prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Den hade då knappt 1,1 sökande per antagen. Detta illustreras i diagram 2.40. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.40 Söktryck per utbildningsinriktning och hösttermin, 2011–2015 Anm.: Uppgifterna avser höstterminer. Källa: /SCB. Antalet antagna i diagram 2.38 ovan motsvarar de personer som blivit erbjudna en utbildningsplats. Det behöver inte innebära att personen också påbörjat utbildningen. I figuren redovisas också endast de som ansökt och antagits per hösttermin, inte . I förhållande till det totala antalet blivande studenter är därför uppgifterna i diagram 2.38 underskattade för vissa delar av tidsserien. I diagram 2.41 redovisas därför antal nybörjarstudenter per läsår. Diagram 2.41 Antal programnybörjare totalt per läsår, 1994–2015 Andel (%) Anm.: Andel kvinnor respektive män redovisas på sekundäraxeln. Avser läsår, 94 motsvarar /94 osv. Källa: /SCB Som figuren visar ökar även det totala antalet programnybörjare, precis som antalet sökande och antagna i diagram 2.37. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har ökat med /12. Könsfördelningen är mycket stabil . Ungefär tre fjärdedelar av programnybörjarna är kvinnor. –2015 har i genomsnitt 8 500 personer fått en lärarexamen i . Antalet examinerade beskrivs i diagram 2.42. Åren 1980–1985 var antalet examinerade historiskt sett högt. 10 000 personer per antalet examinerade successivt för att 1991 nå en historisk lägsta nivå om 5 500 examinerade. har antalet examinerade åter ökat mot de tidigare högre nivåerna. Diagram 2.42 Antal lärarexamina , 1978–2015 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Anm.: Avser förskollärarexamen, grundlärarexamen, lärarexamen, speciallärarexamen, specialpedagogexamen (och motsvarande), yrkeslärarexamen och ämneslärarexamen samt motsvarande äldre examina. Andel kvinnor bland de examinerade visas på sekundäraxeln. Källa: /SCB införandet av lärarlegitimationssystemet.23 Figuren säger ingenting om orsakerna till dessa fluktuationer. Det är också viktigt att ha eftersläpnings- effekten i åtanke när figuren studeras; de personer som examineras åren efter en reform har påbörjat sin utbildning före reformen. De första reguljära programstudenterna att examineras års lärar- och förskollärarutbildning examinerades under i synnerhet 2015 och 2016. Även gällande antalet examinerade så är könfördelningen förhållandevis jämn . Däremot visar det sig att männen i något lägre utsträckning tycks fullfölja sin lärarutbildning än vad kvinnorna gör. Detta illustreras i diagram 2.43 (jämför 2016, Avhopp från lärarutbildningen). Skillnaderna i figuren kvarstår även när hänsyn tas till tidsför- skjutningen mellan programstart och examination. Diagram 2.43 Andel programnybörjare och examinerade efter kön, 1994–2015 Andel (%) Anm.: Figuren beaktar inte tidsförskjutningen mellan programstart och examination. Källa: /SCB Av diagram 2.42 framgår också att antalet examinerade tycks ha minskat inför en lärarutbildningsreform och ökat därefter. Effekten syns inför ikraftträdandet av lärarutbildning och något svagare inför införandet av utbildning. De kraftiga fluktuationerna i samband med lärarutbildningsreform beror på det samtidiga Som nämnts ovan är det ännu få personer som examinerats års lärar- och förskol- lärarutbildningar. De som har examinerats har examinerats i enlighet med examensordning. Detta framkommer tydligt när antalet examinerade fördelas över olika examina som i diagram 2.44. 23 Tidsserien täcker inte tiden års högskolereform men visar ändå en ökning av antalet examinerade åren efter. Diagram 2.44 Antal examinerade efter examen Källa: /SCB Skollagen reglerar att varje huvudman är skyldig att se till att rektorer som anställts efter och som inte genomgått en statlig rektorsutbildning eller har förvärvat kunskaper som kan jämställas med befattningsutbildningen, går en särskild be- fattningsutbildning. Utbildningen ska påbörjas efter tillträdesdagen och vara genomförd . Av de rektorer som börjat arbeta som rektor efter 2009 eller senare har avslutat befattningsutbildningen för rektorer med ett godkänt resultat och deltar fortfarande i utbildningen. har inte deltagit i utbildningen. Av de rektorer som har arbetat som rektor har avslutat utbildningen med godkänt resultat. Svenskt skolväsende har haft problem att rekrytera tillräckligt många utbildade lärare och förskollärare. Många insatser har genomförts för att stärka lärar- och förskolläraryrkenas samt