokollet bör även framöver som absoluta huvudregel kunna belasta respektive myndighets ordinarie anslag. En skillnad i förhållande till tidigare är att Natohögkvarteren och de Prop. 2015/16:152 Natoledda förbanden föreslås medges befrielse från mervärdesskatt och eventuella punktskatter beträffande de köp av varor och tjänster som görs för och till den gemensamma verksamheten under vistelsen i . Det gäller vid varje aktivitet, t.ex. en Natoledd övning, som företas i under värdlandsstödsavtalet. Detta kan innebära en utebliven intäkt för , jämfört med dagens regler. Det ska dock förtydligas att detta gäller endast när övningen är Natoledd och genomförs inom ramen för detta avtal. För övriga internationella militära övningar i kommer även framöver i första hand PFF , med tillhörande regler, att gälla. I den mån avtalen kan leda till kostnader för är detta beroende av enskilda beslut om verksamhet som omfattas av avtalen. Eftersom aktiviteter som omfattas av avtalen endast kan genomföras i efter inbjudan från är det inte avtalen i sig som leder till kostnader. Kostnaden i varje enskilt fall måste vägas mot de vinster får genom att Nato t.ex. övar i eller bistår vid en allvarlig kris eller vid krig. Inte heller detta är något nytt i förhållande till hur det såg ut innan de nu föreslagna författningsändringarna. Slutligen är det rimligt att anta att kommer att beviljas samma privilegier, t.ex. befrielse från vissa skatter, i de fall väljer att delta i aktiviteter inom ramen för värdlandsstödsavtal i andra PFF- eller Natoländer. Det kompletterande tilläggsprotokollet innebär också att den svenska personalen som är placerad vid Natohögkvarter, t.ex. Shape, kommer att få liknande privilegier, grundade direkt på protokollet. Som förklarats ovan innebär värdlandsstödsavtalet att förmåga att ge och ta emot stöd ökar, vilket bland annat underlättar övningssamarbetet. Därmed stärks säkerheten för och vi bidrar till andras säkerhet. Det är i sin tur en viktig del i genomförandet av den säkerhetspolitiska inriktning som regeringen angett i inriktnings- propositionen. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Första stycket ändras så att det uttryckligen framgår att privilegier i fråga om inkomstskatt ska gälla i den utsträckning som anges i PFF . Privilegierna (som framgår av artikel X i Nato till vilken PFF hänvisar) gäller både militär och civilanställd personal vid ett lands försvarsmakt som kommer till inom ramen för sådan verksamhet som omfattas av PFF . Bestämmelsen hindrar inte att de berörda personerna beskattas i det land i vilket de är medborgare. Genom denna ändring regleras privilegier i fråga om inkomstskatt enligt på samma sätt som föreslås i fråga om personal vid 2015/16:152 Natohögkvarter och annan motsvarande personalkategori som omfattas av det kompletterande tilläggsprotokollet och värdlandsstödsavtalet, se vidare 8 §. Andra stycket flyttas till en ny paragraf, 9 §. Paragrafen, som är ny, innebär att de Natohögkvarter samt de styrkor och den personal som lyder under högkvarteren, vilka kommer till inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell kris- hantering, ska ha immunitet och privilegier i den utsträckning som anges i det kompletterande tilläggsprotokollet och värdlandsstödsavtalet. högkvarter som avses är dels Natos permanenta ledningsstrukturer såsom samtliga strategiska högkvarter, dels varje annat motsvarande inter- nationellt högkvarter som har upprättats i enlighet med Nordatlantiska fördraget och som är inordnat i Natos ledningsstruktur. gäller också varje enhet eller avdelning av ett sådant högkvarter som kommer till för att genomföra verksamhet inom ramen för Första stycket innehåller en uttömmande uppräkning av den immunitet och de privilegier som följer av bestämmelsen, vilka anges i sex punkter. I punkten 1 regleras undantag från avgifter och skatter vid bruk av fordon i vägtrafik. Privilegierna gäller endast tjänstefordon, dvs. som används av den militära eller civila personalen som omfattas av Fordon för personligt bruk omfattas inte. ifråga användas av personer som, efter inbjudan