prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — Om det uppmärksammas att en gäldenär missköter sina inbetalningar före den tidpunkten, har borgenären i stället möjlighet att begära omprövning av beslutet om skuldsanering. Regeringen anser att detta bör förtydligas i lag. 2015/16:125 Om det däremot bestämts att gäldenären ska betala direkt till borge- närerna, bör dessa alltid ha möjlighet att begära verkställighet av beslutet om skuldsanering när det fått laga kraft. I dessa fall ska nämligen borgenärerna få månadsvisa betalningar av gäldenären, utan någon inblandning från betalningsförmedlingstjänsten. Om gäldenären inte sköter sin betalningsplan, kommer det således att stå klart hur mycket som gäldenären betalat för lite till varje borgenär. Felaktig betalning till en borgenär Den föreslagna ordningen innebär att gäldenären som huvudregel ska betala till betalningsförmedlingen. Det kan dock inte uteslutas att gäldenären betalar direkt till en borgenär, trots att något beslut inte har fattats om att tillåta detta. Enligt utredningens bedömning ska en sådan betalning inte återgå eller betalas in till betalningsförmedlingen, utan får anses som ett led i fullgörandet av betalningsskyldigheten. Inledningsvis kan det konstateras att det lär bli ovanligt med felaktiga betalningar efter inledandebeslutet men före det slutliga beslutet om skuldsanering (se avsnitt 5.6.2). I det preliminära beslutet om betalning ska det nämligen enbart anges ett månatligt belopp som gäldenären ska betala in till förmedlingstjänsten. Det ska alltså inte i det beslutet anges vilka borgenärer som omfattas av skuldsaneringen och hur dessa ska få betalt. Om gäldenären trots det skulle betala direkt till en borgenär, påverkar det inte gäldenärens skyldighet att betala till Kronofogde- myndigheten enligt vad som bestämts i inledandebeslutet. Dessutom kan felaktiga betalningar i detta inledande skede medföra att gäldenären inte medverkar i ärendet och att ansökan om skuldsanering därför avslås. Vad gäller felaktiga betalningar efter ett slutligt beslut om skuld- sanering är det då visserligen utrett vilka borgenärer som ska få betalt av skuldsaneringsgäldenären. Emellertid finns det, enligt regeringens mening, inte heller för denna situation anledning att befara att felaktiga betalningar kommer att bli ett problem. Anledningen till detta är framför allt att betalningsplanen i fortsättningen inte ska innehålla uppgifter om vilket belopp som gäldenären ska betala till respektive borgenär. Hur borgenärerna ska få betalt ska i stället bestämmas särskilt. Trots detta kan det undantagsvis bli så att en gäldenär av misstag råkar betala direkt till en borgenär, i stället för till förmedlingstjänsten. Det finns dock inte skäl att införa särskilda regler för en borgenär som mottagit en felaktig betalning. Som utredningen tar upp bör en sådan betalning normalt anses som ett led i fullgörandet av gäldenärens betal- ningsskyldighet. Inte heller finns det finns enligt regeringens mening anledning att in- föra någon särskild regel – eller sanktion – riktad mot gäldenären för att hantera eller motverka sådana felaktiga betalningar. I stället bör en felaktig betalning kunna hanteras av befintliga regler om omprövning av ett beslut om skuldsanering. En felaktig betalning innebär inte bara i sig att gäldenären inte följer betalningsplanen. Den innebär också att gäldenären betalar in ett för litet belopp till betalningsförmedlingen. I en sådan situation kommer att ha i uppgift att uppmärksamma gäldenären och borgenärerna om detta (se avsnitt 5.5.3). Gäldenären som felaktigt betalar direkt till en borgenär, och därmed inte följer betalningsplanen, riskerar att beslutet om skuldsanering omprövas Prop. 2015/16:125 och upphävs (48 § första stycket 6 i förslaget till ny skuldsaneringslag). Detta gäller särskilt om den felaktiga betalningen skett medvetet eller om det skett flera felaktiga betalningar. Regeringen vill i detta sammanhang