prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Koncentrationen av inkomstskatter och övriga skatter är däremot i stort sett oförändrad. En ökad koncentration av skatter till den övre delen av inkomstfördelningen innebär att skat- terna ur detta perspektiv har blivit mer utjäm- nande. har dock skatterna sänkts kraf- tigt . Det har exem- pelvis införts en skattereduktion för den all- männa pensionsavgiften och ett jobbskatteav- drag. Vidare har fastighets- och förmögenhets- skatten avskaffats. Skatternas vikt i den samlade inkomstfördelningen har därmed minskat, vilket gör att den sammantagna effekten av skatternas påverkan på inkomstpridningen är oklar. 8Inkomstskillnader när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster En stor del av den offentliga sektorns omfördel- ning sker i form av subventionerade tjänster, som t.ex. skola och hälsovård. Eftersom värdet av de offentligt finansierade tjänsterna inte ingår i den disponibla inkomsten tenderar traditionella fördelningsanalyser som använder disponibel in- komst som inkomstbegrepp att underskatta väl- färden.42 Då förmånerna är generella och tillfaller alla, utan hänsyn till betalningsförmåga, kommer också de uppmätta inkomstskillnaderna att över- skattas. Jämförelser kan också påverkas om den offentliga konsumtionen växer snabbare eller långsammare än de disponibla inkomsterna. Jämförelser mellan länder påverkas också då om- fattningen och inriktningen av den offentligt fi- nansierade välfärdskonsumtionen skiljer sig mel- lan länder. Mot denna bakgrund är det angeläget att komplettera de traditionella fördelningsanalys- erna genom att försöka belysa hur de offentliga tjänsterna är fördelade i befolkningen.43 Hur den svenska inkomstfördelningen påverkas om hän- syn tas till offentligt subventionerade välfärds- tjänster har analyserats i flera tidigare fördel- ningspolitiska redogörelser. Ett huvudresultat är att barn och ungdomar som erhåller subventio- nerad utbildning samt deras familjer lyfts upp i inkomstfördelningen i förhållande till hushåll med enbart vuxna. Detsamma gäller äldre som erhåller vård- och omsorgstjänster och däri- genom lyfts i förhållande till yngre och mindre vårdbehövande åldrar. Kvinnor mottar totalt sett mer subventionerade välfärdstjänster än män, vilket har en utjämnande effekt på skillnaderna i ekonomisk välfärd mellan kvinnor och män.44 I den följande redogörelsen förutsätts alla i hushållet ha lika stor nytta av subventionen, exempelvis till ett barns utbildning, eftersom alla i hushållet annars skulle behöva bidra till att be- tala för tjänsten. Värdet av offentliga tjänster an- tas inte bero på familjens storlek eller samman- 42De individuellt inriktade offentliga tjänsterna motsvarar av BNP 2015. Detta kan ställas i relation till de kontanta inkomstöverfö- ringarna från offentlig sektor som uppgår till av BNP 2015. 43Se t.ex. prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 4 och prop. 2012/13:100 bilaga 2. 44Att kvinnor totalt sett mottar mer välfärdstjänster än män beror i hu- vudsak på att de i högre grad än män nyttjar barnomsorg och utbildning. 2015/16:100 Bilaga 2 sättning, dvs. det uppstår inga stordriftsfördelar för denna typ av resursomfördelning. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas sedan lika på varje medlem i hus- hållet. Det utvidgade inkomstbegrepp som an- vänds i resten av det här avsnittet – utökad inkomst – avser summan av kontant disponibel inkomst (justerad för försörjningsbörda) och beräknad total subvention per person. SCB:s simuleringsmodell FASIT används för att beräkna en stor del av de offentliga individu- ella tjänsterna och för att fördela dessa till indivi- derna (se underbilagan för en beskrivning av hur värdet av olika offentliga välfärdstjänster har be- räknats).45 Denna redogörelse baseras på senast tillgängliga data och inkluderar välfärds- tjänster inom områdena utbildning, barnomsorg, hälso- och sjukvård, socialt skydd (främst äldre- omsorg) samt fritid och kultur.46 Välfärdstjänsterna ökar i betydande grad det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper. Välfärdstjänsterna bidrar också till en jämnare fördelning av det ekonomiska välståndet genom att värdet av dem är större i de lägre inkomst- grupperna än i de högre (se diagram 8.1). I de tre lägsta inkomstgrupperna motsvarar de offentliga tjänsterna 66 000–per individ och år, medan värdet i de tre högsta inkomstgrup- perna motsvarar kring . Diagram 8.1 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2013 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Data: HEK 2013. Källor: och egna beräkningar. 