prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Sjunde AP-fonden regleras också av APL men hänvisas i vissa delar, exempelvis placeringsreglerna samt extern kontroll, också till lag (2004:46) om värdepappersfonder (LVF). Viss annan myndighetsreglering gäller också, exempelvis offentlighetsprincipen i tryckfrihetsförordningen (TF), offentlighets- och Sekretesslag (2009:400) (OSL) och lag (2007:1091) om offentlig upphandling (), medan däremot förvaltningslag (1986:226) endast delvis berör AP-fonderna och då främst på de administrativa områdena. Vidare måste samtliga fonder följa delar av nationella och internationella finansmarknadsregler exempelvis flaggningsregler i lag (1991:980) om handel med finansiella instrument i och motsvarande i EU. Vidare har vissa fonder några unika regleringar så som CFTC106 för derivathandel i (gäller ej Sjunde AP-fonden) och för Andra AP-fonden gäller också regelverket CSRC107 för handel med kinesiska A- aktier. Dessutom gäller vissa internationella avtal som svenska staten är undertecknat, exempelvis UN Global Compact (Bild 55). Commodity Futures Trading Commission (CFTC) reglerar terminskontrakt och optioner 107China Securities Regulatory Commission (CSRC) reglerar värdepappersindustrin i URVAL AV RELEVANTA REGLER Huvudsakliga styrande regelverk för AP-fonderna Delar av regelverk gäller Lag (2000:192) om allmänna den enda bindande författning med direkt tillämpning på pensions-fonder (APL) ▪ Lämnar stor självständighet och tolkningsutrymme åt fonderna Förvaltningslagen (1996:226) Berör endast delvis AP-fonderna och då främst på rent administrativa områden eftersom APL gäller i första hand Offentlighetsprincipen i TF och SekrL ▪ Utöver offentlighetsprincipen och lagen om offentlig upp- handling gäller även delar av andra regleringar så som Lag (2004:46) om värdepappersfonder ▪ Delvis tillämplig för AP7 där APL specifikt pekar på ▪AP7:s styrelse har beslutat att lagen skall följas fullt för relevanta delar exempelvis intern organisation (1991:980) om handel med fin. lag (2000:1087) om anmälnings- skyldighet för vissa innehav av fin. instr., samt relevanta FFFS ▪Som aktör på finansmarknaden måste AP-fonderna följa vissa handelsregler, gällande t.ex. flaggning av ändringar av innehav, insiderställning, clearingregler, pantsättningar mm ▪ Gäller även vissa internationella finansmarknadsregler så som flaggnings- och blankningsregler i EU, delar av (t.ex. derivathandeln), CFTC för derivathandel i (ej AP7) och för AP2 gäller också CSRC (reglering för att handla kinesiska A-aktier) UN Global Compact m.fl. interntla. ▪ Som myndighet är AP-fonderna bundna till alla överenskommelser som svenska staten är part i KÄLLA: Aktuell lagstiftning och regelverk Givet att APL lämnar stor självständighet och tolkningsutrymme (exempelvis har Första till Fjärde AP-fonderna ingen tillsynsmyndighet och fondernas risktolerans styrs av att ”den totala risknivån skall vara låg”) är en utvärdering av regelefterlevnad svår att genomföra och baseras på fondernas egna rapporterade incidenter. APL har dock ett antal specifika regler, exempelvis placeringsreglerna, som är enklare att följa upp. till vad fonderna har rapporterat gällande regelefterlevnad har Första och Andra AP- fonderna överskridit placeringsregeln max onoterade tillgångar enligt APL108 vilket har fortsatt in . För Första AP-fonden skedde överträdelsen drivet av marknadsförändringar och har legat kvar över gränsen med några tiondels procentenheter. En hanteringsplan, som spärrar nyinvesteringar i onoterade tillgångar, har fastställts av styrelsen samt följs upp vid varje styrelsemöte och situationen rapporteras till VD. För Andra AP-fonden skedde överträdelsen drivet av dollarkursförändringar då riskkapitalfonder har stor valutaexponering mot dollar. justerades kategoriseringen av riskkapitalfonder i linje med lagtexten109 och innehavet gick ned . 108Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (APL) innehåller placeringsregler som bland annat definierar att fonderna max får ha av tillgångarna i onoterade innehav 109Enligt lagen skall en fond som huvudsakligen investerar i onoterade bolag kategoriseras som onoterade. Andra AP-fonden hade kategoriserat samtliga sina riskkapitalfonder som onoterade trots att vissa av fonderna hade av innehavet i noterade bolag varför det skedde en justering av onoterade tillgångar överträdde Andra AP-fonden återigen gränsen drivet av marknadsförändringar. Även Andra AP-fonden har informerat styrelse och ledningen har åtgärdsplaner på plats som de följer och ämnar återgå till onoterade tillgångar med hänsyn till marknadsförutsättningar för att minimera eventuell förlust. har gjort två överträdelser , 2013 respektive 2014. 