prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — mottagare i arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivar- deklarationer, identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betal- ningsmottagaren samt uppgift om den redovisningsperiod deklarationen Vilka uppgifter som ska redovisas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer framgår av bestämmelserna i 26 kap. 19 a–19 e §§ SFL (se avsnitt 6.3 och 6.4). Det rör sig bl.a. om uppgifter om olika ersättningar som har betalats ut. Av 26 kap. 4 § andra stycket SFL framgår att en förenklad arbetsgivardeklaration alltid ska lämnas för varje betalningsmottagare. Bestämmelserna om vilka uppgifter som ska få lämnas ut genom direktåtkomsten omfattar sådana uppgifter som den uppgiftsskyldige har lämnat till i deklarationerna. De omfattar även sådana ändringar eller tillägg av uppgifterna som den uppgiftsskyldige ska göra enligt 26 kap. 40 § SFL. Som framgår av avsnitt 7.4.6 omfattar bestäm- melserna om direktåtkomst även sådana rättelser av felaktiga eller uteblivna identifikationsuppgifter som har gjort (se avsnitt 6.13). Bestämmelserna anger ramarna för direktåtkomsten. Åtkomsten måste begränsas till de närmare typer av uppgifter som behövs för det i bestämmelsen angivna ändamålet. Som framgår av avsnitt 7.4.4 är en förutsättning för direktåtkomst bl.a. att behörigheten att ta del av uppgifterna begränsas och att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt. I avsnitt 7.4.11 görs bedömning om sekretesskyddet för uppgifterna hos Arbetsförmedlingen behöver stärkas. Eftersom arbetsgivarstöden regleras på förordningsnivå anser regeringen inte att det är ändamålsenligt att i lag slå fast vilka typer av stöd som bör omfattas av bestämmelserna om direktåtkomst. I lagen bör därför anges att direktåtkomsten får medges om uppgifterna behövs i ett ärende om stöd till arbetsgivare för anställning av enskild person. Vidare bör anges att regeringen eller den myndighet som regeringen föreskriver kan meddela ytterligare föreskrifter om begränsningar av direktåt- komsten. Det kan vara lämpligt att det anges i förordning vilka typer av arbetsgivarstöd som ska omfattas av möjligheten till direktåtkomst. Utformningen av sekretessbrytande bestämmelser För att åstadkomma ett så starkt integritetsskydd som möjligt bör två former av sekretessbrytande bestämmelser införas beroende på formen för utlämnande av uppgifter. Eftersom direktåtkomsten förutsätter en vidare sekretessbrytande bestämmelse (se avsnitt 7.2.5 och 7.4.4) bör det gälla en särskild bestämmelse för sådant utlämnande. Den bestämmelsen bör ge Arbetsförmedlingen rätt att ta del av den aktuella typen av uppgifter vid direktåtkomsten. En annan sekretessbestämmelse bör införas för andra former av utlämnande. En sådan bestämmelse bör ta sikte på uppgifter som i enskilda fall behövs för handläggningen av ärenden om arbetsgivarstöd. Bestämmelserna bör tas in i förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 2 kap. 8 d §, införs i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 7.4.9Arbetslöshetskassorna som mottagare av uppgifter Regeringens bedömning: Det bör i förordning införas bestämmelser om att ska lämna ut vissa uppgifter i beskattningsdatabasen till arbetslöshetskassorna, i den utsträckning uppgifterna behövs för pröv- ning av ett ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. De uppgifter som bör få lämnas ut till arbets- löshetskassorna är uppgifter per betalningsmottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren, samt uppgift om den redovisningsperiod som deklarationen avser. Någon möjlighet att medge direktåtkomst bör inte införas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Promemorian har remitterats till Arbetslöshets- kassornas samorganisation (SO). Ett stort antal arbetslöshetskassor har lämnat synpunkter som framgår av en bilaga till SO:s remissyttrande. Akademikernas erkända arbetslöshetskassa (AEA), Byggnadsar- betarnas arbetslöshetskassa, Elektrikernas arbetslöshetskassa, Arbetslöshetskassan för service och kommunikation (SEKOs a-kassa) och Fastighets arbetslöshetskassa tillstyrker förslagen. Arbetslös- hetskassornas samorganisation (SO) ställer sig i allt väsentlig positiv till förslagen, eftersom förslagen enligt SO ger möjlighet till framtida förenklingar i såväl arbetslöshetsförsäkringens regelverk som för arbetslöshetskassornas hantering av ersättningsärenden. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) samt Arbetslös- hetskassan Vision, GS arbetslöshetskassa, Handelsanställdas arbets- löshetskassa och Småföretagarnas arbetslöshetskassa (SMÅA) är positiva till förslagen. Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa (a-kassa) instämmer i slutsatsen att elektronisk tillgång till uppgifterna kommer att leda till att handläggningen av arbetslös- hetsersättningen effektiviseras och kontroller av lämnade uppgifter förbättras. Unionens arbetslöshetskassa anser att förslaget är ett första steg i rätt riktning mot en hantering som kan leda till en enklare handläggning och effektivare kontroll av arbetslöshetsersättning. Bl.a. SO, Arbetslöshetskassan Alfa (Alfa-kassan), Arbetslöshetskassan Vision, Handelsanställdas arbetslöshetskassa, Hotell- och restaurang- anställdas arbetslöshetskassa (HRAK), STs arbetslöshetskassa och Unionens arbetslöshetskassa framhåller att uppgifter fortfarande kommer att behöva inhämtas från arbetsgivare, eftersom t.ex. arbetad tid och vilken period ersättningen avser inte framgår av uppgifter. HRAK anser att uppgifterna inte heller är lämpade för en efterhandskontroll och anser att det finns en risk för att utredningar kommer att inledas i onödan. ST:s arbetslöshetskassa anser att det, som förslagen om månatliga uppgifter är utformade, finns stora tillämpnings- problem för a-kassorna som gör att kassan ifrågasätter vilket värde förslaget skulle ha för a-kassorna. AEA kan inte se att förslaget skulle leda till några administrativa lättnader vid prövning av rätten till arbetslöshetsersättning och anser att tillgång till uppgifterna främst skulle vara betydelsefullt i kontrollhänseende eftersom det skulle öka möjligheterna att upptäcka felaktiga utbetalningar på ett tidigare stadium. SO, Alfa-kassan, IAF, SMÅA och ST:s arbetslöshetskassa anser att arbetslöshetskassorna bör få tillgång till uppgifterna genom direktåt- komst. SO anför att arbetslöshetskassorna i allt väsentligt har samma behov av att få aktuella uppgifter som exempelvis och att det därför inte finns anledning att göra skilda bedömningar gällande själva åtkomsten. IAF framför liknande synpunkter och anser att de vinster som förslagen innebär vid tillämpning av arbetslöshets- försäkringen inte kommer att kunna uppnås i tillräcklig utsträckning genom en hantering som bygger på utlämnande av uppgifterna på medium för automatiserad behandling. AEA anser att direktåtkomst skulle öka möjligheten att automatisera delar av ärendehandläggningen. Skälen för regeringens bedömning Det elektroniska informationsutbyte som förekommer mellan arbetslöshetskassorna och avser endast offentliga uppgifter som hämtas in av arbetslöshetskassorna för att kunna göra skatteavdrag på arbetslöshetsersättning. Som nämns i avsnitt 7.3.4 ska det till ansökan om arbetslöshetsersättning fogas ett intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden (arbetsgivarintyg) samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes rätt till ersättning. En uppgift som ska lämnas är sökandens lön . Uppgifterna i ett arbetsgivarintyg används för att räkna fram ett genomsnitt av hur många timmar den sökande har arbetat och hur mycket den sökande har haft i inkomst före arbetslöshetens inträde. I arbetslöshetsförsäkringen görs skillnad mellan olika former av inkomst. Vissa inkomster får räknas med och andra får inte räknas med i inkomstunderlaget för arbetslöshetsförsäkring. Genom att få tillgång till uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, som lämnats i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration kan arbetslöshetskassorna få aktuell information om sökandens inkomster. Några arbetslöshetskassor framhåller att uppgifter fortfarande kommer att behöva inhämtas från arbetsgivare, eftersom t.ex. arbetad tid och vilken period ersättningen avser inte framgår av uppgifter. Uppgifterna kommer dock att göra det möjligt att kontrollera att de inkomster som arbetslös- hetsersättningen baseras på stämmer överens med de inkomster som rapporterats till . Tillgång till uppgifterna ger också möjlighet att kontrollera om inkomst av arbete redovisats för då den anställde erhållit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Tillgång till uppgifterna ökar därför möjlig- heterna att upptäcka felaktiga utbetalningar och fusk. De uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen som arbetslöshets- kassorna har behov av är uppgifter om värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut samt identifikationsuppgifter för den Prop. 2016/17:58 uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. Uppgifter bör få lämnas ut Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att