45Äldreomsorg, färdtjänst och hälso- och sjukvård har fördelats på hus- hållen efter ålder och kön, dvs. dessa tjänster har fördelats försäkrings- mässigt. Övriga tjänster har fördelats efter faktisk konsumtion. 46 Tjänster som kan konsumeras av många personer gemensamt (kollek- tiva tjänster), såsom infrastruktur, försvar och rättsväsende, beaktas inte. 2015/16:100 Bilaga 2 I vilken grad välfärdstjänsterna utjämnar in- komstfördelningen kan belysas på olika sätt. Ett sätt är att stegvis analysera olika inkomstslags effekter på inkomstspridningen (se tabell 8.1). Spridningen för ekvivalerad disponibel inkomst mätt med Gini-koefficienten är 0,301. När vär- det av offentliga välfärdstjänster adderas till den disponibla inkomsten minskar inkomstspridnin- gen med 0,06 enheter, eller 20 procent.47 Tabell 8.1 Inkomstspridning för olika inkomstslag 2013 Faktorinkomst (F) Disponibel inkomst (D) Utökad inkomst (U) Total effekt (U–F) -0,264 Välfärdstjänsteffekt (U–D) -0,060 Anm.: Resultaten baseras på inkomster som beräknats med simuleringsmodellen FASIT. Faktorinkomsten (inkomster av lön, näringsverksamhet och kapital,) är justerad för försörjningsbörda. Data: HEK 2013. Källor: och egna beräkningar. Internationellt jämförbar statistik över välfärds- tjänsternas betydelse för inkomstfördelningen i olika länder produceras inte regelbundet. I en OECD-studie är och Dan- mark de länder som lägger mest resurser på väl- färdstjänster i relation till BNP. Med det utvid- gade inkomstbegreppet hade den lägsta Gini-koefficienten i OECD-området.48 har välfärdstjänsters betyd- else för inkomstfördelningen också uppmärk- sammats allt mer i den akademiska forskningen. En studie av inkomstskillnaderna i ett antal EU- länder tar hänsyn till åldersspecifika skillnader i behov. Anledningen till att äldre erhåller mer vård och omsorg är att de faktiskt har ett större behov av dessa tjänster, dvs. mottagarnas lev- nadsstandard ökar inte i förhållande till de per- soner som inte behöver tjänsten. Resultatet blir då att utjämningseffekten av välfärdstjänsterna minskar något.49 47Storleken på den utjämnande effekten beror delvis på i vilken ordning inkomstslagen adderas till varandra och på hur stor spridningen är före utjämningen. Om värdet av välfärdstjänsterna läggs till faktorinkomsten blir effekten större än om de läggs till den disponibla inkomsten. 48Se Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (2011). Data i studien avser inkomstår 2007. 49Se Aaberge, Langørgen och , The Impact of on , i och (Eds. ), Income and Living Conditions in Europe, 2010. Större delen av utjämningseffekten kvarstår dock i de flesta länder. Behovsjuste- ringen utraderar helt den relativa höjningen av äldre och yngre som sker 9Fördelningseffekter av regeringens politik I detta avsnitt redovisas först hur regeringens reformer bedöms påverka hushållens ekonomiska standard. Beräk- ningarna har gjorts med hjälp av mikrosimuler- ingsmodellen FASIT (se underbilagan). Reform- erna har införts 2015 och 2016, och har tillkommit som resultat av över- enskommelser mellan regeringspartierna och . I beräkningarna redovisas den förväntade helårseffekten 2016 av reformerna. Hänsyn har tagits till reformer som är be- räkningsbara och som har en direkt påverkan på hushållens disponibla inkomst. De reformer som har beaktats finns redovisade i underbilagan (se tabell u.3). Regeringen har även genomfört betydande satsningar på skola, vård och omsorg. Värdet av dessa offentligt fi- nansierade välfärdstjänster ingår emellertid inte i den disponibla inkomsten. För att ge en mer fullständig bild av hur den samlade politiken på- verkar hushållens välfärd görs därför också en utvidgad analys där effekten av satsningar på väl- färdstjänster inkluderas i beräkningarna. De ref- ormer som har beaktats finns redovisade i under- bilagan (se tabell u.4). Beräkningarna i detta avsnitt bortser från ev- entuella beteendeförändringar som kan uppkom- ma till följd reformerna. Vidare tas inte hänsyn till reformer som huvudsakligen förväntas påver- ka hushållens inkomster på ett indirekt sätt, t.ex. förändrade arbetsgivaravgifter. Att det är inkom- ster som analyseras innebär också att beräknin- garna bortser från förändringar av inkomsternas köpkraft till följd av ändrad indirekt beskattning eller ändrade avgifter. Effekt på ekonomisk standard Den förda politiken bedöms ha en tydligt utjäm- nande fördelningspolitisk profil. Reformerna har syftat till att stärka de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag ekonomi och att minska klyftorna mellan de som arbetar och de som inte arbetar. med traditionella