understryka betydelsen av peda- gogiskt utformade betalningsplaner med tydlig information om hur betalning ska ske för att undvika risken för att gäldenären felaktigt betalar direkt till en borgenär i stället för till förmedlingen. En flexiblare betalningsplan med två Regeringens förslag: Gäldenären ska ha två betalningsfria månader Dessa månader ska vara . Betalningsplanen ska i fler fall än vara kortare än . ska kunna bestämmas, om det finns beaktansvärda skäl. skuldsaneringsutrednings förslag: Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. ska betalningsplanen löpa , om det inte är skäligt att Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget om en flexibel betalningsplan eller har inga invändningar mot det. Riksbank bedömer att förslaget kan ge upphov till ett visst tolknings- utrymme och menar att eftersom längden på betalningsplanen i hög grad avgör hur mycket kreditgivaren kan få betalt av låntagaren är det viktigt att lagändringarna inte tillämpas godtyckligt. och ställer sig tveksamma till förslaget eftersom det riskerar att leda till en alltför generös utredningens förslag till lagtext inte stämmer överens med övervägan- dena och innebär att huvudregeln skulle bli en betalningsplan kortare än , vilket i och för sig ställer sig bakom. ring och avstyrker förslaget. mannen anser att det bör tydliggöras att hänsyn ska tas till barnets situation vid beslut om betalningsplanens längd. det snarare bör vara regel än undantag att personer med barn beviljas en Många remissinstanser uttalar sig om förslaget om två betalningsfria De flesta av dem är positiva, bl.a. , Dom- stolsverket, , , , , och för Budget- och En del remissinstanser, bl.a. tingsrätt, , , , Svensk Inkasso, och , avstyrker eller har invändningar mot förslaget i denna del. remissinstanser ser hellre att betalningsplanen löper . 2015/16:125 Enligt uppfattning vore det bättre med en treårig betalningsplan med möjlighet till ännu kortare betalningsplaner än en femårig betalningsplan med två betalningsfria månader. Även Krono- fogdemyndigheten saknar ett förslag som generellt förkortar gäldenärens totala överskuldsättningsperiod. Myndigheten lyfter fram att två betalningsfria månader inte underlättar för den dryga tredjedel av skuldsaneringsgäldenärerna som helt saknar betalningsförmåga. Borg- holms kommun, kommun, kommun och kommun har liknande synpunkter. Skälen för regeringens förslag En mer flexibel och human betalningsplan Vid en skuldsanering ska en betalningsplan upprättas som visar när och hur gäldenären ska betala sina borgenärer. nuvarande regler , om det inte finns särskilda skäl att bestämma (9 § skuldsaneringslag). om skuldsanering ändras, kan betalningsperioden förlängas till som längst (26 § skuldsaneringslag). Regeringen föreslår i denna proposition moderna regler som medför att så många evighetsgäldenärer som möjligt ska ansöka om och genomföra skuldsanering och därigenom bli ekonomiskt rehabiliterade och komma tillbaka till ett mer normalt samhällsliv. hjälp i ett tidigare skede och det bör även gå snabbare för dem att få sina skulder avskrivna och komma ut ur skuldfällan. Betalningsplanen och dess utformning spelar en viktig roll i skuld- Skuldsanering bör vara ett naturligt steg för en gäldenär som hamnat i en omöjlig situation. Det är därför viktigt att betalningsplanen utformas på ett sådant sätt så att den inte avskräcker gäldenären från att ansöka om skuldsanering. tidigt utformas så att den ger skuldsaneringsgäldenären goda förutsätt- ningar att klara av skuldsaneringen och sedan förbli skuldfri. inte skuldsaneringen innebära en för hård belastning på gäldenären och dennes familj som betalningsplanen löper, oavsett längden Det är flera faktorer som är av betydelse när betalningsplanens utform- ning ska bestämmas. Ett argument för en kortare betalningsperiod är att vissa gäldenärer, när de väl ansöker om skuldsanering, redan har varit överskuldsatta och under den tiden levt under knappa