prop · H30399 · 2016-04-13 00:00:00 — I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för fördelar bidrag till kontakttolkutbildningar som genomförs vid folkhögskolor och studieförbund. Utbildningarna genomförs som ettåriga och tvååriga utbildningar. En del av utbildningarna startar . Detta innebär att Myndigheten för behöver besluta om bidrag som ska utbetalas . Anslaget har 2016 ökats med för bl.a. ett utökat antal utbildningsplatser inom kontakttolkutbildningen. Som en konsekvens av detta bör bemyndigandet att besluta om bidrag som ska utbetalas ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används av , som fördelar statsbidrag till som syftar till att stärka kunskaper i svenska och om samhället samt främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd, men som fortfarande bor kvar på anläggningsboende. Ett mycket stort antal asylsökande kom till och det finns ett stort behov av språkinsatser som kan ge meningsfull sysselsättning och stärka möjligheten till etablering för de som får uppehållstillstånd. Mot denna bakgrund anser regeringen att studieförbunden ska kunna utföra insatser i större skala. Det ska även vara möjligt för folkhögskolor att utföra insatser som syftar till att stärka kunskaper i svenska språket och till att främja deltagande i arbets- och samhällslivet. Regeringen anser därför att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen bör ökas med . Av denna ökning har regeringen för avsikt att fördela för insatser av folkhögskolorna och för ytterligare insatser av studieförbunden. Finansiering sker dels genom att anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration minskas med , dels genom de andra förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. 5.14Utgiftsområde 18 Samhälls- bemyndigas att för anslaget 1:13 planering, bostadsförsörjning och Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska byggande samt konsumentpolitik åtaganden som inklusive tidigare gjorda 1:13 Upprustning av skollokaler I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör satsningen på upprustning av skollokaler delvis senareläggas. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . Till följd av senareläggningen bedöms utgifterna öka med 2018. För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör även satsningen på upprustning av pedagogiska utemiljöer delvis senareläggas. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . Till följd av senareläggningen bedöms utgifterna öka med 2017 och 2018. Sammantaget bör anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler minskas med . bedöms utgifterna öka med respektive . För att skapa bättre planeringsmöjligheter för huvudmän att upprusta skollokaler respektive pedagogiska utemiljöer bör få möjlighet att bevilja medel till en större andel upprustningsprojekt som ska genomföras 2017 och 2018, varför bemyndigandet behöver ökas med . åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017 och 2018. 5.15Utgiftsområde 19 Regional tillväxt I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet, regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Mot bakgrund av de omställningsbehov som finns i bedömer regeringen att det behövs särskilda insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder bör ökas med . 5.16Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1:3 Åtgärder för värdefull natur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör medel för vissa insatser, t.ex. skötsel av skyddade områden, inte användas . Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör minskas med . Minskningen innebär att vissa åtgärder för värdefull natur inte kan genomföras i den takt som planerat. 1:7 Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer ökas med . Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Anslaget 1:9 minskas med . Anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer, däribland årliga bidrag till FN:s miljöprograms () miljöfond samt till medlemsavgifter till det europeiska vädersatellitsamarbetet (Eumetsat) och (). Utgifterna för bidrag till samt medlemsavgifter till Eumetsat och har ökat i förhållande till anvisade medel, främst till följd av ökade kostnader för vädersatellitsamarbetet samt ökade kostnader på grund av valutaeffekter. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med , anslaget 1:9 minskas med och anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning minskas med . Minskningen av anslagen innebär bl.a. att vissa sanerings- och forskningsprojekt inte kan genomföras i den takt som planerat. 1:16 Skydd av värdefull natur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör vissa satsningar för skydd av värdefull natur, som t.ex. skyddsvärda skogar, senareläggas. Regeringen anser därför att anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur bör minskas med . Till följd av senareläggningen bedöms utgifterna öka med 2017. 1:18 Klimatinvesteringar (bemyndigande) I statens budget för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: Enligt en ny bedömning baserad på de ansökningar som kommit in till finns ett större behov att kunna ingå avtal om fleråriga projekt än vad som tidigare beräknats. För att skapa bättre förutsättningar för en mer optimal användning av medlen behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 1:2 Insatser för energieffektivisering (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Skälen för regeringens förslag: För att skapa bättre förutsättningar för finansiering av långsiktiga energienergieffektiviseringsprojekt inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet behöver bemyndigandet förlängas till att avse åtaganden som medför behov av anslag fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. 1:9 Elberedskap (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:9 Elberedskap ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: För att skapa bättre förutsättningar för finansiering av mer långsiktiga elsäkerhetsprojekt, exempelvis inom området dammsäkerhet, behöver bemyndigandet förlängas till att avse åtaganden som medför behov av anslag fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:9 Elberedskap ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Låneram för vissa infrastrukturprojekt Regeringen har ett bemyndigande att ta 42 000 000 000 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 44 för vissa infrastrukturprojekt. Skälen för regeringens förslag: Produktionsvolymerna i projektet kommer att öka, vilket förutses leda till ökade produktionsvariationer . För att kunna hantera detta behöver ett tillräckligt stort rörelsekapital säkerställas. ökar lånebehovet 2016 med anledning av att de produktionskostnader för investeringar i samt Västsvenska infrastrukturpaketet som skulle ha finansierats från anslaget 1:11 Trängselskatt i och anslaget 1:14 Trängselskatt i i stället avses att finansieras med lån i . Låneramen behöver därför sammantaget ökas med 2 . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 44 för vissa infrastrukturprojekt. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2017–2021. Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med . Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får även användas till utgifter för kommunikationer till . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 22 2017–2021. Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansiering av de ökade anslagen i denna proposition bör inte alla medel för drift och underhåll av vägar användas . Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör minskas med . Färjelinjen till är inte en allmän färja i väglagens mening. Staten genom kommer dock fortsätta svara för en transportlösning mellan fastlandet och i enlighet med regeringsuppdrag (N2007/3747/IR). Med anledning av förvaltningsärenden som bereds i behöver detta tydliggöras i anslagets ändamål. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur även bör få användas till utgifter för kommunikationer till . I syfte att öka framförhållningen och därmed underlätta för entreprenörerna att i ett tidigare skede beställa och erhålla material till underhållsarbeten har beslutat att upphandling av rörliga mängder i baskontrakten bör ske , året före det år då arbetet ska utföras. har de rörliga mängderna upphandlats under det aktuella år som kontrakten avser, dvs. det år som arbetet ska utföras. Bemyndigandet behöver därför ökas med 1 . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 22 2017–2021. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017–2057. Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Trängselskatt i får även användas för statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 27 2017–2057. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten och till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i . Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, kommun och kommun. Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till såväl byggande som projektering av tunnelbaneutbyggnaden i . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:11 Trängselskatt i även bör få användas för statlig medfinansiering av projektering av tunnelbaneutbyggnaden i . Bemyndigandet för anslaget behöver ökas med 14 med anledning av att stora kontrakt avses tecknas , som kommer att ligga till grund för en kraftigt ökad produktionstakt . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 27 2017–2057. 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Regeringen bedömer att det finns ett behov av ökad långsiktighet när det gäller insatserna för personer med funktionsnedsättning. Det kan möjliggöras genom längre avtalsperioder för tillhandahållare av projekt och tjänster för personer med funktionsnedsättning. Bemyndigandet behöver därför ökas med , som det förlängs till att avse åtaganden som medför behov av anslag fram . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. 5.19Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. För att ska leva upp till de krav på tillräcklig och effektiv offentlig djurskyddskontroll som ställs i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:8 bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ökas med . Anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: medlemsavgift till FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation betalas dels i US-dollar, dels i euro. På grund av växelkursförändringar beräknas medlen på anslaget vara otillräckliga. Regeringen anser därför att anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn. Europeiska kommissionen beslutade om att införa ett särskilt stöd för att stärka mjölkföretag. Medlemsstaterna gavs möjlighet att medfinansiera beloppet från EU med lika mycket nationella medel. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. Minskningen påverkar i viss utsträckning omfattningen av de verksamheter som finansieras från anslaget. För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. minskas anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Anslag 1:12 minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande ökade kraftigt . Med anledning av detta är det viktigt att vidta åtgärder för att nyanlända snabbt ska sysselsättas, bl.a. genom att införa ett snabbspår för nyanlända med erfarenhet av företagande att starta företag i . Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör ökas med . Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting som syftar till att göra det enklare att starta och driva restaurangföretag genom att erbjuda digital information, guidning och tjänster som utgår från företagens förutsättningar och behov (N2016/01182/FF). Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:12 minskas med motsvarande belopp. För att finansiera ökningen av anslaget 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag anser regeringen att anslaget bör minskas med . För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör en del av de medel som står till disposition inte användas. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . Sammantaget bör anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Till följd av förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) har anslaget tillförts medel för bl.a. en särskild satsning på miljö- och klimatteknik, för genomförandet av åtgärder inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin samt för att genomföra insatser som stärker svensk 2016–2019. åtaganden som medför behov av anslag fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap för geologiska undersökning i KIC Raw materials under för innovation och teknik. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:8 geologiska undersökning, – 2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst till KIC Raw materials under för innovation och teknik. Skälen för regeringens förslag: etablerades en kunskaps- och innovationsplattform inom råvaruområdet (KIC Raw materials). och geologiska undersökning (SGU) har ansökt om att ingå i denna. Varje deltagande part förbinder sig att betala en årlig medlemsavgift, antingen som huvudpartner eller som associerad partner. Regeringen bedömer att även SGU bör ingå som medlem i konsortiet. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om medlemskap för SGU i KIC Raw materials under för innovation och teknik (EIT). Regeringen bör vidare bemyndigas att för anslaget 1:8 geologiska undersökning –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst till KIC Raw materials under för innovation och teknik (EIT). 1:17 Upprustning och drift av I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Upprustning och drift av minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition bör delar av satsningen på att rusta upp senareläggas. Regeringen anser därför att anslaget 1:17 Upprustning och drift av bör minskas med . Till följd av senareläggningen bedöms utgifterna öka med 2017. 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag ökas med . Regeringen bemyndigas att ge det bolag som etableras för att utgöra moderbolag i en koncern tillsammans med de statligt ägda aktiebolagen ett kapitaltillskott på högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt lämnat förslag på hur statens finansieringsinsatser till små och medelstora företag kan förändras (prop. 2015/16:110). Ett av förslagen innebär att ett aktiebolag etableras som ska utgöra moderbolag i en koncern tillsammans med de statligt ägda aktiebolagen . För att dels förvärva aktiebolaget, dels genomföra det etablerings- och omstruktureringsarbete som följer av förslagen behöver det förvärvade aktiebolaget ett kapitaltillskott om . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag bör ökas med .