metoder. Den utjämningseffekt som kvarstår beror på att värdet av subventionerna, givet behov, utgör en större andel av den totala inkomsten för personer med lägre inkomster. höjd ersättning i arbetslöshetsförsäkringen, höjd sjuk- och aktivitetsersättning, höjt bostadstillägg och sänkt skatt för pensionärer, höjd barndel i försörjningsstödet och höjt underhållsstöd. Sats- ningarna har finansierats bl.a. genom olika skattehöjningar som främst berör personer med relativt sett höga inkomster. Eftersom skattehöj- ningarna även finansierar de offentliga välfärds- satsningarna på bl.a. vård, skola och omsorg (se nedan), bedöms hushållens disponibla inkomster totalt sett minska med ca 2016. Det motsvarar en minskning av den eko- nomiska standarden med ca 15 miljarder kro- nor.50 Regeringens reformer 2015 och 2016 bedöms bidra till en minskning av de samlade inkomst- skillnaderna mätt med Gini-koefficienten (se tabell 9.1). Andelen personer med låg relativ ekonomisk standard (av me- dianen) bedöms också minska. Andelen minskar mest för de äldsta pensionärerna, men andelen minskar förhållandevis mycket även för ensam- stående kvinnor med barn. Andelen minskar också mer för kvinnor än för män. Tabell 9.1 Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ ekonomisk standard Andelar i procent och förändring av andelar i procentenheter -0,004 Andel med ek. -0,8 Barn 0–19 år -0,4 -2,6 -1,2 -0,6 -1,5 Källor: och egna beräkningar Den ekonomiska standarden bedöms öka för och minska för av befolk- ningen till följd av regeringens reformer 50 Förklaringen till att förändringen i ekonomisk standard är större är att det i begreppet ekonomisk standard korrigeras för antalet hushållsmed- lemmar. Som ett resultat av det är den ekonomiska standarden i genom- snitt högre än den disponibla inkomsten. Ju större hushåll i genomsnitt, desto större blir skillnaden mellan disponibel inkomst och ekonomisk standard. Om alla hushåll var ensamhushåll skulle det inte vara någon skillnad. 2015/16:100 Bilaga 2 Många, , påverkas lite eller inte alls. I samtliga inkomst- grupper finns det personer som påverkas positivt och personer som påverkas negativt (se diagram 9.1). En del berörs direkt via den egna inkom- sten, medan andra berörs indirekt genom att nå- gon annan medlem i hushållet påverkas. De som påverkas positivt finns i högre grad i de lägre in- komstgrupperna, medan de som påverkas nega- tivt i högre grad finns i de högre inkomstgrup- perna. Diagram 9.1 Andel som får en förändrad ekonomisk standard Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin ekonomiska standard som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.2 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomst- grupper Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. För inkomstgrupp 1 och inkomstgrupp 2 väntas den ekonomiska standarden öka med i genom- snitt (se diagram 9.2). Motsvarande förändring i toppen av inkomstför- delningen är -1,för inkomstgrupp 9 2015/16:100 Bilaga 2 och -1,för inkomstgrupp 10. Samman- taget bedöms den ekonomiska standarden min- ska med i genomsnitt . Ensamstående föräldrar och äldre ensamståen- de kvinnor bedöms få en större genomsnittlig inkomstförstärkning än övriga grupper (se diagram 9.3). För ensamstående föräldrar beror detta främst på höjningen av underhållsstödet, den höjda barndelen i försörjningsstödet samt höjningen av grundnivån i föräldrapenningen. Höjt bostadstillägg till pensionärer är en åtgärd som stärker ekonomin mest för de äldsta ensam- stående kvinnorna. Även de skattelättnader som har riktats till pensionärer har främst gynnat de äldsta pensionärerna.51 Diagram 9.3 Effekt på ekonomisk standard för olika Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent kvinnor med barn Ensamst. kvinnor 75+ år Ensamst. män med barn Sammanb. 75+ år Ensamst. män 75+ år Ensamst. kvinnor 65–Ensamst. män 65–74 år kvinnor –utan barn Ensamst. män –utan barn Sammanb. 65–74 år –utan barn Sammanb. -1,5 -1,0 -0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 Källor: och egna beräkningar. Effekt på utökad inkomst Offentligt finansierade välfärdstjänster som t.ex. skola, vård och omsorg är en mycket viktig del av omfördelningen i den svenska modellen. För att ge en mer fullständig bild av politikens inrikt- ning i ett omfördelande perspektiv, kompletteras därför analysen i detta avsnitt med en redogö- relse för fördelningseffekterna när satsningar på offentliga välfärdstjänster beaktas i beräknin- garna. Aggregatet ekonomisk standard och värdet av välfärdstjänster benämns utökad in- komst.52 har regeringen gjort stora satsningar på välfärdstjänster, i