eko- Den totala avbetalningstiden blir till följd av detta alltså längre än , ibland betydligt längre. om ökad information och om förenklingar i ansökningsförfarandet kommer dock att medföra att en evighetsgäldenär snabbare ges möjlighet Vissa av de negativa effekter som överskuldsättning innebär för den enskilde kvarstår också som betalningsplanen löper. exempel har personer som lever med överskuldsättning sämre hälso- värden än den genomsnittliga invånaren. Rädsla för att det ska hända något som kan äventyra skuldsaneringen kan leda till att gäldenären blir passiviserad och t.ex. inte vågar förändra sin arbetssituation eller byta bostad. Gäldenärens svåra situation och samhällets kostnader för överskuld- sättning är bakgrunden till det rehabiliterande syftet med skuldsanerings- institutet. Förutom hänsyn till den pressade situation som en skuld- saneringsgäldenär lever under, bör hänsyn tas till gäldenärens behov av att få tillräcklig tid för att lära sig att ta hand om sin ekonomi. Skuld- saneringen ska innebära att gäldenären inte bara får sina skulder sanera- de. Gäldenären bör också ges goda förutsättningar att hantera och planera sin ekonomi så att han eller hon inte hamnar i samma situation igen. Betalningsplanens längd har också betydelse för den allmänna betal- ningsmoralen, varför det även ur detta perspektiv är viktigt att betal- ningsplanen inte är alltför kort. Dessutom måste regleringen kring betalningsplanen utformas på ett sådant sätt att skuldsaneringsinstitutet har ett fortsatt högt förtroende bland allmänheten. Det måste också beaktas att en alltför kort betalningstid skulle kunna förhindra att vissa gäldenärer beviljas skuldsanering på grund av att det skulle framstå som oskäligt. Borgenärskollektivet gynnas i och för sig av att gäldenären får en fungerande ekonomi, som det är viktigt att skuldsaneringsinstitutet tillgodoser borgenärernas befogade intresse av att faktiskt få betalt för sina fordringar. Mot denna bakgrund och för att åstadkomma en betalningsplan som är anpassad efter skuldsaneringsgäldenärens behov och hans eller hennes förutsättningar är det enligt regeringens mening viktigt att inte fokusera enbart betalningsplanen ska löpa. Även om samtliga gäldenärer som beviljas skuldsanering har det gemensamt att de lever under svåra förhållanden är det ändå så att de har olika förutsättningar och behov. En utgångspunkt vid överväganden om betalningsplanens utformning bör därför, enligt regeringens uppfattning, vara att det bör finnas ett betydande mått av flexibilitet när planens längd bestäms. Vidare bör det övervägas om det finns andra sätt än att korta betalnings- planen för att åstadkomma en mer human skuldsaneringstid för gälde- nären och dennes familj. För att göra betalningsplanen mer human och förbättra gäldenärens förutsättningar att klara av en skuldsanering föreslår utredningen att det ska införas två betalningsfria månader , som ska infalla . Förslaget får stöd av många remissinstanser och framstår enligt regeringens mening som välgrundat. Två betalningsfria månader skulle innebära en välkommen ventil som gäldenären genomför sina skuldsanerings- betalningar och förbättra förutsättningarna för gäldenären att klara av skuldsaneringen och bli rehabiliterad. Dessutom kan förslaget bidra till att fler evighetsgäldenärer som står under löneutmätning väljer att ansöka om skuldsanering. Även ur ett barnperspektiv bör det vara välkommet . För en gäldenär med barn skulle en sådan lösning vara värde- full och ge honom eller henne förbättrade möjligheter att klara av vissa särskilt utgiftstyngda månader. Det kan t.ex. handla om att ha råd att um- gås och göra någonting särskilt med sina barn under sommarsemestern. Lättnaden kan också innebära att gäldenärens motivation att genomföra Skuldsaneringen syftar till att vara rehabiliterande och det är därför viktigt att gäldenären är motiverad och känner tillförsikt . övrigt, t.ex. införandet av en betalningsförmedling som ska underlätta gäldenärens betalningar, innebär dessutom på flera andra sätt förenk- lingar för gäldenären. En möjlighet har inte tidigare diskuterats i skuldsaneringssammanhang, men däremot i fråga om löneutmätning. samband med ändringar av löneutmätningsreglerna övervägdes om det skulle införas två s.k. fasta frimånader under det att löneutmätning inte Ett sådant system bedömdes dock kunna uppmuntra till mani- pulation genom att gäldenär och arbetsgivare skulle kunna komma överens om att t.ex. övertidsersättning skulle betalas ut vid just de till- fällen som frimånaderna inföll och systemet infördes därför inte. betonades att rimliga förbehållsbelopp och möjligheter till anstånd skulle säkerställa att systemet inte blev för betungande för gäldenären (prop. 1994/95:49 s. 58 f. Se även RSV Rapport 2000:6 s. 89 f.). skiljer sig från löneutmätningsinstitutet på det sättet att det vid skuldsanering är bestämt redan från början vilket belopp som gäldenären ska betala och att detta belopp inte är tänkt att ändras under skuldsaneringen (jfr dock möjligheten till omprövning i 48 och 49 §§ i förslaget till ny skuldsaneringslag). månader för skuldsanering kan därför inte, enligt regeringens mening, avfärdas med samma argument som för löneutmätning. Vissa remissinstanser, bl.a. , , , , Svensk Inkasso, Svenska och , är kritiska till förslaget om betalningsfria månader och framhåller den förlust som förslaget kommer att innebära för borgenärerna. Det framförs också att systemet kommer att bli krångligt för gäldenärerna och att det blir svårt att hålla reda på vilka månader som betalning ska ske och vilka som är Förslaget kostar dock borgenärerna mindre än vad t.ex. en ettårig minskning av betalningsplanens längd skulle innebära och kan förväntas innebära att fler av skuldsaneringsgäldenärerna med betal- ningsförmåga klarar av att genomgå skuldsaneringen. Det bör inte heller vara besvärligt för en skuldsaneringsgäldenär att hålla ordning på vilka månader som är betalningsfria, särskilt inte om det anges i betalnings- planen när och hur betalning ska ske. Sammantaget föreslår därför regeringen att det ska införas två Att de skuldsaneringsgäldenärer som saknar betalningsförmåga inte gynnas av förslaget är enligt regeringens mening inte ett avgörande hinder mot att det genomförs. det också viktigt att dessa gäldenärer får en acceptabel tillvaro under skuldsaneringen och får goda förutsättningar att genomföra den. regeringen återkommer till nedan ska även dessa gäldenärer som huvud- regel få avräkna den tid som har gått sedan inledandebeslutet meddelades (se avsnitt 5.6.2). Vidare kommer det även för denna grupp att finnas en möjlighet att vara mer flexibel vid bestämmandet av hur som skuldsaneringen ska löpa. Sammantaget kommer det därför att finnas verktyg för att åstadkomma att skuldsaneringsgäldenärer som saknar betalningsförmåga – och därmed inte kan tillgodoräkna sig några betal- ningsfria månader – får en acceptabel tillvaro under skuldsaneringen. Betalningsplanen ska i fler fall kunna vara kortare än fem år finns det en möjlighet att bestämma en kortare betal- ningsplan än , om det finns särskilda skäl. I praktiken görs dock undantag mycket sällan. Utredningens genomgång av praxis visar att av de drygt 4 500 beslut om skuldsanering som fattades bestämdes enbart i ca 25–30 fall. Det är för regeringen tydligt att avsteg från huvudregeln bör kunna ske i fler fall än så. Utredningen föreslår att det ska ges större möjligheter att besluta om en kortare betalningsplan än . Några remissinstanser, bl.a. Kon- sumentverket och , menar att en annan lösning skulle vara att införa generellt kortare betalningsplaner. Även tidigare lagförslag och tillkännagivanden från är inne på en generell förkortning av betalningsplanen. Utredningen, som fört diskussioner med företrädare för både gäldenärer och borgenärer, bedömer dock att det inte finns någon större efterfrågan på en generell förkortning av