2013 överträddes passivt för förvärv och innehav av aktier (kap 4, 5§110) genom att ett bolag delade ut aktier i ett dotterbolag som inte var noterade på någon reglerad marknad. Innehavet avyttrades direkt. I samband med notering av ett fastighetsbolag på Stockholmsbörsen 2014 överträddes aktivt för röstandel (kap 4§111) (gräns ) då beslutad nyemission i bolaget av tekniska skäl ännu inte registrerats. Överträdelsen reglerades nästföljande affärsdag och rapporterades till ledning och styrelse. Tredje AP-fonden och Sjunde AP-fonden har inte haft några överträdelser . Tredje har dessutom beslutat att limiterna för onoterade tillgångar skall vara 4,samt räntor 31,för att garantera säkerhetsmarginal till laglimiten (Bild 56). Överträdelser av lagstadgade regler enligt APL överskreds limiten på onoterade innehav drivet av marknadsförändringar och har fortsatt ligga över Enligt styrelsefastställd hanteringsplan görs inga nyinvesteringar i onoterade tillgångar Situationen följs upp vid varje styrelsemöte och rapporteras till VD överskreds limiten på onoterade innehav drivet av dollar-förändring då PE-fonderna har stor valutaexponering justerades kategoriseringen av riskkapitalfonder i linje med lagtexten1 och överskreds laglimiten igen med den nya kategoriseringen drivet av Har genom styrelsebeslut en säkerhetsmarginal vid 4,för onoterade tillgångar som inte får överskridas och 31,för räntor som inte får underskridas 2013 överträds passivt för förvärv och innehav av aktier (kap 4, 5§2) genom ett bolag delade ut aktier i ett dotterbolag som inte var noterade på någon reglerad marknad. Vid notering av ett fastighetsbolag på Stockholmsbörsen 2014 överträds aktivt för röstandel (kap 4, 9§3) med 0,74 p.e. (gräns ) då beslutad nyemission i bolaget av tekniska skäl ännu inte registrerats. Överträdelsen reglerades nästföljande affärsdag. 1Enligt lagen skall en f ond som huv udsakligen investerar i onoterade bolag kategoriseras som onoterade. AP2 hade kategoriserat samtliga sina riskkapitalfonder som onoterade trots att v issa av fonderna hade av sina innehav i noterade bolag v arför en omkategorisering gjordes 2Anger att f örv ärv av aktier endast får göras i f öretag som är, eller från emissionen avses bli, noterade på en reglerad marknad 3Anger att 1-4 AP-f onderna inte f år ha ett röstetal (genom aktier eller andra andelar) KÄLLA: Dokumentation från fonderna; Intervjuer med AP-fonderna 110Anger att förvärv av aktier endast får göras i företag som är, eller från emissionen avses bli, noterade på en reglerad marknad 111Anger att Första till Fjärde AP-fonderna inte ha ett röstetal (genom aktier eller andra andelar) Skillnader i regelverk jämfört med privata institutionella investerare Privata institutionella investerare i består bland annat av pensionsfonder och andra värdepappersfonder, försäkringsbolag (framförallt livförsäkringsbolag), alternativa förvaltare (exempelvis hedgefonder) och andra värdepappersbolag (exempelvis diskretionära förvaltare). Investerare lyder under olika regelverk beroende på verksamhetens syfte och form. Pensions- och värdepappersfonder regleras huvudsakligen av lag (2004:46) om värdepappersfonder (LVF) och av föreskrifter (FFFS), försäkringsbolag av försäkringsrörelselag (2010:2043) och av FFFS, alternativa förvaltare av lag (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder och andra värdepappersbolag av lag (2007:528) om värdepappersmarknaden. Mest relevanta jämförelse för AP-fonderna är pensions- och värdepappersfonder samt försäkringsbolag och jämfört med dessa har Första till en lägre grad av detaljering i sitt regelverk. Den lägre graden av detaljering kan bland annat motiveras av tre anledningar: AP-fonderna inte förvaltar privatpersoners kapital (saknar konsumentkontakt112), är en myndighet (behöver ej hantera ägare113) och är inte kritiska för det finansiella systemet (jämför bankers hantering av betalningar och utlåning till företag och hushåll) (Bild 57). Huvudsakliga regelverk per typ av investerare Mest relevanta för jämförelse med AP-fonderna då dessa investerar brett för privata och juridiska personers räkning ▪Privata institutionella investerare består bland annat av pensionsfonder och andra