av svensk myndighet, befinner sig i inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell krishantering. Undantaget gäller på samma villkor för de främmande staters tjänstefordon som omfattas av PFF Nytt är att privilegierna nu också gäller fordon som ägs av , vilka förs till och används här i tjänsten av personal vid ett sådant Natohögkvarter som omfattas av det kompletterande tilläggs- protokollet eller värdlandsstödsavtalet. Undantaget framgår av artikel XI punkten 2 c i Nato till vilken såväl PFF som värdlands- stödsavtalet och det kompletterande tilläggsprotokollet hänvisar. Punkten 2 behandlar privilegier beträffande import och export i förhållande till och motsvarar till sitt innehåll det som redan i dag gäller enligt PFF . Tull- och skattefriheten gäller vissa varor, t.ex. fordon och annan utrustning för tjänsten samt fordon och annan egendom för personligt bruk. Genom denna bestämmelse tillåts även Natohögkvarteren att tullfritt ta in och föra ut tjänstefordon och annan utrustning för högkvarterens egna bruk, och medlemmar av högkvarteren får tullfritt ta in och föra ut personliga ägodelar och fordon för eget bruk. Tullfriheten gäller dock inte svenska medborgare, såvida de inte ingår i en annan protokollsparts stridskrafter. Privilegierna framgår av artikel XI i Nato (genom hänvisning i övriga avtal) samt av värdlandsstöds- avtalets avsnitt 6 punkten 3. Punkten 3, som avser undantag från betalning av mervärdesskatt och punktskatter på förvärv av varor och tjänster i , är ny i förhållande till vad som gäller enligt PFF . Skattebefrielsen gäller för alla inköp som görs för sådan verksamhet som företas i inom ramen Skattefriheten gäller dock endast de juridiska personernas inköp. De juridiska personer som omfattas av privilegierna är i första hand de internationella militära Natohögkvarteren och varje del av sådant högkvarter som skickas ut på uppdrag enligt värdlandsstödsavtalet. Men det gäller också de Natoledda förbanden, dvs. varje sändande stat som bidrar med en militär enhet under Natos ledning. Skattebefrielsen för deltagande länder gäller endast när de ingår i en Natoledd enhet som kommer till inom ramen för värdlandsstödsavtalet. Vid en internationell övning eller annan verksamhet i , som inte är Natoledd, kommer statusen för deltagande stater även framöver att bestämmas i enlighet med PFF , och därmed saknas rätt till motsvarande skattelättnad. Skattebefrielsen är inte begränsad till köp av vissa typer av varor eller tjänster, utan det är en generell rätt till skattefrihet för förvärv som görs för verksamheten. Skattefriheten uppnås genom en rätt till återbetalning av skatt. Privilegierna regleras dels i artikel VIII punkten 1 i Parisprotokollet (till vilken det kompletterande tilläggsprotokollet hänvisar), dels i avsnitt 6 punkterna 1 och 4 i värd- landsstödsavtalet. Punkten 4 behandlar privilegier i fråga om inkomstskatt. Privilegierna gäller både militär och civilanställd personal vid ett lands försvarsmakt som kommer till inom ramen för sådan verksamhet som omfattas av avtalen. Sådana personer som är placerade vid ett Natohögkvarter, och således omfattas av det kompletterande tilläggsprotokollet, ska vara undantagna från beskattning i av de löner m.m. som betalas till dem i denna egenskap av deras respektive försvarsmakt. Detsamma gäller de personer som ingår i en Natoledd styrka som verkar i inom ramen för värdlandsstödsavtalet. Bestämmelsen hindrar inte att de berörda personerna beskattas i det land i vilket de är medborgare. Reglerna avseende denna kategori av personal är desamma som gäller enligt PFF , som liksom det kompletterande tilläggsprotokollet och värdlandsstödsavtalet hänvisar till artikel X i Nato . Ändringen av 7 § i fråga om PFF (se ovan) syftar till att tydliggöra detta. För den särskilda kategori av civil personal som är direktanställd av Nato innehåller det kompletterande tilläggsprotokollet en särreglering som innebär att de inte ska beskattas i något land, såvida inte det landet har ingått ett särskilt avtal med Nato om att anställa sina medborgare och sedan förordna dem till ett