betalnings- planens längd. Inte heller finner utredningen att det finns andra skäl för att betalningsplanens längd bör vara kortare än de som gäller . Det finns också risker med att generellt förkorta betalningsplanen, t.ex. att fler gäldenärer skulle få avslag på sina ansökningar eftersom en skuldsanering skulle framstå som oskälig och att kreditvillkoren för konsumenter försämras. En generell förkortning skulle också riskera att påverka betalningsmoralen och i grunden förtroendet för skuldsanerings- institutet, om inte förkortningen balanseras av inskränkande villkor som minskar gäldenärens möjlighet att beviljas skuldsanering. Regeringen, liksom majoriteteten av remissinstanserna, delar utred- ningens bedömning att det finns fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Regeringen föreslår därför att det ska vara tillräckligt att det finns beaktansvärda skäl för en kortare betalnings- plan än för att ska kunna besluta om en sådan. Genom att sänka kravet på detta sätt, vilket endast lagtekniskt skiljer sig från utredningens förslag, bör det åstadkommas både att fler omständigheter kan beaktas vid bestämmandet av betalningsplanens längd och att fler betalningsplaner blir kortare än . I varje enskilt fall bör det göras en avvägning av om det med beaktande av bl.a. hänsyn till gäldenärens levnadssituation och skuldernas ålder finns skäl att besluta om en kortare betalningsplan. Sådana skäl kan finnas t.ex. om gäldenären nått hög ålder eller är sjuk. Både och framför att hänsyn bör tas till barns situation vid beslut om betalningsplanens längd. Som beskrivs i avsnitt 4.1 drabbas barnen särskilt hårt i en familj som lever med överskuldsättning. Ett barn lever också under andra tidsperspektiv än vuxna. Om en överskuldsatt förälder erbjuds skuldsanering och får en chans att ta sig ur den besvärliga situationen, blir det något som också kommer barnen till del och förbättrar deras förutsättningar till en mer normal barndom. Eftersom familjen kan ha haft ekonomiska problem när skuldsaneringen påbörjas kan dock barn tvingas leva under knappa 2015/16:125 ekonomiska omständigheter under en stor del av barndomen. Om det finns en risk för att gäldenärens barn drabbas oskäligt hårt, bör detta kunna vara ett skäl till att göra avsteg från huvudregeln och bestämma en kortare betalningsplan. Att som föreslår tydliggöra detta i lagtext är inte, enligt regeringens mening, nödvändigt. I författ- ningskommentaren utvecklas vidare vad som kan utgöra skäl till en kortare betalningstid än . En helhetslösning som leder till snabbare och enklare skuldsanering Regeringen föreslår alltså att gäldenären bör få två betalningsfria månader och att det i fler fall ska kunna bestämmas en kortare betal- ningsplan än . Genom regeringens förslag åstadkoms – tillsammans med att gälde- nären föreslås påbörja sina betalningar redan i samband med inledande- beslutet (avsnitt 5.6.2) – både att gäldenären kan komma ut ur skuld- saneringen tidigare än enligt dagens regelverk och att gäldenären ges den lättnaden att han eller hon har en betalningsamnesti med totalt . Utöver detta innebär även regeringens förslag om ökad information om skuldsanering (avsnitt 5.2) och om ett enklare ansökningsförfarande (avsnitt 5.3.1) att gäldenären tidigare kommer in i skuldsaneringsförfarandet. Genom denna helhetslösning skapas ett attraktivt skuldsaneringsförfarande som bedöms ge gäldenären de bästa förutsättningarna att komma in i och klara av en skuldsanering, som borgenärernas intressen respekteras. Gäldenärens betalningar påbörjas tidigare Regeringens förslag: Gäldenären ska påbörja sina skuldsanerings- betalningar redan från inledandebeslutet. ledandebeslutet ska alltid ske till . bestämts om betalning i inledandebeslutet ska kunna ändras fram till dess att ett slutligt beslut har meddelats. beslut om ändring av det ska få överklagas särskilt. Om skuldsanering beviljas, ska vid be- stämmandet av tidpunkten för när betalningsplanen