lärar- och förskol- lärarutbildningarnas attraktivitet i syfte att locka fler studenter till utbildningarna men också för att få fler yrkesverksamma att stanna i yrket. Nedan beskrivs pågående och beslutade insatser som regeringen har tagit initiativ till för att påverka tillgången till utbildade lärare och förskollärare. Ansvaret för frågor som rör yrkets 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 attraktivitet är dock delat mellan stat och skolhuvudmän. Insatser för att stärka attraktiviteten i yrket som det är av yttersta vikt att på kort sikt tillgodose det akuta behovet av lärare i skolväsendet finns det också ett behov av att stärka läraryrkets status och attraktivitet för att kunna säkra tillgången till kompetenta lärare på . Ett sådant arbete behöver ske på såväl nationell som lokal nivå. Regeringen har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 s. 53). Den nationella samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bl.a. genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i och andra åtgärder som ger läraren bättre förutsättningar att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Genom dialoger med berörda parter vill regeringen bidra till att skapa en samsyn kring de utmaningar som finns genom att ta del av berörda aktörers syn på vad som bör göras och gemensamt diskutera strategier och tänkbara åtgärder. Legitimation för lärare och förskollärare har det varit möjligt för lärare och förskollärare att ansöka om legitimation hos . Vid slutet av 2015 hade det sammanlagt kommit in drygt 251 900 ansökningar om legitimation och drygt 242 000 legitimationer hade meddelats. Antalet meddelade legitimationer för lärare uppgår till 157 900 stycken och antalet legitimationer för förskollärare uppgår till 84 100 stycken. 29 000 personer har både en lärar- och en förskollärarlegitimation. inkom 29 600 ansökningar till . beräknar det totala antalet inkommande ansökningar till 18 500. handläggningstider för meddelande av legitimation har i många fall varit 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 långa, vilket bl.a. kritiserats av Justitie- ombudsmannen i ett beslut . Av förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår att beslut i ärenden om legitimation ska meddelas senast efter det att alla handlingar som rör ansökan kommit in. genomförde ett omfattande arbete i syfte att effektivisera arbetet och korta handläggningstiderna. De åtgärder som vidtagits bidrog till att fattade 59 200 beslut om lärar- eller förskollärar- legitimation och att ärendebalansen minskade från 34 450 ärenden till 4 050 . var handläggningstiden för ansökningar om lärar- eller förskol- lärarlegitimation . Det förekommer vissa skillnader i handläggningstid beroende på vilken typ av examen de sökande har och vilka behörigheter man har ansökt om. För ärenden med utländsk examen är hand- läggningstiden längre, i genomsnitt cirka . anger att skälet till detta är att myndigheten varit beroende av andra myndigheter för utredning och bedömning av ärenden. har skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare möjlighet att ansöka om statsbidrag från . Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. En lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat statsbidrag som innebär ett genomsnitt- ligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor. kan skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden ansöka om extra statsbidrag, så att minst dubbelt så många förstelärare kan anställas i skolor i dessa områden. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning. betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. rekvirerade 773 huvudmän statsbidrag för drygt 14 000 förstelärare och cirka 170 lektorer. Motsvarande siffror var drygt 12 000 förstelärare och cirka 140 lektorer. Av de totalt drygt 14 000 förstelärarna arbetade i (i årskurs 1–3, i årskurs 4–i årskurs 7–9), i gymnasieskolan och i övriga skolformer. Av lektorerna arbetade i gymnasieskolan, i och i övriga skolformer. De flesta undervisade i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik. I gymnasieskolan var förstelärare vanligast förekommande på de högskoleförberedande programmen. Av de tio huvudmän som kunde ansöka om extra statsbidrag till utanförskapsområden ansökte nio. Samtliga var kommunala huvud- män. var det dock endast fyra av huvudmännen som rekvirerade medel och tog del av statsbidraget. Av förstelärarna var kvinnor och män. För lektorer var motsvarande andelar . Inom ramen för det extra statsbidrag för karriärtjänster i utanförskapsområden var av förstelärarna kvinnor och män. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkes- skickliga lärare genomförts och fungerar (U2014/04127/S). Den första delrapporten lämnades i vilken reformen analyserades ur huvudmännens perspektiv. Den huvudsakliga slutsatsen då var att huvudmännens implementering av reformen verkade ligga i linje med intentionerna med reformen. Av rapporten framgår att karriärstegsreformen uppvisar ett brett deltagande. Undantaget är de små, enskilda huvudmännen som av olika skäl har deltagit i lägre utsträckning. Statskontoret konstaterar också att hur karriärtjänsterna utformas hos olika huvudmän varierar när det gäller både de enskilda uppdragen och villkoren för de lärare som innehar en karriärtjänst. Statskontorets andra delrapport som redovisades analyserar reformen utifrån lärarnas perspektiv. Statskontorets huvudslutsats är att genomförandet av karriärvägsreformen endast till viss del har skapat förutsättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat. Även om reformen har fått stor spridning och har gett avtryck på lärarnas löner, har huvud- männen inte lyckats skapa legitimitet för reformen bland lärarna. En majoritet av lärarna anger att de är ganska eller mycket negativt inställda till karriärstegsreformen. När det gäller den del av reformen som rör statsbidrag för karriärsteg i utanförskaps- områden (förordningen [2014:145] om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grund- skolor i utanförskapsområden) visar Statskontoret på flera problem i statsbidragets konstruktion, bl.a. bedöms inte de faktorer som styr urvalet av skolor som träffsäkra. I rapporten där de bäst behövs? (, 2015) konstateras att resursfördelningen, i form av förstelärare, inte tycks påverkas av elevsammansättningen utan av andra faktorer. Statskontoret konstaterar dock i sin andra delrapport att grundskolor med elever som har lägre genomsnittligt meritvärde och med lägre andel elever från studieovana hem eller med högre andel elever med utländsk bakgrund har relativt sett fått något fler karriärtjänster än andra grundskolor. Någon sådan behovsprioritering har dock inte kunnat konstateras när det gäller gymnasieskolan. Regeringen ser investeringar i höjda lärarlöner som en viktig åtgärd för att öka läraryrkets attraktivitet och beslutade därför förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Genom lärarlönelyftet kommer på årsbasis investeras i höjda lärarlöner. Syftet är att öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom resultaten i skolan. Skolhuvudmännen kan rekvirera medel från . Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Arbetsgivarna bestämmer hur många lärare som uppfyller de i förordningen fastställda kriterierna, och hur mycket de ska få i höjd lön. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person. Lärarlönelyftet ska fördelas så att det premierar skicklighet och utveckling i yrket. Det ska bidra till en långsiktig löneökning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. () av pengarna avsätts till lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer. Maximalt () får rekvireras till förskollärare i förskolan och fritidspedagoger i fritidshemmet. Huvudmännen får använda även detta utrymme för lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasiekola och motsvarande skolformer om de så önskar. Modellen för satsningen har tagits fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisa- tionerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer. Regeringen följer noggrant hur modellen implementeras, fungerar och hanteras av parterna. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp, analysera och utvärdera hur satsningen Lärarlönelyftet och bestämmelserna i för- ordningen om statsbidrag för höjda lärarlöner har implementerats, fungerat och nyttjats av skolhuvudmännen samt om satsningen har uppfyllt sitt syfte. Statskontoret ska delredovisa uppdraget respektive 2019 och slutredovisa . Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena fick 2010 i uppdrag att bedriva en informationskampanj som syftar till att attrahera fler personer till lärar- och förskolläraryrkena. Genom tilläggsuppdrag har kampanjen också getts särskilda inriktningar, exempelvis att locka fler till lärarutbildning med inriktning mot ämnes- områdena naturvetenskap och teknik, fler män till arbete i förskolan, fler att arbeta som lärare i yrkesämnen samt fler att arbeta i utbildning i svenska för invandrare och fördjupa sin kompetens inom svenska som andraspråk. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbete med uppdraget har bl.a. resulterat i en särskild kampanjwebb som samlar ett antal målgruppsanpassade aktiviteter. har även deltagit med kampanjen i olika utbildningsmässor och bedrivit en större annonseringskampanj i olika medier. har också producerat filmer, broschyrer och radioreklam för att nå ut till målgrupperna. Enligt har kampanjen fått en bred spridning bland målgrupperna och positiv respons i sociala medier. Lärarkampanjen har också fått flera priser, bl.a. och 100-wattaren, en tävling som belönar effekten av en kampanj. Jämfört med 2011, då kampanjen startade, har ökningen av antalet behöriga sökande till lärarutbildningarna ökat med . Det kan dock inte säkerställas i vilken utsträckning kampanj har bidragit till detta. Genom beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) förstärktes kampanjen med . har fått i uppdrag att fram fortsätta att genomföra kampanjen men med en breddad målgrupp. Exempel på ytterligare insatser som bedöms påverka yrkets attraktivitet positivt Fler statliga insatser än de som ovan nämnts pågår. De bedöms kunna bidra till att stärka attraktiviteten i de yrken som är grundläggande för en god kvalitet i undervisningen i skol- väsendet, även om de i första hand syftar till att stärka kvaliteten. Nedan redovisas resultaten för de generella statliga fortbildningsinsatser som genomförs för vissa yrkesgrupper i skolväsendet. För resultaten vad gäller de ämnesspecifika fortbildningsinsatserna, t.ex. mattelyftet och läslyftet, hänvisas till resultatredovisningen i avsnitt 4.3.3. Det finns också andra satsningar som kan väntas få positiva effekter för läraryrkets attraktivitet. Det gäller t.ex. satsningen på fler anställda i förskoleklass och lågstadiet, vilket bl.a. syftar till att förbättra undervisningens förutsättningar. Se avsnitt 3.3.3. hade –2015 i uppdrag (U2011/06674/S) att svara för fortbildning av förskollärare och förskolechefer inom ramen för det s.k. förskolelyftet. Uppdraget omfattar att erbjuda fortbildning inriktad på barn i behov av särskilt stöd när det gäller språklig och matematisk utveckling samt på uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. Det totala antalet sökande var knappt 3 300, vilket översteg de ca 2 600 platser som erbjöds. En stor andel förskollärare med offentlig huvudman går kurser () medan det bland enskilda huvudmän till stor del är förskolechefer som är kursdeltagare (). För de som antogs 2015 finns ännu inga uppgifter om antalet som avslutat kurserna tillgängliga men både 2013 och 2014 examinerades av de deltagare som påbörjade kursen . Bidrag för kompetensutveckling av yrkeslärare ansvarar för att betala ut bidrag i enlighet med förordningen (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen. Syftet med statsbidraget är att yrkeslärare ska få kompetensutveckling genom att delta i verksamhet på en arbetsplats utanför skolan. Bidrag lämnas även för andra kompetensutvecklande insatser, som t.ex. certifieringskurser eller utbildningar inom arbetsmiljöfrågor. Satsningen på kompetensutveckling för lärare i yrkesämnen pågår . avsattes för satsningen. betalade ut i statsbidrag till 87 huvudmän för att 8 044 yrkeslärare skulle kunna delta i arbetsplatsförlagd verksamhet eller annan kompetensutveckling. Utbetalt bidrag har ökat men bidraget används fortfarande i låg utsträckning. Kompetensutveckling för lärare i nationella minoritetsspråk har i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK och A2014/03289/DISK). Uppdraget utökades till att, utöver samiska och meänkieli, även Fler deltagare än beräknat påbörjade uppdragsutbildningarna vid de lärosäten som ingår i utbildningsinsatsen. Intresset för utbildning i meänkieli är dock mycket begränsat. ska lämna en slutrapport som avser uppdragen. fick regeringens uppdrag att svara för fortbildning för förskolechefer (/03528/S). Fortbildningen omfattar 7,5 högskolepoäng och inriktas i likhet med rektorslyftet mot styrnings- och ledarskapsfrågor. Syftet är att ge förskolechefer bättre förutsättningar att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Den första kursomgången startade . Av redovisning av uppdraget framgår att totalt 217 förskolechefer startade sin fortbildning . Den första fortbildningsomgången avslutades och finns inte några uppgifter om hur många av de deltagande förskolecheferna som genomfört fortbildningen med