prop · H303188 · 2016-06-08 00:00:00 — 5Avgränsningen till vilka myndigheter som omfattas av tillsynen har motiverats av regeringen i propositionen (2006/07:133) Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N säkerhetsskyddsförordningen (1996:633). Skyddsregistreringsdelegationens verksamhet regleras i förordningen med instruktion för och i lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter. 2.1.1Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens organisation är en nämndmyndighet, vilket innebär att den har en kollektiv beslutsform. Myndighetens beslut i tillsyns- och kontrollärenden fattas av nämnden. Myndighetens verksamhet är fördelad på tre olika beslutsorgan: nämnden, Registerkontrolldelegationen och Skyddsregistreringsdelegationen. Kanslifunktionerna för nämnden och Skyddsregistreringsdelegationen fullgörs av myndighetens kansli. Kanslifunktionerna för Registerkontrolldelegationen tillhandahålls av Säkerhetspolisen () och kostnaderna för detta belastar Säkerhetspolisen. Verksamheten vid kan illustreras med följande modell. Figur 1 Schematisk organisationsbeskrivning Tillsyns- och kontrollverksamhet (högst 10 ledamöter) –Brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter. –Viss personuppgiftsbehandling vid , och . Skyddsregistreringsdelegationen (högst 5 ledamöter) – Fattar beslut om tilldelning av kvalificerade skyddsidentiteter. Registerkontrolldelegationen (högst 5 ledamöter) – Beslutar om utlämnande av uppgi fter i samband med registerkontroll. Nämndens sammansättning och uppgifter framgår av lag medan delegationernas sammansättning och uppgifter samt kansliuppgifterna framgår av en förordning.6 6Lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet samt förordningen (2007:1141) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N består av högst tio ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Ledamöterna i myndighetens nämnd utses bland personer som har föreslagits av partigrupperna i . Dessa ledamöter förordnas av regeringen för en period om högst . Skyddsregistreringsdelegationen och Registerkontrolldelegationen består vardera av en ordförande, en vice ordförande samt högst tre andra ledamöter. Ledamöterna i och Skyddsregistreringsdelegationen utses av regeringen för en bestämd tid. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Av de övriga ledamöterna i ska en av dem ha särskild erfarenhet av verksamhet som avser folkbokföring. 2.2Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyns- och kontrolluppgifter Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn syftar till att säkerställa att den granskade verksamheten bedrivs i enlighet med lag eller annan författning. Verksamheten som bedriver kan indelas i två kategorier, tillsyn som utför på eget initiativ (så kallade tillsynsärenden) och kontroll som myndigheten utför på begäran av en enskild (så kallade kontrollärenden). använder olika metoder för att bedriva sin tillsyn. Det kan handla om exempelvis enkätundersökningar och skrivbordsgranskningar, intervjuer med befattningshavare vid de granskade myndigheterna, eller om inspektioner. Huvuddelen av arbetet utförs av . Vid vissa inspektioner deltar dock nämnden i sin helhet. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens uppgift är avgränsad till tillsyn och kontroll i efterhand. Planerade åtgärder kan alltså inte bli föremål för granskning.7 Tillsynsärenden som inletts på Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens eget initiativ avslutas normalt sett med ett uttalande. Uttalandet vänder sig till den myndighet vars verksamhet tillsynen avsett. I uttalandet anger sin uppfattning om behov av förändringar i verksamheten. Om anser att det finns behov av ändringar i lag eller annan författning, meddelas regeringen uttalandet. 2006/07:133, s. 63. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N Enskilda personer har rätt att hos begära kontroll av om hemliga tvångsmedel använts mot dem på ett lagenligt sätt eller om , och personuppgiftsbehandling har varit lagenlig. När nämnden har utfört sin kontroll ska nämnden underrätta den enskilde om detta. ska enligt sin instruktion anmäla iakttagna fel och brister till Justitiekanslern, , Datainspektionen eller annan behörig myndighet. 2.2.1Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden har fått utökade uppgifter Sedan inrättades 2008 har nya uppgifter tillkommit som de ursprungliga behållits. trädde en ny polisdatalag och lagen om polisens allmänna spaningsregister i kraft. I samband med detta fick i uppgift att utöva tillsyn över hela polisens behandling av personuppgifter enligt nämnda lagar. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn över personuppgiftsbehandling omfattade tidigare endast Säkerhetspolisens behandling av uppgifter enligt den tidigare gällande polisdatalagen (1998:622), en uppgift som nämnden fortfarande har. infördes ett nytt hemligt tvångsmedel genom lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. Nämnden fick därmed i uppgift att utöva en löpande tillsyn över myndigheternas inhämtning av uppgifter enligt nämnda lag. I samband med de nya uppgifterna har myndigheten fått ett ökat anslag. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Finns förutsättningar för en ändamålsenlig och effektiv verksamhet? I detta kapitel redogör för olika förhållanden som påverkar myndighetens möjligheter att arbeta ändamålsenligt och effektivt. Det rör sig om regelverk, tillsynsansvar, organisationsform, anslag och personal. värdering av verksamhetens förutsättningar sker mot nedanstående bedömningsgrund. En effektiv kontrollverksamhet omfattar enligt att det finns ett tydligt regelverk och tydliga mål och syften för verksamheten samt att tillsynsmyndigheten har fått en ändamålsenlig organisationsform. Budgeten ska vara i balans med uppgifterna och myndigheten ska hushålla med sina resurser. Ansvarsfördelningen ska också vara tydlig för alla inblandade. 3.1Syfte och mål med Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet Syftet med att inrätta var att skapa ett fristående och självständigt organ med uppgift att utöva tillsyn över brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter och därmed sammanhängande verksamhet samt, såvitt avser Säkerhetspolisen, även behandling av personuppgifter.8 Ett viktigt skäl var också att ge enskilda en möjlighet att kunna vända sig till en myndighet och begära kontroll av om den enskilde har utsatts för hemliga tvångsmedel eller varit föremål för personuppgiftsbehandling i strid med lag. Det övergripande målet för uttrycks i myndighetens regleringsbrev. Där anges att ska bidra till att värna rättssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten inom den brottsbekämpande verksamheten.9 Nämndens tillsyn ska särskilt syfta till att säkerställa att den granskade verksamheten bedrivs i enlighet med lag eller annan författning.10 2006/07:133, s. 31 och 66. 9Regleringsbrev för avseende . 101 § tredje stycket lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N Mål för finns således tydligt angivna liksom vilka uppgifter myndigheten ska utföra. Däremot finns inga produktionsmål angivna för verksamheten i form av krav på antal tillsynsärenden eller motsvarande. anser att nuvarande bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), innebär oklarhet om vad som gäller i fråga om överförd sekretess mellan myndigheter. Det gäller bland annat när hemliga uppgifter lämnas från till Justitiekanslern. Detta kan enligt myndigheten föranleda tillämpningsproblem. hemställde 2012, efter samråd med Justitiekanslern, till regeringen om ett klargörande av offentlighets- och sekretesslagen när det gäller sekretessreglerade uppgifter som Justitiekanslern erhåller från Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden.11 Regeringen har tagit upp frågan i Ds 2016:2 Några frågor om offentlighet och sekretess, vilken remitterats.12 bedömning är att den oklarhet i lagstiftningen som uppmärksammat inte har påverkat myndighetens möjligheter att utföra sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. 3.2.2Lagen om kvalificerade skyddsidentiteter Lagen om kvalificerade skyddsidentiteter uppfattas av som otydlig. Av förarbetena till lagen framgår att det bör finnas strikta rutiner för hur polis- och tjänstemän kan ta ut och disponera de aktuella handlingarna och hur användningen ska rapporteras och dokumenteras.13 I lagen regleras dock inte närmare hur skyddsidentiteten får användas eller hur användningen ska dokumenteras. Avsaknaden av tydliga regler leder till att de brottsbekämpande myndigheterna väljer att dokumentera verksamheten på olika sätt. upplever att detta skapar otydlighet och försvårar tillsynen av verksamheten. tog därför 2014 upp frågan 11Framställning om klargörande i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 12Ju2016/01065/L6. 2005/06:149, Kvalificerad skyddsidentitet, s. 50. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N om en översyn av lagen med . Någon sådan översyn har ännu inte påbörjats och är inte planerad enligt Justitiedepartementet.14 har framfört att de inte anser att det finns ett behov av utökad lagstiftning om vad som ska dokumenteras om kvalificerade skyddsidentiteter. anger att de i samarbete med Säkerhetspolisen har utarbetat enhetliga riktlinjer för dokumentation. Dessa riktlinjer har dock inte beslutats ännu på grund av otydligheter om vilket bemyndigande har att upphäva föreskrifter som meddelats av Rikspolisstyrelsen.15 3.3Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens anslag och personal Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens beslutsfattande nämnd stöds av ett kansli som bereder tillsyns- och kontrollärenden. Kansliet leds av en kanslichef och är uppdelat på två enheter, enheten Tvångsmedel och skyddsidentiteter respektive enheten Personuppgiftsbehandling. Vid enheterna, som leds av var sin enhetschef, arbetar ett antal föredragande. Vid kansliet finns också en stab med säkerhetsskyddschef, verksamhetscontroller, registrator och assistent. Vid kansliet finns också en senior rådgivare. I samband med att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens uppgifter utökades har myndigheten fått en ökad medelstilldelning samt utökat antalet anställda vid kansliet. 2008 har myndigheten inte förbrukat sitt anslag, vilket tabell 1 nedan visar. Tabell 1 Anslagsutveckling och förbrukning 2008−2014 Anslagsutveckling, 2008−2014 (kronor tusental) Källa: Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens årsredovisningar 2008−2014 14Justitiedepartementet, Svar på frågor om redovisning m.m. avseende , Ju2015/08574/Å. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N anser att det är rimligt att anta att regeringen tilldelat myndigheten ett anslag som ska täcka verksamhetens utgifter och att myndigheten förväntas producera verksamhet för hela det tilldelade anslaget, förutsatt att inte något oförutsett inträffar. har angett olika skäl till att inte hela anslaget förbrukats, till exempel att pågående rekryteringar blivit fördröjda, att vakanser har medfört lägre löne- och arvodeskostnader och att flera större tillsynsprojekt inte har kunnat genomföras.16 3.3.1Myndighetens redovisning är tillräcklig redovisar i huvudsak verksamheten i sin årsredovisning. Utöver att beskriva verksamhetens resultat i förhållande till de uppgifter som myndigheten har, ingår att redovisa åtgärder för effektivitet och kvalitet, kompetensförsörjning samt finansiella prognoser.17 Regeringen anser att den redovisning som nämnden lämnat om ekonomi och verksamhet varit tillräcklig och rättvisande och att den information som lämnas motsvarar regeringens behov.18 Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa myndighetens tillsynsverksamhet avseende de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel. Ett liknande uppdrag gavs till myndigheten avseende 2012 och 2013, vilket såg positivt på.19 I regleringsbrevet fick myndigheten också ett uppdrag att redovisa hur tillsynen av personuppgiftsbehandling bedrivits. har inte fått något motsvarande uppdrag. Anledningen till detta är enligt regeringen att myndigheten genom tidigare uppdrag redovisat hur den tagit sig an den nya tillsynsuppgift som tilldelades 2012.20 Den ekonomiska redovisningen av verksamheten har av årliga revision i allt väsentligt bedömts som rättvisande. bedömning är mot bakgrund av detta och ovanstående att myndigheten redovisat så som avsett. 16Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens årsredovisningar 2008−2014. 17Regleringsbrev för avseende . 18Justitiedepartementet, Svar på frågor om redovisning m.m. avseende , Ju2015/08574/Å. 2012/13:JuU16, Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål , s. 13. 2012/13:172. Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål . 2014/15:36, Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel s. 4, 11. 20Justitiedepartementet, Svar på frågor om redovisning m.m. avseende , Ju2015/08574/Å. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3.2Brist på kontinuitet i personalstyrkan Vid ingången av 2015 var 15 personer fast anställda vid . Därutöver var tre personer anställda . Myndigheten har haft en hög andel anställda som varit föräldralediga eller tjänstlediga. var av den fast anställda personalen frånvarande. Myndigheten har angivit att den inte hann rekrytera och utbilda vikarier i den omfattning som krävdes för full bemanning. anger att den har goda förutsättningar att behålla anställd personal och att kompetensförsörjningen inom myndigheten är god på såväl kort som lång sikt. bedömning är att den relativt stora andelen tjänstlediga i förhållande till storleken på myndighetens kansli riskerar att leda till problem med bristande kontinuitet samt påfrestningar av ständigt pågående rekryteringar. I förlängningen kan det leda till bristande effektivitet i verksamheten. Det riskerar även att påverka de myndigheter som utövar tillsyn över genom att nya handläggare återkommande behöver få utbildning i till exempel myndigheternas informationshanteringssystem. Säkerhetspolisen och har också framfört att de många tjänstledigheterna riskerar att utgöra en sårbarhet för dem eftersom konsekvensen kan bli att fler personer hos tar del av uppgifter av känslig natur hos och Polismyndigheten.22 3.4Dubbelt ansvar för tillsynen av viss personuppgiftsbehandling är inte ensam om sitt tillsynsområde. Datainspektionen är tillsynsmyndighet enligt personuppgiftslagen (1998:204) och utövar tillsyn över polisens behandling av personuppgifter. Båda myndigheterna har således tillsyn över den personuppgiftsbehandling som förekommer i (inklusive den verksamhet som bedrivs vid ) samt Säkerhetspolisens brottsbekämpande verksamhet. skyldighet att samråda enligt 2 § polisdataförordningen gäller både i förhållande till och Datainspektionen. har framfört att den anser att den dubbla samrådsskyldigheten får negativa konsekvenser, då det ofta krävs tolkning av hur de parallella 21Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, Årsredovisning 2014. 22Intervju med Säkerhetspolisen . R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N samrådssynpunkterna förhåller sig till varandra, till exempel ifråga om prioritetsordning och vikt.23 Regeringen har i propositionen om polisdatalag24 motiverat att båda myndigheterna fått ansvar för tillsynen med att det finns fördelar med en ordning där två myndigheter, var och en med utgångspunkt i sitt uppdrag, utövar tillsyn över personuppgiftsbehandlingen i polisens brottsbekämpande verksamhet. Den personuppgiftsbehandling som förekommer i polisens brottsbekämpande verksamhet bör således enligt regeringen stå under tillsyn av både Datainspektionen och en annan fristående myndighet, inriktad på tillsyn över brottsbekämpande verksamhet. är en sådan myndighet. Både Datainspektionen och ska alltså utöva tillsyn.25 3.4.1Dubbelt ansvar kan vara motiverat anser att det är problematiskt med det överlappande ansvaret som ställer krav på avstämningar och som kan påverka hur myndigheterna formulerar sina beslut.26 och Datainspektionen har angivit att de informerar varandra om vilken tillsynsverksamhet de planerar för att undvika att de utövar tillsyn över samma personuppgiftsbehandling. De har också formaliserat processen för information när en ny granskning ska påbörjas. Rutinen är att myndigheterna informerar varandra om inriktningen och det planerade genomförandet av tillsynen med hjälp av en standardiserad blankett.27 Det faktum att myndigheterna har tillsyn över den personuppgiftsbehandling som förekommer i den brottsbekämpande verksamheten, kan enligt bedömning innebära att en av myndigheterna uttalar sig på ett sätt som kan påverka praxis på området eller gör en bedömning som inte stämmer överens med den andra myndigheten. anser dock att myndigheternas uppdrag inom samma område i detta fall kan vara motiverat med tanke på vad lagstiftaren anfört om deras kompletterande uppdrag och kompetens och för att säkra att inget område lämnas utan tillsyn.28 Det är positivt att myndigheterna har utarbetat en praxis för att hantera de eventuella problem som kan uppstå med ett delat tillsynsansvar. 23Intervju med , . 2009/10:85, Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande verksamhet. 2009/10:85, s. 274. 26Intervju med , . 27Intervju med , . 2009/10:85, s. 273. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Bedrivs verksamheten ändamålsenligt och effektivt? I detta kapitel redogör för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyns- och kontrolluppgifter, prioritering och handläggning av ärenden samt för verksamheten vid Skyddsregistreringsdelegationen och Registerkontrolldelegationen. värdering av verksamheten sker mot nedanstående bedömningsgrund. Enligt kräver en effektiv verksamhet vid att myndigheten har en tydlig planering och prioritering inom verksamheten. Det ska finnas dokumenterade arbetsmetoder samt en tydlig ärendeberedning och beslutsrutin. Besluten bör vara tydliga och motiverade samt meddelas på ett sådant sätt att det säkerställs att den mottagande förstår innebörden av beslutet. 