värdepappersfonder, försäkringsbolag, (fr.a. livförsäkringsbolag), alternativa förvaltare (t.ex. hedgefonder) och andra värdepappersbolag (t.ex. diskretionära förvaltare) ▪Investerare lyder under olika regelverk beroende på verksamhetens form och syfte Lag (2004:46) om verksamhet och fondförvaltning av privata och institutionella medel Omfattande regelverk innehållande bl.a. placeringsregler och –begränsningar samt ramverk för styrning och riskhantering Detaljerade föreskrifter i FFFS Reglerar liv- och sakförsäkringsföretags verksamhet, inklusive deras kapitalförvaltning Detaljerade placeringsregler med gränser per tillgångsslag Omfattande regler för kapitaltäckning och solvens samt styrning och riskhantering och Detaljerade föreskrifter i FFFS Lag (2013:561) ▪Reglerar fonder som inte täcks av det bredare vp-regelverket men som investerar för andras räkning, t.ex. riskkapitalfonder, fastighetsfonder, hedgefonder och andra specialfonder ▪Allmänna krav på organisering, processer, riskhantering och rapportering, inga begränsningar för placeringsverksamhet och finansiella instrument etc. Lag (2007:528) Reglerar övriga aktörer på värdepappersmarknaden, t.ex. diskretionära förvaltare, mäklare- och förmedlare och handelsplatser Allmänna regler om styrning och riskhantering samt rapportering och tillsyn under KÄLLA: Aktuell lagstiftning och regelverk 112Omfattande regelverk för att skydda hantering av enskilda individers kapital. 113Omfattande regelverk för att hantera ägare som köper och säljer andelar i fonder, då det inte går att köpa andelar i Första till varför en stor del av denna hantering ej behöver regleras Privata institutionella investerare i har mer styrande och detaljerade regelverk bland annat inom kontroll, rapportering och uppföljning (exempelvis privata aktörer redovisning och rapportering enligt FFFS (2013:9) och tillsyn under ), men även inom placeringsregler (exempelvis detaljering av riskbegränsningar privata aktörer skall ha ”lämplig fördelning av placeringar” med hänsyn till vald riskprofil och för försäkringsbolag finns tydligt definierade gränser för placeringar i olika instrument). Sjunde AP-fonden regleras delvis av LVF varför fonden i vissa delar hamnar närmare privata aktörers regelverk (exempelvis gäller FFFS (2013:9) och dessutom står fonden under tillsyn) och Första till Fjärde AP-fondernas regelverk (Bild 58 samt 59). Jämförande översikt över regelverken för AP-fonder och privata institutionella investerare1 – exempel (1/2) URVAL AV RELEVANTA REGLER För AP7 gäller APL samt delar av lag (2004:46) om vpf. samt FFFS föreskrifter 2013:9 Privata fonder och livförsäkringsbolag Lag (2004:46) om värdepappersfonder Försäkringsrörelselag (2010:2043) FFFS (2013:9) om vp.-fonder m.fl. FFFS ▪ VP-lagen föreskriver att årsberättelse samt halvårsredogörelse ska publiceras för varje förvaltad fond Detaljerade regler om redovisningens innehåll, format och beräkningsmetoder i FFFS 2013:9 Ytterligare detaljerade finansiella rapporter ska lämnas varje Särskilda, detaljerade krav på försäkringsbolags redovisning i ▪ Fondbolaget ska dessutom upprätta en egen årsredovisning ▪ Verksamhetsplan för fondbolag (VP) samt org-översikt måste Omfattande och detaljerade krav på styrning och riskhantering i godkännas av FI för tillstånd Detaljerad beskrivning av VPs innehåll i FFFS 2013:9, inkl. bl.a. organisation, processer mm försäkringsbolag, inklusive krav på finansiell modellering mm. Fond- och försäkringsbolag står under ▪ Fondbolagets och dess fonders räkenskaper ska revideras av Möjlighet för FI att förordna bl.a. extern revisor och aktuarie för 1 Pensions- & värdepappers fonder och försäkringsbolag : Relevant lagstiftning ▪Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder ▪Årsredovisning ska upprättas som ger en ”rättvisande bild” av verksamhet och finansiell ställning ▪Inga detaljerade krav på innehåll –För AP7:s förvaltade fonder gäller FFFS 2013:9 (ej frivilligt) med tydliga krav på innehåll ▪Översiktliga krav på att verksamhetsplan finns som innehåller ”riktlinjer för placeringsverksamheten” samt ”beskrivning av huvudsakliga risker och hur dessa ska hanteras” ▪Endast AP7 står under FI:s tillsyn ▪Av regeringen utsedd revisor ska revidera fondernas räkenskaper ▪Regeringen ska låta genomföra en granskning av AP-fondernas förvaltning Jämförande översikt över regelverken för AP-fonder och privata institutionella investerare1 – exempel (2/2) URVAL AV RELEVANTA REGLER För AP7 gäller APL samt delar av lag (2004:46) om vpf. samt FFFS föreskrifter 2013:9 Privata fonder och livförsäkringsbolag Lag (2004:46) om värdepappersfonder Försäkringsrörelselag (2010:2043) FFFS (2013:9) om vp.-fonder m.fl. FFFS ▪ “Lämplig fördelning av placeringar” med hänsyn till vald riskprofil Tydligt definierade gränser för försäkringsbolags placeringar i Självständigt system för riskhantering ska finnas i fonder, validerad modell mm. Fonden får inte äga aktier i ett bolag som ger ett “väsentligt inflytande över bolagets ledning” Inga strikta begränsningar för försäkringsbolag Högst som huvudregel (aktier) i VP-fonder – Högst , om inte av värdet koncentreras i Högst om det är statspapper i aktier som huvudregel för försäkringsbolag ▪ Ingen begränsning för fonder om tillgången motsvarar krav för Högst av fondens värde i annat fall onoterade aktier för tjänstepensförvaltare Särskilda gränser för skuldtäckta tillgångar Tillåtet med krav på tillsyn av den externa förvaltaren 1 Pensions- & värdepappers fonder och försäkringsbolag : Relevant lagstiftning ▪Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder ▪“Den totala risknivån ska vara låg” ▪Minst räntor med låg risk ▪Högst tillgångar med valutarisk ▪Fonden får äga högst av aktierna i ett enskilt bolag (undantag fastighetsbolag) ▪10% som huvudregel ▪Ingen begränsning för svenska statspapper och utländska papper med motsvarande risk ▪Högst av fondens värde ▪Endast indirekt ägande tillåtet, t.ex. via riskkapitalfonder ▪Minst av fondens värde måste förvaltas externt Frivillig regelefterlevnad utöver styrande regelverk Som aktör på finansiella marknader påverkas AP-fonderna av nuvarande och kommande regelverk även om regelverken inte alltid är direkt tillämpliga. Ledning och styrelse i samtliga AP-fonder bedöms vara måna om att hålla sig à jour och agera likt andra aktörer i marknaden. Sjunde AP-fonden har bland annat av den anledningen fattat ett styrelsebeslut om att följa LVF fullt ut för relevanta delar även om detta inte krävs av lagen, exempelvis kring intern organisation. Samtliga fonder har i många fall inspirerats av icke styrande regelverk, exempelvis för att utforma funktioner (compliance officer enligt LVF) och interna regelverk (operativa risker enligt FFFS (2014:4) och styrning och kontroll enligt FFFS (2005:1)). Vidare har fonderna visst samarbete kring regelverk i form av att gemensamt utreda implikationer av kommande regelverk exempelvis och 2, och fonderna har upprättat en gemensam policy för gåvor, representation och andra förmåner (Bild 60). Exempel på frivillig regelefterlevnad av relevanta regelverk för privata aktörer AP1 AP2 AP3 AP4 AP7 Kommentar och/eller exempel Regelverk för institutionella investerare Koder, rekom- mendationer och policies Interna regelverk i AP-fonderna Lag (2004:46) om värdepappersfonder AP2 påverkat rollen för compliance officer AP7 följer placeringsreglerna samt tillämpliga delar föreskrifter och ESMAS preciseringar av UCITS regler Lag (2013:561) om förvaltare av alternativa AP1 inspiration för due dilligence-processen Gemensamt utrednings och analysarbete hur detta påverkar FFFS (2013:9) om vp.-fonder AP4 inspiration riskhanteringsplan och operativa risker FFFS (2014:1) om styrning och riskhantering i AP7 följer huvudsakligen kap 4 och 5 FFFS (2014:4) om operativa risker FFFS (2007:16) om värdepappersrörelse AP3 policy för organisation, investeringsprinciper, riskhantering FFFS (2011:1) om ersättningssystem AP3 tar intryck av och har påverkat personalhandboken FFFS (2011:2) om allmänna råd ersättningspolicy FFFS (2010:7) om föreskrifter om AP1 gör stresstester som del av regelverk FFFS (2005:1) om styrning och kontroll AP3 tar intryck av, påverkat rutin för intern kontroll Svensk kod för fondbolag mm AP3 inspiration för “best practice” samt relevant för motparter Svensk kod för bolagsstyrning Som stor ägare i många bolag beaktar alla fonder denna UN Global Compact m.fl. interntla. Samtliga fonder använder för kravställande på förvaltare Samtliga fonder har en rad interna regelverk och policys uppsatta ofta med inspiration eller direkt av ovanstående Regler för anställdas affärer Policy för gåvor, rep. Policy för gåvor, representation och andra förmåner gemensamt Riktlinjer t.ex. tjänsteresor, outsourcing KÄLLA: Aktuell lagstiftning och regelverk; intervjuer Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , Hellmark , , , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet