prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Det finns dock en möjlighet att lämna arbetsgivar- deklarationen på papper för de företag som ändå upplever detta som det för dem bästa alternativet. behöver upprätthålla en dialog med näringslivet för att tillhandahålla så bra anpassade lösningar som möjligt. Förslaget kommer att gälla samtliga företag oavsett bransch. Det finns ingen anledning att tro att det skulle innebära större konsekvenser för t.ex. företag på en viss ort eller i en viss bransch. Även om förslaget får större konsekvenser för de företag som inte använder datoriserade redovisningssystem, finns det ingen anledning att anta att dessa är vanligare inom vissa branscher. Även mindre företag lämnar i stor omfattning arbetsgivardeklarationer elektroniskt. Företag med endast en anställd lämnar arbetsgivardeklarationer elektroniskt i samma om- fattning som företag i genomsnitt. Förslaget kommer inte att ha någon nämnvärd negativ påverkan på konkurrensförhållandena för företag i detta sammanhang. Förslaget innebär att redovisning av löner och andra ersättningar ska ske per utbetalningsmånad och per betalningsmottagare, vilket bidrar till att mer korrekta uppgifter redovisas till . Kravet på att uppgifterna ska kunna kopplas till en viss betalningsmottagare gör det svårare att fuska med falska anställda. Det kommer också att bli svårare att redovisa löneutbetalningar med för låga belopp eftersom betalnings- mottagaren kommer att kunna kontrollera de uppgifter som lämnas om denne i arbetsgivardeklarationer. Regeringen anser att förslaget kan antas leda till sundare konkurrens. Den bedömningen delas av och LO. De utbetalare som enbart har betalat kostnadsersättningar och andra inte avgiftspliktiga ersättningar, t.ex. vissa mindre idrottsföreningar, är inte skyldiga att lämna en arbetsgivardeklaration och kommer även fortsättningsvis enbart att lämna kontrolluppgift en gång . Det stora flertalet av utbetalare kommer att behöva lämna uppgifter per betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration vid varje utbetalningstillfälle. De som bara betalar ut ersättningar en gång , kommer enbart att behöva lämna uppgifter då ersättningen betalas ut (utbetalnings- månaden). Detta torde gälla t.ex. bostadsrättsföreningar, samfälligheter, stiftelser och ideella föreningar. De utbetalare som sannolikt har tillgång till datoriserade system i minst utsträckning, t.ex. små föreningar, påverkas alltså inte nämnvärt av förslaget, eftersom frekvensen av uppgiftslämnandet inte ökar. Även bland de små företagen kommer en övervägande andel av före- tagen att lämna uppgifter elektroniskt. För att lämna uppgifter genom inknappning krävs endast tillgång till dator med internetanknytning och en e-legitimation. Beträffande elektroniska bokföringsprogram med möj- lighet att skapa filer för elektroniskt uppgiftslämnande kan det förväntas att marknaden kommer att tillhandahålla prisvärda program för olika typer av företag, även för de mindre. Även de små företagen kommer att ha möjligheter att lämna deklarationen elektroniskt om de väljer att göra det. Kostnadsskillnaden är inte heller orimligt hög om ett företag ändå väljer att lämna uppgifter på papper. Någon särskild hänsyn till små företag eller andra mindre utbetalare behöver därför inte tas. Konsekvenser för andra utbetalare än företag Förutom privata företag är ofta kommuner och landsting liksom staten vanliga arbetsgivare. Dessa är i egenskap av utbetalare, t.ex. arbets- givare, lika berörda av förslaget som privata utbetalare. Dessa utbetalare torde dock alltid har tillgång till lönesystem med möjlighet att lämna uppgifter genom filöverföring, vilket antas medföra försumbara ökade administrativa kostnader. Förslaget påverkar även andra myndigheter än , som t.ex. och i deras egenskap av arbetsgivare eller utbetalare av ersättningar som ska redovisas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Även arbetslöshets- kassorna berörs av förslaget. Den administrativa bördan för dessa utbetalare är sannolikt jämförbar med den som gäller för företag av motsvarande storlek. Det är dock sannolikt att dessa utbetalare normalt har automatiserade system med möjlighet till automatisk överföring av uppgifter per betalningsmottagare från utbetalningssystemet till arbets- givardeklarationer. De löpande kostnaderna för dessa utbetalare kan därför antas bli mycket små. Däremot kommer sannolikt initiala kostnader för systemutveckling att uppstå då utbetalningssystemen behöver uppdateras med nya funktioner för uppgiftslämnande per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer till . Eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas till (se avsnitt 6.14). Det förslaget innebär en fördel och ökad trygghet för betalningsmottagarna. Betalningsmottagarna får en bättre möjlighet att kunna kontrollera att bl.a. deras arbetsgivare har lämnat uppgift om rätt utbetald ersättning till samt att arbetsgivaren har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag och att betala in den avdragna skatten till . Om en uppgift är felaktig kan betalningsmottagaren vända sig till arbets- givaren för att försöka åstadkomma en ändring av uppgiften. Betalnings- mottagaren kan också vända sig till . För en enskild betalningsmottagare kommer förslaget således att Prop. 2016/17:58 medföra bättre insyn, förutsägbarhet och ökad trygghet genom att det blir enklare att kontrollera vilka uppgifter som utbetalare lämnar till . Det blir dessutom möjligt att kontrollera detta tidigare jämfört med . lyfter fram att förslaget om uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen torde kunna leda till att möjligheterna att kontrollera riktigheten av lämnade uppgifter ökar och till att fel i lämnade deklarationer kan upptäckas tidigare. Detta bör i sin tur kunna få positiva följder för möjligheterna att utreda brott och återföra brottsvinster. Även framför att åtgärden med att införa en skyldighet att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen är en effektiv åtgärd för att minska den ekonomiska brottsligheten, öka kontrollmöjligheterna och förbättra möj- ligheterna till utredning och lagföring. Det nya systemet kan således medföra att berörda aktörers kontrollmöjligheter förbättras och att deras möjligheter till utredning och lagföring förbättras. Åtgärden är effektiv för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Det föreslagna systemet torde också medföra att underlaget för statistik förbättras. Uppgifter per betalningsmottagare som har lämnats i en arbetsgivardeklaration kan medföra bättre möjligheter att inhämta upp- gifter om inkomster som underlag för samhällets statistikframställning och för att förbättra kvaliteten på de inhämtade uppgifterna. Bättre under- lag för statistik har ett samhällsekonomiskt värde. Den bedömningen delas av några remissinstanser. () anser att uppgifterna per betalningsmottagare kan utgöra ett värdefullt underlag för statistikproduktionen och därmed för de ekonomisk-politiska beslutsunderlagen. () anser att förslaget skulle innebära möjligheter till ny statistik, högre kvalitet i statistiken, ökad jämförbarhet och samordning mellan olika undersökningar och fler analysmöjligheter. Dessutom bedömer SCB att myndighetens direktinsamling från företag skulle kunna minska med sådana uppgifter och på så sätt effektivisera uppgiftslämnandet. Även är positivt till att förslaget förbättrar stati- stiken. Förslagt torde inte medföra några konsekvenser för miljön eller jäm- ställdheten. 9.2Förslagen om utlämnande av uppgifter till andra De uppgifter per betalningsmottagare som ska lämnas i arbetsgivar- deklarationen är till nytta i verksamhet hos andra myndigheter och hos Regeringens förslag innebär att det införs en möjlighet att ge , och Arbetsförmed- lingen direktåtkomst till uppgifterna för vissa ändamål. också bedömningen att arbetslöshetskassorna bör få del av uppgifterna på annat sätt än genom direktåtkomst. Uppgiftsmottagarnas tillgång till uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer ökar förutsättningarna för kontroller i syfte att förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. uppgifterna kan också antas leda till fler korrekta beslut och en snabbare Förslagen kan förväntas ge förutsättningar för positiva offentlig- Dessa effekter har dock inte beräknats eftersom ett tillförlitligt underlag för att kunna göra sådana beräkningar saknas. Effekterna påverkas bl.a. av förändringar i andra regelverk. nämnas att regeringen arbetar vidare med det förslag om ersättnings- grundande inkomst som lämnades av den parlamentariska social- försäkringsutredningen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.5.5). 9.2.2 Effekter för myndigheter och förvaltningsdomstolar Förslagen innebär att vissa myndigheter får en möjlighet att ha direktåtkomst till de insamlade uppgifterna per betalningsmottagare. Det kan antas att tillgången till uppgifterna i många fall kommer att leda till en mer effektiv ärendehantering hos mottagarna. Förslagen om direktåtkomst syftar till att åstadkomma ett effektivare informations- utbyte. Ett möjliggörande av direktåtkomst kommer på kort sikt att leda till ökade kostnader för framförallt men eventuellt även för andra mottagande myndigheter, bl.a. för utveckling av it-system samt utbildningsinsatser. De kostnader förslagen medför för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För eventuellt framtida ytterligare kostnader för mottagande myndigheter är utgångspunkten att detta ska finansieras inom ekonomiska ramar. Förvaltningsrätten i ifrågasätter att förslagen inte kommer att få konsekvenser för förvaltningsdomstolarna och anför att ett mer fullständigt beslutsunderlag i de aktuella ärendetyperna kan leda till att antalet beslut till nackdel för enskilda ökar. Enligt förvaltningsrätten är det inte osannolikt att t.ex. sådana mål som gäller sjukpenninggrundande inkomst, mål om arbetslöshetsförsäkring och mål om dagersättning till asylsökande ökar i antal hos förvaltningsdomstolarna som en konsekvens av förslagen. Förslagen syftar till att ge de mottagande myndigheterna ett bättre beslutsunderlag med avseende på inkomstuppgifter. Regeringen anser inte att det finns skäl att förvänta sig en betydande ökning av antalet överklaganden till följd av förslagen. Förslagen torde inte påverka de allmänna förvaltningsdomstolarna annat än marginellt. Eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter för företag och enskilda proposition lämnas förslag om att , och Arbetsförmedlingen ska få ta del av vissa inkomst- uppgifter för vissa ändamål. Regeringen gör också bedömningen att arbetslöshetskassorna bör få del av uppgifterna på annat sätt än genom direktåtkomst. Vissa myndigheter kommer också att få ta del av upp- gifterna med stöd av befintliga bestämmelser. Förslagen syftar bl.a. till att handläggningen hos de mottagande myndigheterna ska bli enklare och snabbare. Detta kan gynna enskilda som är part i ärenden hos dessa myndigheter. En fråga att ta ställning till är i vilken utsträckning den ökning av den administrativa bördan som förslagen om den nya uppgiftsskyldigheten medför för företagen kommer att uppvägas av ett minskat krav på uppgiftslämnande till andra myndigheter. De mottagande myndig- heternas möjligheter att minska sin uppgiftsinhämtning från företagen kommer att se olika ut för olika myndigheter. bedömer att den administrativa bördan för arbetsgivare i ärenden om löneutmätning skulle bli mindre, eftersom förfrågningar till arbetsgivare om inkomst avsevärt skulle minska. framhåller att i många fall, såsom bestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) ser ut , fortfarande kommer att behöva kontakta arbetsgivare för att få veta vilka olika ersättningar som ingår i en lämnad arbetsgivardeklaration. De inkomstuppgifter kommer att få ta del av kommer att redovisas som en totalsumma. Denna totalsumma kommer endast delvis att komma till användning för , eftersom inte all inkomst får räknas med i SGI. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser att uppgiftslämnarbördan skulle minska både för arbetsgivare och enskilda om och andra utbetalare av socialförsäkrings- förmåner skulle få tillgång till uppgifter direkt från i stället för att inhämta inkomstuppgifter från arbetsgivare. Arbetslöshets- kassornas samorganisation (SO) uppger att arbetslöshetskassorna, utifrån dagens utformning av arbetslöshetsförsäkringen, alltjämt kommer att behöva inhämta flertalet kompletterande uppgifter, bl.a. genom arbetsgivarintyget, för att behandla ersättningsärenden. lyfter fram att ett informationsutbyte mellan myndigheter skulle kunna komma att innebära en minskad administrationskostnad för arbetsgivarna. () gör bedömningen att det kan finnas en besparingspotential, men anser att det är högst osäkert i vilken grad övriga myndigheter kommer att minska uppgiftsinhämtande från företaget i andra eller motsvarande avseenden. Det är svårt att bedöma vilken effekt ett utlämnande av uppgifter per betalningsmottagare till andra myndigheter kommer att ha för företagen. Utlämnandet torde ha en positiv effekt genom minskning av den totala administrativa bördan. Ett utlämnande av uppgifterna från kommer dock med nuvarande lagstiftning om hur olika förmåner beräknas inte kunna ersätta regelmässigt inhämtande av uppgifter från arbetsgivare som sker i t.ex. ärenden om sjukpenninggrundande inkomst och arbetslöshetsersättning. I vilken utsträckning kostnaderna kommer att minska för företagen har inte kunnat beräknas. Förändringar i regelverket för t.ex. bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst kan också komma att påverka effekten för företagen. Förslagen är utformade med syftet att skydda mot otillbörliga intrång i den enskildes integritet. Förslagen torde också medföra att underlaget för statistik förbättras. Tillgång till uppgifter per betalningsmottagare som har lämnats i en arbetsgivardeklaration kan medföra bättre möjligheter att inhämta uppgifter om inkomster som underlag för samhällets statistik- framställning och för att förbättra kvaliteten på de inhämtade upp- gifterna. Bättre underlag för statistik har ett samhällsekonomiskt värde. Den bedömningen delas av några