löper ut som huvudregel räkna av den tid som inledandebeslutet gällt från betal- Om skuldsanering beviljas, ska de medel som gäldenären har betalat in till enligt inledandebeslutet ingå i det be- lopp som ska fördelas mellan de borgenärer vars fordringar omfattas En ansökan om omprövning på grund av att gäldenärens eko- nomiska förhållanden väsentligen förbättras ska ges in för inledandebeslutet eller, om en betalningsplan löper ut senare, senast den dag då planen löper ut. Samma tidsfrister ska gälla för gallring av en betalningsanmärkning på grund av en skuldsanering. skuldsaneringsutrednings förslag: Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. möjliggör att betalningar som sker i samband med ett inledandebeslut ska kunna göras direkt till borgenären. Utredningens förslag om rätt till av- räkning är något annorlunda utformat än regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna instämmer i utred- ningens förslag eller har inga invändningar mot dem. Kronofogde- myndigheten saknar ett resonemang kring konsekvenserna av en möj- lighet till överklagande av ett interimistiskt beslut om betalning. Vissa remissinstanser, bl.a. kommun och kommun, invänder mot eller har funderingar kring förslaget att betalningarna ska påbörjas redan vid inledandebeslutet. Dessa instanser framhåller att det är av vikt att gäldenären ska ha möjlighet att spara ihop en buffert. Skälen för regeringens förslag Betalning ska ske redan från inledandebeslutet Enligt den nuvarande ordningen börjar betalningsplanen löpa direkt vid ett beslut om skuldsanering, utan krav på att beslutet först ska ha fått laga kraft (37 § skuldsaneringslag). Gäldenären påbörjar alltså sina betalningar när ett slutligt beslut om skuldsanering har meddelats och det finns en betalningsplan. Denna ordning har gällt sedan 2006 års skuld- saneringslag trädde i kraft. gällde att betalningsplanen inte började löpa förrän efter det att beslutet om skuldsanering hade fått laga kraft. Ändringen motiverades dels av kritik från borgenärshåll, dels av att skuldsaneringen skulle kunna komma i gång tidigare och därmed inne- bära en förkortning av den totala handläggningstiden. Regeringen valde däremot att inte gå vidare med ett förslag att betalningsplanen skulle börja löpa redan när skuldsaneringen inleds (se prop. 2005/06:124 s. 49 f. och 56 f.). Anledningen till detta var att en sådan lösning förutsatte att en betalningsförmedling inrättades. Det kan konstateras att även reform påverkar Krono- fogdemyndighetens handläggningstid möjligheterna för gäldenären till en snar rehabilitering. Handläggningstiden från inledandebeslut till slutligt beslut är enligt utredningen upp i av fallen, medan av ärendena tar eller mer att avgöra. Enligt var handläggningstiden från ansökan till inledningsbeslut och från ansökan till slutligt beslut . Att tiden mellan inledandebeslut och beslutet om skuldsanering är lång påverkar även borgenärernas chans till snabb betalning. Eftersom exekutiva åtgärder inte är tillåtna sedan skuld- sanering har inletts kan borgenärerna gå miste om medel som annars skulle ha varit tillgängliga för utmätning. Enligt regeringens mening finns det flera fördelar med att gäldenären påbörjar sina skuldsaneringsbetalningar redan från inledandebeslutet. Om skuldsaneringen kommer i gång snabbare, blir förfarandet mer effektivt. Betalningsplanen kan då avslutas snabbare och gäldenärerna får en chans att snabbare rehabiliteras och komma tillbaka till ett mer normalt liv. Genom en sådan ordning försvinner också den period under vilken borgenärerna varken kan ansöka om utmätning eller få del av betalningar med anledning av skuldsaneringen. Dessutom motverkas ansökningar från de gäldenärer som kan befaras ansöka enbart i syfte att få ett uppehåll i sin löneutmätning. Hur gäldenären sköter sina betalningar före ett slutligt beslut ger dessutom en god indikation på hur motiverad gälde- 2015/16:125 nären är att genomföra en skuldsanering.