godkänt resultat. startade den femte kursomgången av en särskild fortbildning för rektorer med fokus på pedagogiskt ledarskap (U2011/01195/S). Fortbildningen omfattar 7,5 högskolepoäng och läses . Målgruppen är de rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer. Antalet deltagare i rektorslyftet 2014 och 2015 var 159 personer vilket är betydligt färre än , trots mycket positiva utvärderingar från tidigare kursdeltagare. utvärdering visar att i det närmaste av deltagarna i de fyra kursomgångarna har bedömt utbildningen som ganska eller mycket bra och menar att de känner sig stärkta i sin yrkesroll och att de har förbättrat sitt pedagogiska ledarskap. Av de rektorer som har genomfört fortbildningen under kursomgången ht14 och vt15 har slutfört den med godkänt resultat. Enligt beror detta huvudsakligen på tidsbrist för att fullfölja de arbetsuppgifter som studierna innebär. har och de lärosäten som bedriver fortbildningen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomfört insatser för att öka intresset. Detta har enligt bidragit till att fler, 236 personer, påbörjade fortbildningen jämfört med året innan. Utbildningsvägar till behörighetsgivande examen För att erhålla legitimation som lärare eller förskollärare krävs en behörighetsgivande examen. I detta avsnitt redogörs för olika utbildningsvägar som kan leda till en sådan examen. Längre ned i avsnittet beskrivs utbildningsinsatser som leder till en utökad behörighet för de som redan är legitimerade. skolkommission har i sin - Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) aviserat att kommissionen avser att återkomma till frågor om lärarutbildningen i det slutbetänkande kommissionen ska lämna . I delrapporten nämner kommissionen bl.a. att tilldelningen av ekonomiska resurser till utbildningarna behöver ses över liksom även kompetensförsörjningen för lärarutbildningarna samt utbildningarnas forskningsanknytning. Lärar- och förskollärarutbildningar med hög kvalitet Utbildningar i enlighet med kraven för fyra nya lärar- och förskollärarexamina startade . Detta innebär att det är ganska få studenter som har examinerats från de nya utbildningarna, de första stora studentkullarna examineras . Att utbildningarna har funnits så betyder också att de ännu inte har kvalitetsutvärderats och att de flesta uppgifter som rör t.ex. genomströmning och etablering på arbetsmarknaden avser den tidigare utbildningen. Inom ramen för den tidigare lärarutbildningen var den verksamhetsförlagda utbildningsdelen, VFU, en av de delar som kritiserades mest. fick därför 2014 i uppdrag att genomföra en särskild uppföljning av VFU inom ramen för de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Uppföljningen, som redovisades (Rapport 2015:24), visade att de verksamhetsförlagda 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsdelarna överlag fungerar betydligt bättre och att studenterna är påfallande nöjda med sin VFU. Rapporten pekar dock på att det fortfarande finns möjliga förbättringsområden, t.ex. genom att öka antalet VFU-handledare på skolorna och förskolorna som genomgått en handledarutbildning. För att utveckla de verksamhetsförlagda utbildningsdelarna i lärar- och förskollärar- utbildningarna pågår –2018 en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor i vilken 16 universitet och högskolor deltar. Syftet är att höja kvaliteten ytterligare bl.a. genom att koncentrera studenterna till ett begränsat antal skolor och förskolor vid vilka det finns handledare med nödvändig lärar- eller förskollärarutbildning samt handledarutbildning. Särskilda medel finns avsatta för försöksverksamheten, har avsatts. Universitets- kanslersämbetet har i uppdrag att följa upp och utvärdera om och i så fall på vilket sätt försöksverksamheten bidrar till att höja kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Medel för ökad utbildningskvalitet För att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna har ytterligare medel, totalt , avsatts för att ersättningsbeloppen för humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningen ska kunna höjas –2018. Satsningen ger respektive lärosäte möjligheter att själva avgöra var i verksamheten de ytterligare medlen ska användas för att ge bästa effekt i förhållande till de lokala förutsättningarna. Då har gått sedan satsningen påbörjades kan inga resultat redovisas. pågår en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning vid Linnéuniversitetet och . För försöksverksamheten finns särskilda medel avsatta, .