remissinstanser. () anser att uppgifterna per betalningsmottagare kan utgöra ett värdefullt underlag för statistikproduktion och därmed för de ekonomisk-politiska beslutsunderlagen. () anser att förslaget skulle innebära möjligheter till ny statistik, högre kvalitet i statistiken, ökad jämförbarhet och samordning mellan olika undersökningar och fler analysmöjligheter. Dessutom bedömer SCB att myndighetens direktinsamling från företag skulle kunna minska med sådana uppgifter och på så sätt effektivisera uppgiftslämnandet. Enligt skulle förslagen förbättra forskning, utvärdering och prognoser inom deras område och i en förlängning ge ett förbättrat beslutsunderlag för politiken. Även är positivt till att förslaget förbättrar statistiken. Förslagen torde inte medföra några konsekvenser för miljön eller jämställdheten. 10.1Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Paragrafen reglerar vem som ska registreras. I första stycket har en ny punkt 13 lagts till. Ändringen innebär att ska registrera den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålders- pensionsavgift. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafens första stycke anges att den som betalar ut ersättning för arbete vid varje utbetalningstillfälle ska lämna mottagaren uppgift om skatteavdragets belopp. Av 26 kap. 19 a § första stycket 3 framgår att uppgift om skatteavdragets belopp ska lämnas för varje betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration. Enligt 34 kap. 3 a § ska den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbets- givardeklaration informera den som uppgifterna avser, dvs. betalnings- mottagaren, om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivar- deklarationen, bl.a. uppgift om skatteavdragets belopp. första stycket innebär att skyldigheten att lämna uppgift till mottagaren enligt förevarande paragraf inte gäller om den som betalar ut ersättningen ska lämna uppgift om skatteavdragets belopp till mottagaren till följd av bestämmelserna i 34 kap. 3 a §. Skatteavdrag från ersättning som betalas ut på grund av pensions- försäkring eller återköp av sådan försäkring och ersättning som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, ska inte redovisas i arbetsgivardeklarationen per betalningsmottagare (26 kap. 19 a § andra stycket). Aktuell skyldighet att lämna uppgift om skatteavdrag vid varje utbetalningstillfälle till mottagaren behövs således avseende skatteavdrag på sådana ersättningar. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från skyldigheten att lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst. Paragrafen har ändrats genom att det uttryckligen anges att kontroll- uppgift inte ska (i stället för behöver) lämnas under vissa förutsättningar. Ändringen syftar till att tydliggöra att uppgifter ska lämnas antingen i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration eller i en kontrolluppgift (se nedan om punkten 3). I punkterna 1 och 2 anges under vilka förutsättningar som kontroll- uppgift inte ska lämnas för ersättning eller förmån för arbete. Rekvisitet att skatteavdrag inte har gjorts i nuvarande punkten 1 b har slopats. Detta rekvisit blir överflödigt eftersom ersättning för arbete som har betalats ut av en fysisk person eller ett dödsbo alltid ska redovisas per betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivar- deklaration om skatteavdrag har gjorts. Kontrolluppgift ska då inte lämnas om ersättningen (se nedan om punkten 3). Motsvarande ändring har dock inte gjorts i punkten 2 eftersom vissa ersättningar som avses där inte ska redovisas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Det gäller ersättningar som betalas ut på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring och ersättningar som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket IL, dvs. avtal med ett utländskt tjänstepensions- institut (se avsnitt 6.3). Ändringen i punkten 3 innebär att kontrolluppgift inte ska lämnas om sådan ersättning eller förmån som har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare av utgivaren eller den som avses i 5–7 §§ i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklara- tion. En utgivare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till . Ersättning för arbete ska i de flesta fall redovisas i en arbetsgivar- deklaration. Ersättning till en viss betalningsmottagare behöver dock inte redovisas i en arbetsgivardeklaration om det under den aktuella månaden inte har betalats ut någon ersättning till mottagaren som är underlag för skatteavdrag, arbetsgivaravgifter eller statlig ålderspensionsavgift. Det innebär t.ex. att ersättningar som ligger under beloppsgränserna för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter kan redovisas i kontrolluppgifter (om ersättningen inte är underlag för statlig ålderspensionsavgift), se avsnitt 6.3. Den nuvarande bestämmelsen i punkten 4 har slopats. Bestämmelsen är överflödig mot bakgrund av att det i punkten 3 har tagits in en generell bestämmelse om att kontrolluppgift inte ska lämnas om ersättning som har redovisats per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. I stället anges det i punkten 4 att kontrolluppgift inte ska lämnas om sådan ersättning för utgifter vid tjänsteresor som avser logi eller resa med annat transportmedel än egen bil eller förmånsbil, om det av 10 kap. 3 § andra stycket 9 eller 10 följer att skatteavdrag inte ska göras från ersättningen. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.9 och 6.10. I paragrafen anges vilka uppgifter en kontrolluppgift om intäkt i inkomst- slaget tjänst ska innehålla. I första stycket har punkten 2 slopats. En kontrolluppgift ska inte längre innehålla uppgift om den tid ersättningen eller förmånen avser, om den bara avser del av året. Som en följd av ändringen har efterföljande punkter i samma stycke omnumrerats. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.10. Genom paragrafen inskränks skyldigheten att lämna uppgift om utbetald ersättning i en kontrolluppgift när det gäller vissa kostnadsersättningar. Ändringen beror på att skyldigheten att lämna kontrolluppgift har slopats när det gäller vissa kostnadsersättningar (se 8 § 4). Bestämmelsen be- handlas i avsnitt 6.10. I paragrafen regleras skyldigheten att lämna kontrolluppgift om ersättningar och förmåner till näringsidkare. Kontrolluppgiftsskyldighet gäller bara om aktuell ersättning eller förmån ska hänföras till inkomst- slaget näringsverksamhet. I ett nytt andra stycke anges att kontrolluppgift inte ska lämnas, om ersättningen eller förmånen har redovisats eller skulle ha redovisats av utgivaren i en arbetsgivardeklaration. En utgivare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till . Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.9. Av paragrafen framgår för vem kontrolluppgiften ska lämnas och av vem. Ändringen är föranledd av de ändringar som görs i 3 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad kontrolluppgiften ska inne- hålla. Punkterna 1 och 2 har slopats. Punkterna är överflödiga eftersom sådana uppgifter som anges i punkterna ska lämnas per betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration. larationen ersätter kontrolluppgiften. Som en följd av ändringarna har efterföljande punkter omnumrerats. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.9. I paragrafen anges innehållet i kapitlet. Ändringen är föranledd av att 4 § upphävs. Skälen för upphävande av paragrafen behandlas i avsnitt 6.9. Enligt paragrafen ska kontrolluppgift lämnas om skattereduktion för förmån av hushållsarbete. Enligt det nya andra stycket ska sådan kon- trolluppgift inte lämnas, om underlaget för skattereduktionen har redo- visats eller skulle ha redovisats av utgivaren av förmånen i en arbets- givardeklaration. En utgivare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till . I de allra flesta fall ska underlaget för skattereduktionen redovisas i en arbetsgivardeklaration och en kontrolluppgift ska då inte lämnas. Om det en viss månad varken finns skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter att redovisa för en anställd, behöver arbetsgivaren dock inte lämna några uppgifter om den anställde i en arbetsgivardeklaration. Om någon kontant lön inte har betalats ut en viss månad och den anställde inte till- hör svensk socialförsäkring, finns det således ingen skyldighet för arbets- givaren att redovisa underlaget för skattereduktionen i en arbetsgivar- deklaration. Kontrolluppgift ska då lämnas, om inte arbetsgivaren ändå väljer att redovisa underlaget i arbetsgivardeklarationen enligt 26 kap. 19 d §. En annan situation där kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete ska lämnas är då det är den anställde själv som har lämnat en arbetsgivardeklaration i enlighet med ett socialavgiftsavtal (5 kap. 5 §). Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 6.9. I paragrafen regleras kontrolluppgiftsskyldigheten avseende fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Ändringen i första stycket är föranledd av ändringarna i 16 kap. 3 §. I paragrafen regleras kontrolluppgiftsskyldigheten avseende juridiska personer som är begränsat skattskyldiga. Ändringen av paragrafen är föranledd av ändringarna i 16 kap. 3 §. I paragrafen anges innehållet i kapitlet. Ändringarna är föranledda av att 38 § upphävs och att två nya paragrafer, 40 och 41 §§, införs. Skälen för upphävande av 38 § behandlas i avsnitt 6.8. I paragrafen anges vem som ska lämna en skattedeklaration.