storleks- ordningen . Utbildning har varit ett prioriterat område, i synnerhet grund- skolan. Men satsningarna på högskola, vård, lä- kemedelsförmåner, äldreomsorg och kultur har också varit betydande. När den utökade inkom- sten analyseras påverkas därför en större andel inom varje inkomstgrupp positivt av regeringens politik än om analysen begränsas till ekonomisk standard (se diagram 9.4). Färre påverkas också negativt. Totalt beräknas drygt hälften av be- folkningen, , få en högre utökad in- komst, en lägre och beräknas få en oförändrad utökad inkomst eller endast en marginell förändring. Diagram 9.4 Andel som får en förändrad utökad inkomst Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Utökad inkomst är summan av ekonomisk standard och värdet av välfärds- tjänster. Uppdelningen på inkomstgrupper är beräknad utifrån ekvivalerad dispo- nibel inkomst. Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/ marginell. Källor: och egna beräkningar. Satsningar på välfärdstjänster bidrar till att höja den utökade inkomsten, som sänkt disponibel inkomst påverkar den utökade in- komsten i negativ riktning. På aggregerad nivå balanserar effekterna i stort sett varandra, vilket innebär att den utökade inkomsten i genomsnitt väntas bli oförändrad. Fler inkomstgrupper får i genomsnitt en posi- tiv utveckling när välfärdssatsningarna beaktas 51 Höjt grundavdrag för pensionärer har genom sin konstruktion en stör- re relativ betydelse för låginkomsttagare än för höginkomsttagare. Efter- som äldre pensionärer i genomsnitt har lägre pensioner än yngre är ök- ningen av den ekonomiska standarden störst i de äldre åldersgrupperna. 52 Den utökade inkomsten för en individ beräknas som summan av indi- videns ekonomiska standard och värdet av välfärdstjänsterna. Värdet av offentliga välfärdstjänster räknas samman på hushållsnivå och fördelas sedan lika på varje medlem i hushållet (se avsnitt 8 och underbilagan). (se diagram 9.5) Den utökade inkomsten ökar i genomsnitt för de sex lägsta inkomstgrupperna och minskar för de fyra högsta inkomstgrup- perna till följd av regeringens samlade politik. Satsningar på vård, skola och omsorg bidrar till en ökning av det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper, men effekten är störst i de lägre inkomstgrupperna. Diagram 9.5 Effekt på utökad inkomst i olika inkomst- grupper Förändring av utökad inkomst Bidrag från disponibel inkomst -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. Samtliga hushållstyper påverkas positivt av väl- färdssatsningarna, men barnfamiljer gynnas mest då utbildning utgör en stor del av satsningarna. Ensamstående föräldrar och äldre ensamstående kvinnor hör till de grupper där den utökade in- komsten ökar mest till följd av välfärdssatsnin- garna. Sammanboende under utan barn är den grupp som gynnas minst av reformerna (se diagram 9.6). Diagram 9.6 Effekt på utökad inkomst för olika hushålls- typer Ensamst, kvinnor med barn Ensamst, kvinnor 75+ år Ensamst, män med barn Ensamst, män 75+ år Sammanb, 75+ år Ensamst, kvinnor 65–74 år Ensamst, män 65–74 år Ensamst, kvinnor –utan barn Ensamst, män –utan barn Sammanb, 65–74 år Sammanb, –med barn Sammanb, –utan barn -1,0 -0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 Källor: och egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 2 Effekter på kvinnor och mäns individuella inkomster Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stora ekonomiska resurser kvinnor respektive män förfogar över, dvs. den egna inkomsten. Regeringens politik har bidragit till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Effekt på individuell disponibel inkomst Den individuella disponibla inkomsten53 väntas öka för , minska för och påverkas lite eller inte alls för av kvin- norna till följd av regeringens reformer (se diagram 9.7). För män är det en något mindre andel än för kvinnor som bedöms få en ökning av den individuella disponibla inkomsten. Sammantaget väntas kvin- nors individuella disponibla inkomst minska med i genomsnitt till följd av rege- ringens reformer. Mäns individuella disponibla inkomst väntas i genomsnitt minska . Diagram 9.7 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst Anm.: Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin individuella disponibla inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär att den individuella disponibla inkom- sten i genomsnitt ökar mer för kvinnor än för män. En anledning är att fler kvinnor än män är 53 Individuell disponibel inkomst definieras som summan av individens egna marknadsinkomster, som arbetsinkomst och kapitalinkomst, samt transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempel- vis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas lika mellan sammanboende. 