4.1Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens prioritering Inriktningen på Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn sker med beaktande av de uppdrag som myndigheten får av regeringen. Med det som utgångspunkt beslutar nämnden fortlöpande om fokusområden för sin tillsyn. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens ambition är att sprida sina tillsynsinsatser såväl geografiskt som verksamhetsmässigt.29 Skyddet för den personliga integriteten är en central aspekt. Som en del i prioriteringsprocessen sammanställer myndighetens båda enheter sina respektive observationer om hur läget ser ut och för en gemensam diskussion kring dessa.30 När beslutar att inleda ett tillsynsärende görs detta främst utifrån bedömningen av var risken för en felaktig rättstillämpning hos de granskade myndigheterna är som störst. Bedömningen baseras på Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens egna erfarenheter men även på andra myndigheters iakttagelser, till exempel Datainspektionens. kan också inleda ett tillsynsärende efter att någon företeelse inom Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsynsområde har uppmärksammats i medierna. Så var fallet till exempel vid granskningen av i behandling av personuppgifter i det så kallade . 29Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, Årsredovisning 2014. 30Intervju med , . R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N Myndigheten redovisar sin verksamhet i två prestationer, tillsynsärenden på eget initiativ och kontrollärenden efter framställan från enskild. Kontrollärendena är både tidskrävande och omfattande för kansliet. bestämmer själv hur skyndsamt kontrollerna ska genomföras och har enligt riktlinjerna för handläggning en målsättning om att de inledande kontrollerna bör vara genomförda från det att ärendet kom in.31 För tillsynsärendena bestäms arbetsinsatsen och handläggningstiden av det enskilda ärendets särart. Här har myndigheten själv möjlighet att anpassa verksamheten. Diagrammet nedan bygger på myndighetens tidsredovisning och visar hur kostnaderna för tillsynsärenden på eget initiativ respektive kontrollärenden varierar mellan 2011 (retroaktiv uppskattning) och 2014. var inflödet av kontrollärenden lågt vilket gav större utrymme åt den egeninitierade tillsynsverksamheten. inkom en stor mängd framställningar om kontroll från enskild i samband med granskningen av det så kallade . Diagram 1 Fördelningen av kostnader för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsynsärenden respektive kontrollärenden Procent 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 Källa: Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens årsredovisningar 2012−2014 31Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, Riktlinjer för handläggning och beredning av ärenden, dnr 43- 2015. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En jämförelse mellan diagram 1 och diagram 2 visar på en samvariation mellan antalet kontrollärenden och antalet tillsynsärenden. Det framgår att myndighetens förmåga att genomföra egeninitierad tillsyn påverkas av antalet inkomna framställningar om kontroll.32 Diagram 2 Antal inledda tillsynsärenden Källa: , Årsredovisning 2014 Som nämnts under avsnitt 3.1, Syfte och mål med Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet, finns inga produktionsmål angivna för verksamheten i form av krav på antal tillsynsärenden eller motsvarande. Omfattningen av myndighetens verksamhet är ett resultat av tilldelade resurser och myndighetens uppdrag. Regeringen har inte uttryckt någon annan ambitionsnivå för verksamheten eller haft synpunkter på myndighetens nuvarande dimensionering av verksamheten. 4.2.1Tillsynsverksamheten riskerar att trängas undan Antalet inkomna kontrollärenden uppgick till 1 946 stycken vilket översteg det sammanlagda antalet kontrollärenden under åren 2008−2013. Den uppmärksamhet som fick i samband med granskningen av medförde att mycket tid ägnades åt att besvara frågor från media och medborgare. sattes extrapersonal in för att kunna hantera inkommande samtal och framställningar om kontroll. Trots den påfrestning som 32 Noteras bör att myndighetens ökade förmåga 2012 också beror på ett tillskott av personal och ökad budget. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N