vad som framkommit om nyttan av att uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer lämnas ut till arbetslöshetskassorna är så stor att den överväger det eventuella integritetsintrång som utlämnandet kan innebära. Sekretessbrytande bestämmelser som möjliggör ett utlämnande bör införas i förordning. Utlämnande i elektronisk form För att vinsterna ska kunna uppnås i tillräcklig utsträckning krävs att uppgifterna kan lämnas ut på elektronisk väg. Arbetslöshetskassorna är inte myndigheter utan föreningar. Av 2 kap. 4 § jämförd med 1 kap. 1 § OSL och lagens bilaga framgår dock att arbetslöshetskassornas prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning omfattas av offentlighetsprincipen och att de beträffande den verksamheten ska betraktas som myndigheter vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen. I promemorian har inte föreslagits någon möjlighet att ge arbetslöshetskassorna direktåtkomst till uppgifter. Något sådant förslag lämnades inte heller av månadsuppgiftsutredningen, vars betänkande (SOU 2011:40) till stor del ligger till grund för promemorians förslag och överväganden. I promemorian hänvisas till att utredningen anförde att arbetslöshetskassorna inte är myndigheter, vilket ur sekretess- och integritetssynpunkt gör att det är mycket tveksamt om de ska få tillgång till uppgifterna genom direktåtkomst. Regeringen anser inte att det har framkommit ett sådant behov av direktåtkomst som motiverar att en möjlighet till sådan åtkomst bör föreslås i detta sammanhang. Enligt 2 kap. 6 § lagen om behandling av personuppgifter i Skatte- verkets beskattningsverksamhet får uppgifter i beskattningsdatabasen lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det. I promemorian föreslås att det införs en uttrycklig bestämmelse i förordning om att uppgifterna får lämnas ut till arbetslöshetskassor på medium för automatiserad behandling. Regeringen instämmer i att en sådan bestämmelse bör införas. 7.4.10Åklagarmyndigheten som mottagare av uppgifter Regeringens bedömning: Det bör i detta sammanhang inte föreslås någon möjlighet till direktåtkomst för för bestämmande av dagsböter. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens I promemorian föreslås att ska få ha direktåtkomst till uppgifter som har lämnats i en arbetsgivardeklaration om uppgifter behövs för bestämmande av dagsböter. Remissinstanserna: anför bl.a. att det i normala fall är polisen som utreder den misstänktes inkomstförhållanden inför beslutet om dagsböter. Uppgifterna har lämnats av den misstänkte vid förhör i samband med förundersökning. Endast i undantagsfall finns behov för åklagaren att själv kontrollera den misstänktes inkomst. därför enligt uppfattning angeläget att polisen ges samma möjlighet att ta del av uppgifterna. håller också att även och domstolar beslutar om anser att det bör övervägas om inte andra myndigheter i rättskedjan bör få ta del av inkomstuppgifter på samma sätt och om inte bör få ta del av inkomstuppgifter även för andra ändamål än bestämmande av dagsbotens framhåller behovet av att ta del av inkomstuppgifter i arbetet med att återföra brottsutbyte och i förundersökningar angående felaktiga utbetalningar från välfärds- Det är uppfattning att dessa frågor bör behandlas i ett sammanhang och att frågan om överlämnande av inkomstuppgifter till för bestämmande av dags- botens storlek därför inte bör behandlas separat. anser att det är självklart att bör omfattas av samma möjlighet till direktåtkomst för bestämmande av dagsböter som föreslås för i promemorian. anför också att det finns ett behov av direktåtkomst till beskattnings- databasen i brottsutredningar. myndigheten har möjligheter att få ut uppgifter efter beslut om förundersökning, men anser att det skulle effektivisera arbetet och korta handläggningstiderna om uppgifter kunde lämnas ut genom Skälen för regeringens bedömning: ska i vissa fall besluta om dagsböter i samband med strafföreläggande. varje dagsbot fastställs med hänsyn till den dömda personens I de flesta fall får under- laget för beräkning av dagsböter från polisen. I normala fall är det i praktiken således polisen som utreder misstänktas inkomstförhållanden inför beslutet om dagsböter. anser att frågan om överlämnande av inkomstuppgifter till för bestäm- mande av dagsbotens storlek inte bör behandlas separat. Regeringen bedömer av vad som framkommit att det är av mindre nytta för att ges direktåtkomst till inkomstuppgifter i beskattningsdatabasen för bestämmande av dagsböter. förslag till direktåtkomst som lämnas i promemorian bör därför inte föreslås i detta sammanhang. Det kan dock finnas anledning att vidare utreda om myndigheter inom rättsväsendet ska ges direktåtkomst till inkomstuppgifter samt om åtkomst ska medges för ytterligare ändamål än bestämmande av dagsbotens storlek. Regeringen kan vid behov komma att återkomma i frågan. Regeringens bedömning: Den sekretess som gäller hos uppgifter som lämnas ut bör inte föras över till Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian föreslås att sekretessen ska stärkas för de aktuella uppgifterna hos de mottagande myndigheterna och arbetslöshetskassorna. Remissinstanserna: anser bl.a. att det kan ifrågasättas varför uppgifter som hämtas in från ska ha ett starkare sekretesskydd än uppgifter som hämtas in på annat sätt under förundersökningen, vilka kan vara nog så känsliga. Även Ekobrotts- myndigheten har liknande synpunkter. Arbetslöshetskassornas sam- organisation (SO) har inget att erinra mot förslaget om att de utlämnade uppgifterna ges samma sekretesskydd som hos . SO framhåller dock att detta kommer att leda till likadana uppgifter i ett ärende kommer att behandlas på olika sätt i sekretesshänseende. Unionens arbetslöshetskassa avstyrker förslaget och anför i huvudsak att förslaget innebär att likvärdiga uppgifter får olika sekretesskydd beroende av vem som är avsändare av uppgiften. arbetslös- hetskassa framför liknande synpunkter. Skälen för regeringens bedömning I avsnitt 7.4.6–7.4.9 har regeringen gjort bedömningen att , , Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna ska ges rätt att ta del av uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, i en arbetsgivardeklaration, om uppgifterna behövs i vissa typer av ärenden hos de mottagande myndigheterna. Eftersom uppgifterna omfattas av absolut sekretess hos måste sekretessbrytande bestämmelser införas som tillåter att uppgifterna lämnas ut till dessa mottagare. Samtliga mottagare utom arbetslöshets- kassorna ska få medges direktåtkomst till uppgifterna. Med anledning av att sekretessbrytande bestämmelser införs måste det avgöras om uppgifterna kommer att ha ett tillfredsställande sekretesskydd hos mottagarna av dem, eller om sekretessen hos mottagarna behöver stärkas. Promemorians förslag innebär att sekretessen för uppgifterna ska stärkas på så sätt att absolut sekretess ska gälla för uppgifterna hos de mottagande myndigheterna och arbetslöshetskassorna. En av de grundläggande principerna för sekretessregleringen är att sekretess som huvudregel inte följer med en uppgift när den lämnas till en annan myndighet. Detta beror bl.a. på att behovet av och styrkan i en sekretessbestämmelse inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet. Denna avvägning kan mycket väl tänkas utfalla på skilda sätt hos olika myndigheter och inom olika områden. Offentlighetsintresset kan således kräva att de uppgifter som behandlas som hemliga hos en myndighet är offentliga hos en annan myndighet som har inhämtat dem hos den förstnämnda (prop. 1979/80:2 Del A s. 75 f.). Att de aktuella uppgifterna omfattas av absolut sekretess i beskattningsverksamheten har huvudsakligen motiverats av den skatt- skyldiges långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållanden till samt av hänsynen till den enskildes personliga integritet (prop. 1979/80:2 Del A s. 256 f.). Som framgår av avsnitt 7.2.2 gäller databassekretessen i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL för uppgifter som en myndighet får tillgång till genom den föreslagna direktåtkomsten till beskattningsdatabasen. Eftersom databassekretessen är absolut kommer sekretess att gälla för sådana uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden som bara är tekniskt tillgängliga i beskattningsdatabasen hos mottagarna. När en uppgift i beskattningsdatabasen dras ut på papper eller på annat sätt används i den mottagande myndighetens verksamhet upphör dock databassekretess att vara tillämplig hos myndigheterna (jfr prop. 2010/11:78 s. 23). Bestämmelserna om direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten endast får utnyttja direktåtkomsten när uppgifterna behövs i vissa specifikt angivna ärenden hos den myndigheten. När en uppgift i beskattningsdatabasen används i den mottagande myndighetens verksamhet kommer de sekretessbestämmelser som gäller hos den mottagande myndigheten fortfarande vara tillämpliga på uppgiften. De sekretessbestämmelserna är tillämpliga även på uppgifter som lämnas ut på annat sätt än genom direktåtkomst. Vad som ska bedömas är således om detta sekretesskydd är tillräckligt. Det ska framhållas att var och en av de myndigheter som är aktuella som mottagare av uppgifterna har en primär sekretessreglering till skydd för enskilds personliga förhållanden i de ärenden som avses i bestämmelserna om utlämnande. Lagstiftaren har således tidigare gjort en avvägning mellan insynsintresset och behovet av skydd för uppgifter av personlig karaktär i dessa ärenden, och frågan blir om de nu aktuella uppgifterna är av sådan art att de föranleder en annan bedömning. Med det ovan anförda gör regeringen följande bedömning gällande sekretesskyddet för de aktuella uppgifterna hos de mottagande myndigheterna. Enligt 28 kap. 1 § OSL gäller sekretess hos för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ett ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring. Det gäller således en presumtion för offentlighet. Uppgifter om en persons ekonomi faller under begreppet personliga förhållanden. Sekretess enligt nämnda bestämmelse kan komma att gälla inte bara uppgifter om sjukperioder och liknande utan också uppgifter om sjukpenninggrundande inkomst och om sjuk- penningens storlek. Det torde dock mera sällan kunna hävdas att det medför men för den enskilde att lämna ut uppgifter om hans eller hennes ekonomi. Liksom annars enligt offentlighets- och sekretesslagen ska men för den enskilde anses följa på varje åtgärd som typiskt sett upplevs som en påtaglig nackdel för den berörde, även om åtgärden är fullt rättsenlig Prop. 2016/17:58 och i övrigt acceptabel (prop. 1979/80:2 Del A s. 190). Uppgifter i beskattningsdatabasen får enligt nu gällande regler behandlas för att tillhandhålla information som behövs i författnings- reglerad verksamhet hos någon annan än , bl.a. för att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmåner, bidrag och andra stöd. lämnar för dessa ändamål en stor mängd uppgifter till . Sekretessbrytande bestämmelser tillåter att tar del av olika typer av uppgifter. Av 110 kap. 31 § SFB följer t.ex. att på begäran ska lämna uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken. tar del av bl.a. uppgifter om utbetald lön som finns i den årliga kontrolluppgiften och identifikationsuppgifter för den som har lämnat uppgiften. Detta utlämnande kommer i fortsättningen att avse sådana uppgifter om utbetalda ersättningar som lämnas i arbetsgivardeklarationer och för- enklade arbetsgivardeklarationer per betalningsmottagare, normalt . Uppgifter om inkomst lämnas också till även av den enskilde själv och av arbetsgivare. Det finns enligt regeringens mening inte skäl att bedöma behovet av sekretesskydd vid handläggningen av ärenden om SGI och bostadsbidrag annorlunda till följd av att medges direktåtkomst till vissa uppgifter per betalningsmottagare i beskattningsdatabasen. Enligt 21 kap. 5 § OSL gäller sekretess för uppgifter som rör utlänning, oavsett i vilket sammanhang som uppgiften förekommer, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisa- tion. I ärende om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar gäller enligt 26 kap. 1 § OSL sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Dagersättning är en form av bistånd som kan utges till asylsökande enligt bestämmelserna i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Av 37 kap. 1 § OSL framgår vidare att utöver vad som gäller i 21 kap. 5 § OSL gäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap. Sekretessen gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Även uppgifter om utlänningens ekonomiska omständigheter av personlig natur kan skyddas. Uppgifter om inkomster är en sådan typ av uppgift som förekommer i ärenden om dagersättning. Uppgifterna omfattas av ett starkt sekretesskydd hos . Det finns enligt regeringens mening inte skäl att bedöma behovet av sekretesskydd vid handläggning av ärenden om dagersättning annorlunda till följd av att får tillgång till vissa uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer. Som tidigare nämnts är reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess tillämpliga i ärenden om arbetslöshetsersättning och ärenden om medlemsavgift för arbetslös medlem, genom att arbetslöshetskassorna är upptagna i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen. Enligt 28 kap. 13 § OSL gäller sekretess i ärende om arbets- löshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och i ärende om medlemsavgift för arbetslös enligt lagen om arbetslöshetskassor för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Men kan föreligga om ett utlämnade av en uppgift typiskt sett kan innebära en påtaglig nackdel för den enskilde.