2015/16:100 Bilaga 2 En annan anledning är att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och att skattesänkningen företrädesvis gynnar lågin- komsttagare. Det höjda bostadstillägget för pen- sionärer gynnar främst de äldsta kvinnorna. Höjt underhållsstöd förbättrar ekonomin mest för ensamstående kvinnor med barn. Det- samma gäller för höjningen av barndelen i för- sörjningsstödet, eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en re- form som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Kvinnor studerar i större omfattning än män, vilket innebär att de höjda studiemedlen företrädesvis gynnar kvinnors inkomster. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar däremot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män hade inkomster över det tidigare taket i arbetslöshetsförsäkringen. Av de budgetförstärkande reformerna har det avtrappade jobbskatteavdraget och den begränsade uppräkningen av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt en större negativ effekt på inkomsterna för män än för kvinnor. Orsaken är att förslagen innebär höjd skatt vid högre inkomster, och att män i genomsnitt har högre inkomster än kvinnor, vilket medför att fler män därför berörs av förslagen. Effekt på individuell utökad inkomst I detta avsnitt kompletteras analysen med en re- dogörelse för hur effekterna ser ut för kvinnor och män när satsningar på offentliga välfärds- tjänster beaktas i beräkningarna. Aggregatet in- dividuell disponibel inkomst och värdet av väl- färdstjänster benämns nedan som individuell ut- ökad inkomst.54 När satsningarna på bl.a. vård, skola och om- sorg beaktas påverkas en större andel kvinnor respektive män positivt av regeringens politik än om analysen begränsas till individuell disponibel inkomst. Den individuella utökade inkomsten väntas öka för , minska för och påverkas lite eller inte alls för av kvinnorna till följd av regeringens samlade poli- tik (se diagram 9.8). 54 Se underbilagan för en utförligare beskrivning av individuell utökad inkomst. männen bedöms få en ökning, få en minskning, och för bedöms den individuella utökade inkomsten på- verkas lite eller inte alls. Satsningar på välfärdstjänster bidrar till att hö- ja den individuella utökade inkomsten, som sänkt individuell disponibel inkomst påver- kar den utökade inkomsten i negativ riktning. För kvinnor beräknas regeringens sammantagna politik innebära att den individuella utökade in- komsten i genomsnitt ökar . För män bedöms dock välfärdssatsningarna inte rik- tigt uppväga minskningen av den individuella disponibla inkomsten (se diagram 9.9). Diagram 9.8 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell utökad inkomst Högre Oförändrad/marginell Lägre Anm.: Individuell utökad inkomst definieras i underbilagan. Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin individuella utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.9 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () -0,2 -0,4 Förändring av utökad inkomst -0,6 Bidrag från individuell disponibel inkomst -0,8 Anm.: Individuell disponibel inkomst och individuell utökad inkomst definieras i underbilagan. Källor: och egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 2 Bidraget från välfärdstjänster till förändringen av den individuella utökade inkomsten beräknas va- ra något större för kvinnor än för män. Det beror huvudsakligen på att reformerna är förde- lade efter tidigare användningsmönster, där det framgår att kvinnor nyttjar de aktuella välfärds- tjänsterna i högre grad än män. 2015/16:100 Bilaga 2 Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhålls- bidrag och återbetalda studielån. Erhållna studie- lån ingår som en positiv transferering. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många per- soner som ska försörjas på inkomsten. Före- komsten av kollektiva nyttigheter och stordrifts- fördelar hos hushåll med flera medlemmar med- för att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvi- valensskala, Svensk konsumtionsenhetsskala 2004 (se skalans definition i tabell u.1). Tabell u.1 Svensk konsumtionsenhetsskala Första vuxen (ensamboende eller sammanboende) Andra vuxen (sammanboende) Barn 1, 0–19 år Barn 2, 3 …., 0–19 år Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk stan- dard): Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt den svenska kon- sumtionsenhetsskalan . Genom att justera den disponibla inkomsten för försörj- ningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek.