prop · H30390 · 2016-03-21 00:00:00 — Vid MR-S godkände ministrarna den reviderade överenskommelsen samt beslutade att sända överenskommelsen till för synpunkter innan ett formellt beslut om revidering tas. ställde sig bakom ministerrådets bedömning. Nordisk delaktighet i arbetet med I samband med översynen och antagandet av en ny handlingsplan för har ökat sin delaktighet i strategiarbetet. samordnar policyområdet för bioekonomi, vilket är starkt sammanlänkat med jordbruk, fiske och skogsbruk. har sökt och fått samfinansiering från EU:s interregionala Östersjöprogram, tillsammans med , och , för samordningsuppgiften samt för att stärka synergierna i handlingsplanen mellan dessa områden. ministerådet har ökat sin delaktighet i policyområdet för innovation . tog exempelvis över flaggskeppsledarrollen för BSR Stars, ett program inom prioritetsområdet innovation som syftar till att öka tillväxt, konkurrenskraft och innovation i . Flaggskeppet är utformat som ett stödjande och samordnande projekt för policyområdet innovation, vilket ger en strategisk roll i arbetet med att stärka det gränsöverskridande samarbetet i hela . och sökte och fick delfinansiering från EU:s interregionala Östersjöprogram för att anordna strategiforum för i . Strategiforumet syftar till att förankra arbetet med hos alla genomförande parter och på alla nivåer i . Temat strategiforum är framtidsorienterat med sikte på 2030. Nordiskt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitiken 2014– 2017 har arbetet med det nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik –2017 löpt vidare. Samarbetsprogrammet ska leda till aktiviteter som skapar ett mervärde i och med att de genomförs på nordisk nivå istället för nationellt. prioriteras fyra områden: –Entreprenörskap och finansiering: Fokus på att stärka entreprenörskompetenser och förbättra möjligheterna till finansiering i tidiga skeden, samt att utveckla till en föregångsregion för nya och innovativa digitala lösningar. –Grön tillväxt: Bidra till att stärka som innovationsregion inom klimatsmarta lösningar och grön tillväxt. –Nya välfärdslösningar: Bidra till att stärka som en innovativ och ledande region inom området hälsa och välfärd. –Kultur och kreativitet för tillväxt: Fokus på att stärka de nordiska kulturella och kreativa näringarnas konkurrenskraft och främja korskopplingar med andra sektorer inom ekonomin. Nordiskt stödsystem för främjande av förnybar energi Inom energisektorn har arbetet inletts med projektet: Ny spelplan – effekter av ett förändrat för de nordiska stödsystemen för att främja förnybar energi i de nordiska länderna. Projektet som behandlar statsstödsregelverket 2014–2020 ska utgöra en grund för diskussioner om hur ett framtida statstödsregelverk som främjar en omställning i energisektorn bör se ut. En konsult har upphandlats och seminarier med deltagare från nordiska departement och ansvariga myndigheter har hållits. En rapport färdigställs . Nordiska arbetslöshetsförsäkringsregler i förhållande till den kommande revisionen av EU-förordning 883/2004 I samband med MR-A-mötet i skedde en diskussion om den kommande revisionen av EU-förordning 883/2004 som sker inom kommissionens paket för arbetskraftens rörlighet. Arbetsmarknadsministrarna diskuterade samordningsreglerna för arbetslöshetsförsäkringen i EU-förordning 883/2004 i förhållande till de nordiska arbetslöshetsförsäkringsreglerna och utbytte åsikter om detta. Inom vissa områden fanns det en samstämmighet kring hur förordningen bör revideras för att vara modern och balanserad i ett allt större EU. Som en konsekvens av diskussionen skickade de nordiska arbetsmarknadsministrarna ett gemensamt brev till EU-kommissionär där de påtalade önskemål kring vad kommissionen bör beakta vid en revidering av förordningen. Det nordiska samarbetet inom social- och hälsopolitik Den oberoende rapport om det nordiska samarbetet på hälsoområdet som MR-S initierade har fortsatt behandlats i ministerrådet och i ÄK-S. Utöver vidarebehandling av rapporten höll MR-S även en temadiskussion kring rörlighet i relation till EU- kommissionens kommande lagstiftningspaket Labour Mobility Package, samt antog en gemensam deklaration på området som sändes till EU- kommissionen. Tillämpning av eIDAS-förordningen utifrån ett nordiskt perspektiv publicerades och rådets förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (eIDAS-förordningen), samt upphävandet av direktiv /93/EG i denna. Den nya förordningen medför bland annat krav på myndigheter med e-tjänster som nyttjar nationell e-legitimation att även erkänna utländska e-legitimationer enligt eIDAS-förordningen. På beställning från har en särskild arbetsgrupp tagit fram en komparativ analys av förutsättningarna för nationell tillämpning och teknisk realisering av förordningen utifrån ett nordiskt perspektiv. Rapporten levererades till ministerrådet och utgör en viktig utgångspunkt för det fortsatta nordiska samarbetet kring förordningen. De nordiska länderna har även haft ett omfattande samarbete inom ramen för det europeiska storskaliga pilotprojektet e- (), även här främst avseende gränsöverskridande elektronisk identifiering och underskrift. Det nordiska utrikes- och Under ledning av har det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet fortsatt att utvecklas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad utrikespolitiska samarbetet, de nordiska utrikesministrarna () och det nordisk-baltiska samarbetet (NB8) är fortsatt prioriterade, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt Den 5–i träffades utrikesministrarna i både nordiskt och nordisk-baltiskt format. Vid mötena antogs flera gemensamma deklarationer: en nordisk om ambassadsamarbete och en om klimat inför COP21 i samt en nordisk-baltisk om strategisk kommunikation och stöd till oberoende medier. Utrikesministermöten i NB8-format hölls vidare i 2–och tillsammans med Visegrad-4- länderna (, , och ) i 12–13 Fokus för mötena var främst regional säkerhet, , Östliga partnerskapet, energisäkerhet och strategisk kommunikation. Under sessionsvecka möttes både de nordiska statsministrarna och utrikesministrarna i . dagordningen för statsministrarna stod migration, , samarbete mot terrorism och COP21. snarlika frågor, men även ambassadsamarbete och närområdet. Flyktingsituationen var ett återkommande tema under höstens möten. särskilt nordiskt utrikesministermöte på detta tema hölls i anslutning till Dialogen mellan de nordisk-baltiska länderna och har fortsatt inom ramen för det s.k. e-PINE-formatet. Det östra grannskapet och närområdet har varit i fokus för samtalen. Därtill har en dialog i samma krets men som även inkluderar försvarsministerierna initierats med fokus på säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det nordiska FN-samarbetet på det utrikespolitiska området är omfattande och tätt. Ett nordiskt utrikesministermöte hölls i anslutning till generalförsamlingens öppnande. regelbundet i nordisk-baltisk krets och dialogen mellan de nordiska länderna och fortsätter. Samarbetet kring den svenska kandidaturen till har varit centralt . nordiska kvinnliga medlingsnätverket. syftar till att höja nordisk kompetens på medlingsområdet och är en del i det gemensamma arbetet för att stärka kvinnors deltagande i intensifieras och konsolideras arbetet 5Nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap Den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde ökar ytterligare behovet av ett fördjupat nordiskt samarbete på försvarsområdet. var ordförande i det nordiska försvarssamarbetet, NORDEFCO. Samarbetet har tagit substantiella kliv framåt . Utgångspunkten för de svenska ordförandeskapsprioriteringarna var den vision som försvarsministrarna undertecknade . genomfördes ett flertal möten på olika förband runt om i på såväl politisk chefs-, statssekreterar- och ministernivå. En övergripande målsättning var att stärka den nordiska rösten på det säkerhets- och försvarspolitiska området. Som en del av detta publicerades en gemensam artikel, undertecknad av samtliga nordiska försvarsministrar. Artikeln, som fick stor uppmärksamhet, betonade vikten av ett fördjupat nordiskt samarbete mot bakgrund av det förändrade säkerhetsläget i närområdet. drev flertalet frågor i egenskap av ordförandeland. Inför ministermötet hade försvarsmakterna förhandlat fram ett avtal om alternativbaser på flygsidan. Avtalet syftar till att möjliggöra användande av ett annat nordiskt lands närliggande flygbas under övningar då väderförhållanden förändras under flygpasset. En sådan lösning ökar övningseffekten betydligt. Det rådande säkerhetsläget har ytterligare ökat behovet av säkra kommunikationskanaler mellan länderna. Vid ministermötet i beslutade de nordiska försvarsministrarna om ett system för säker kommunikation som beräknas vara på plats . Försvarsmakterna har arbetat med att ta fram ett koncept för förutsättningarna för att etablera en kvalificerad flygövning i , så kallad Northern Flag. Arbetet med utbyte av luftlägesbild har fortsatt och försvarsmakterna har tagit fram ett samförståndsavtal för ett sådant utbyte. genomfördes två seminarier i med erfarenhetsutbyte från dels försvarsplanering, dels deltagande i insatsen i . tar över ordförandeskapet för NORDEFCO. Det nordiska krisberedskapssamarbetet är formaliserat genom de så kallade Hagadeklarationerna (I och II) . Visionen för samarbetet är att uppnå ett robust utan gränser. I ett robust ska det finnas en god förmåga att förebygga och hantera allvarliga händelser och det ska finnas en god förmåga till återhämtning efter sådana händelser. De nordiska länderna enades vid ministermötet i , , om utvecklingsmål för Hagasamarbetet fram . Målen pekar ut ett antal prioriterade områden för de kommande årens samarbete och syftar i stort till att stärka erfarenhets- och kunskapsutbytet mellan länderna, fortsätta arbetet med att förebygga och begränsa konsekvenserna av samhällskriser, utveckla möjligheter till gemensam kapacitetsuppbyggnad och insats samt stärka förmågan att agera i olika internationella sammanhang, både operativt och politiskt. I enlighet med slutsatserna från ministermötet i ska de nordiska länderna också särskilt se på vilka möjligheter det finns till samarbete mellan respektive lands Skr. 2015/16:90 krisberedskapsmyndigheter när det gäller frågor om krisberedskap Bilaga kopplat till hanteringen av flyktingsituationen. De nordiska länderna har fortsatt arbetet med att utveckla gemensamma moduler för krishantering i syfte att öka förmågan att hantera kriser och stärka möjligheterna för gemensamma nordiska insatser. Modulerna ska kunna användas dels om de nordiska länderna drabbas av en katastrof, dels om ett annat land drabbas av en katastrof. Tanken är också att modulerna ska kunna anmälas till EU:s civilskyddsmekanism. Fokus för arbetet har varit att utveckla en modul för sök och räddning under förhållanden med kraftig kyla. I samband med session enades medlemsländerna om en ny programperiod för rådets arktiska samarbetsprogram 2015–2017. Programmet har en budget om som ska fördelas på projekt inom fyra tematiska områden: befolkning, hållbar utveckling, miljö, natur och klimat samt utbildning och kompetensutveckling. Ett möte på tjänstemannanivå genomförs mellan sekretariaten och ordförandeskapen i de fyra regionala organisationerna , , och Östersjöstaternas råd. Syftet med mötet är att dela med sig av erfarenheter och diskutera olika insatser. Det senaste mötet hölls i 12–. Under mötet i presenterade de fyra regionala organisationerna sina prioriteringar och diskuterade relationen till observatörer, arbetet med frågor inom hållbar utveckling och ungdomsarbete. är ordförande i för perioden –2017 och är ordförande i . beslutade , och statsministrar att tillsätta en arbetsgrupp med syfte att identifiera konkreta sätt att skapa regional tillväxt i ländernas norra regioner genom ett trepartssamarbete. överlämnades rapporten från norr. Rapporten identifierar fyra drivkrafter för tillväxt: LNG (Liquefied Natural Gas) och förnybara energikällor, grönare gruvlösningar, ökad turism samt is- och kallklimatteknik. En första diskussion hölls mellan de tre ländernas ministrar i samband med överlämnandet och därefter har uppföljande diskussion skett på och i samband med Arctic i . uppgick antalet personer som pendlar mellan och för arbete eller studier till drygt 15 000 personer. Många aktörer arbetar på båda sidor om gränsen för att främja gränspendling och bidra med information om vad som gäller beträffande bland annat skatter och socialförsäkringsfrågor i och . (sammanslagning av ), som omfattar regioner och kommuner på båda sidorna av , arbetar aktivt med att kartlägga och lösa gränshinder i . Informationstjänsten Direkt, , och Arbetsförmedlingen ger svar på frågor vid arbetspendling. Antalet personresor över slog rekord 2015. gjordes i genomsnitt 75 700 bil- eller tågresor över bron, en ökning jämfört med enligt statistik som fått från samt . De införda gränskontrollerna och idkontrollerna medförde förlängda restider för pendlarna men visade sig ändå fungera smidigare än som befarats. har haft ordförandeskapet i och samordnande ansvar för det informella nordiska utrikesministersamarbetet (N5) och det nordisk-baltiska samarbetet (NB8). Med anledning av detta ägde många möten rum i nordisk kontext i . höll val till vilket resulterade i ett regeringsskifte där statsminister bildade en Venstre-regering. och har haft ett tätt besöksutbyte på regerings-, riksdags- och myndighetsnivå. Statsminister höll ett möte med sin kollega i samband med ett nordiskt statsministermöte i den 2–. ledde det kraftigt ökande antalet asylsökande till till att svenska och danska åtgärder för att hantera situationen och den bilaterala relationen fick ökad uppmärksamhet. Det resulterade även i ett ökat myndighetsutbyte mellan länderna. beslöt de svenska och danska samarbetsministrarna att inrätta en bilateral arbetsgrupp som ska verka för att lösa gränshinder för mobiliteten mellan och . På försvarsområdet har utvecklat ett samarbete med som regeringen tagit steg för att ytterligare fördjupa. Resultatet är ett samförståndsavtal om fördjupat bilateralt samarbete för att öka den operativa effekten inom maritima insatser och flyginsatser i fredstid, vilket undertecknades på försvarsministernivå . –2016 tog över ordförandeskapet för det nordiska försvarssamarbetet NORDEFCO från . Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattande, bl.a. inom EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordisk-baltiskt samarbete, näringslivets integration samt fördjupat samarbete i säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det fördjupade försvarssamarbetet mellan och har tagit betydande steg framåt. Den 3–genomfördes ett svenskt statsbesök i som syftade till att förnya och bredda den bilaterala relationen. Besöksutbytet har varit fortsatt omfattande på alla nivåer . Ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. höll riksdagsval vilket resulterade i regeringsskifte. besökte nyvalde statsminister för möte med statsminister om bilaterala, europeiska och internationella frågor, däribland konkurrenskraft och tillväxt i EU samt utvecklingen i närområdet. Regeringen har med nordiska medel fortsatt att stödja finsk-svenska projekt, bland annat i samt projektet i , som syftar till att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. deltog ministern för nordiska frågor i det svensk-finländska kulturcentret 40-års jubileum i Esbo, . Renovering av Hanaholmen påbörjades med sikte på att bli klart till . var huvudland vid Slush i , en av världens största startup-mässor inom informations- och kommunikationsteknik (ICT) och deltog med en delegation på över 120 företag under ledning av . Den 27–stod som värdland för årliga session. Statsminister , , minister för nordiskt samarbete, strategi- och framtidsfrågor, , försvarsminister, , klimat-och miljöminister, , biståndsminister samt , kultur- och demokratiminister deltog tillsammans med ett tjugotal riksdagsledamöter och ett antal regeringstjänstemän i en rad olika möteskonstellationer tillsammans med kollegor från de nordiska länderna samt i bilaterala möten och besök. Det övergripande temat för sessionen var nordiska visioner och internationell politik, och under sessionen diskuterade bland annat de nordiska statsministrarna hur man kan öka möjligheten till ett närmare samarbete i . Under årets session hölls det dessutom en tematisk frågetimme med de nordiska miljöministrarna. Ambassaden i har initierat ett bilateralt samarbete i kulturprojekt i kontakt med i och tagit de första stegen för ett förnyat samarbete på filmens område. I finns ett starkt stöd för ett fördjupat och brett nordiskt samarbete. är en av viktigaste handelspartners. Under såväl 2014 som 2015 var största exportmarknad. Statens inkomster är endast indirekt beroende av oljepriset och storleken på oljefonden tickar stadigt uppåt, om än i långsammare takt. Antalet svenskar som bor och arbetar i är stort. Efterfrågan på information från den svensknorska Grensetjänsten i har fortsatt varit stor . Framförallt var det arbetspendlare som efterfrågade information, men informationstjänsten fortsatte även att utöka sitt informationsutbud till små och medelstora företag. Förhandlingarna mellan /EES om EES-ländernas ekonomiska bidrag till EU för att få ta del av EU:s inre marknad avslutades . , den norska nationalgåvan till , fyllde . Jubileet firades den 7–i närvaro av ministrarna från och från och utgjorde startskottet för en seminarieserie kring och samt närområdet. Den språkliga gemenskapen, handel, den geografiska närheten och de goda transportförbindelserna innebär att kontakten mellan och är mycket omfattande. De täta vardagskontakterna återspeglas också i ett stort kulturellt utbyte och löpande samarbete på politisk nivå. besökte lantrådet och hade bilaterala överläggningar med statsministern, utrikesministern och ministern för nordiskt samarbete. Biståndsminister besökte för att ta emot av Östersjöfonden. hölls lagtings- och kommunalval på vilket innebar att en ny landskapsregering bildades under ledning av (liberalerna). Den 9–arrangerades under det danska ordförandeskapet i ett möte i Ilulissat där , minister för nordiskt samarbete, strategi- och framtidsfrågor, deltog. Mötet behandlade bland annat nordiskt samarbete inom Arktisfrågor. deltog , statssekreterare på , i ett nordiskt justitieministermöte som behandlade bland annat de straffrättsliga sanktioner som kan riktas mot utländska stridande samt frågor om lagföring av hemvändande utländska stridande. På hölls parlamentsval . till ett maktskifte och blev i den nya socialdemokratiskt ledda regeringen. besökte kultur- och demokratiminister för ett möte med för kultur. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , Hellmark , , Ygeman, A , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:90 Nordiskt samarbete 2015