högkvarter. Denna specialregel framgår av artikel VII punkten 2 i Parisprotokollet. Av punkten 5 följer immunitet för Natohögkvarterens arkiv och handlingar. Bestämmelsen är ny i förhållande till PFF men det finns en identisk regel i EU . Skyddet gäller inte bara för det fall att ett högkvarter upprättas i utan det gäller också när en, av högkvarteret godkänd, tjänsteman har med sig officiella dokument vid vistelse här. Immuniteten framgår av artikel XIII i Parisprotokollet till vilken värdlandsstödsavtalet och det kompletterande tilläggsprotokollet hänvisar. Punkten 6, som reglerar skydd av högkvarterens egendom och tillgångar, är ny i förhållande till PFF . Immuniteten gäller inte beslut om beslag och kvarstad på grund av brottslighet. Däremot gäller immunitet för tillgångar och egendom som tillhör sådana Natohögkvarter som omfattas av avtalen, såvitt avser t.ex. beslut om kvarstad med 2015/16:152 anledning av en civilrättslig fordran. Sådan talan får inte föras mot hög- kvarteren. Egendom som tillhör sändande länder omfattas inte av detta skydd. Immuniteten framgår av artikel XI punkten 2 i Parisprotokollet. Av andra stycket framgår att immuniteten och privilegierna enligt första stycket gäller i den utsträckning som följer av värdlandsstöds- avtalet och det kompletterande tilläggsprotokollet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.3.4, 8.3.5, 8.3.6, 8.3.9 och 8.3.13. Paragrafen är ny. Innehållet har förts över från 7 § andra stycket. Ändringen är endast av lagteknisk karaktär, i syfte att åstadkomma att den immunitet som följer av EU regleras i en egen paragraf. Någon ändring i sak är inte avsedd. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.3.4. 11.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. Paragrafens tredje stycke delas upp på två stycken och ändras så att den där angivna tullfriheten utvidgas till att också omfatta Natohögkvarter och deras personal, i enlighet med villkoren i värdlandsstödsavtalet och det kompletterande tilläggsprotokollet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.3.5. 11.3Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Den föreslagna ändringen i paragrafens första punkt innebär att regeringens rätt att meddela föreskrifter om undantag från trafik- försäkringsplikt beträffande motordrivet fordon utsträcks till att också avse fordon som tillhör sådana Natohögkvarter som omfattas av avtal som är i kraft i förhållande till . Ändringen är föranledd av att också Nato äger fordon vilka kan komma att föras till och användas här inom ramen för värdlandsstödsavtalet och det kompletterande tilläggsprotokollet. I bestämmelsen görs även en språklig ändring. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.3.3. 11.4Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) Ändringen innebär att det i punkt 5 införs en möjlighet att besluta om skyddsobjekt för områden där det bedrivs militär verksamhet inom ramen Ändringen görs då värdlandsstödsavtalet inte är begränsat till övningsverksamhet, och då skydd enligt skyddslagen Prop. 2015/16:152 behöver kunna åstadkommas för alla typer av aktiviteter som kan bedrivas inom ramen för avtalet. Innehållet i nuvarande punkt 5 flyttas till en ny punkt 6. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.3.14. Sammanfattning av promemorian Samförstånds- avtal med Nato om värdlandsstöd (Ds 2015:39) för en solidarisk säkerhetspolitik som bygger på att hot mot freden bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder och organisationer. En viktig del av att kunna bygga säkerhet tillsammans med andra är förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd. förmåga att ge och ta emot militärt stöd är dock beroende av ett antal faktorer. En grundläggande förutsättning är förmågan hos svenska förband att kunna samverka med andra förband. I västvärlden är Nato den organisation som definierar den internationella standarden för militär praktisk samverkan, s.k. interoperabilitet, som i sin tur utgör grunden för svensk samverkansförmåga i all internationell krishantering, oavsett om den sker inom ramen för Nato, FN eller EU.