prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — I enlighet med de förslag som lämnats i översynen av det offentliga terminologiarbetets organisation och struktur (dnr N2015/ 06730/FÖF) anser regeringen att (vid och folkminnen) övergripande ansvar för svensk språkvård och genomförande av språkpolitiken tydligare bör omfatta även svensk terminologiutveckling. Regeringen anser även i enlighet med förslagen i översynen att det statliga bidraget till AB 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bör preciseras och inriktas på ett antal definierade allmännyttiga tjänster. Detta bör innebära en effektivare användning av statens medel, och därmed möj- lighet att reducera de statliga kostnaderna för verksamheten. En del av medlen bör därmed även kunna bekosta och folkminnens övergripande ansvar för verksam- heten. Regeringen avser att ge och folkminnen i uppdrag att i samråd med berörda aktörer lämna förslag på hur ansvarsfördelningen inom det offentliga termi- nologiarbetet kan preciseras ytterligare. 3.6.7Internationellt samarbete inom kulturområdet De nationella prioriteringarna på kulturområdet gäller också för det internationella samarbetet. genomförande av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling är ytter- ligare en viktig utgångspunkt för arbetet. I en internationell kontext uppmärksammas kultur- arvets förstörelse och flyktingsituationen särskilt. Regeringen ser dessa frågor som priori- terade. I relation till kulturens roll i utvecklings- samarbetet avser regeringen att tydliggöra kulturaktörernas roll för demokratisering, mänskliga rättigheter och en inkluderande och hållbar samhällsutveckling. Detta arbete knyter också an till och höga representants gemensamma meddelande från om en ny strategi för att sätta kulturen i fokus i EU:s internationella för- bindelser. Det internationella arbetet med att stärka möjligheterna för konstnärer att verka fritt är alltmer påkallat. Inom verkar för att stärka konstnärers yttrandefrihet. Stödet till fristadskonstnärer att ges möjlighet att bo och verka i är också en viktig komponent i detta arbete. För en positiv utveckling på de områden som kulturpolitiken verkar krävs ett än närmare samarbete mellan länder – på global, europeisk och nordisk nivå. I enlighet med politiken för global utveckling (PGU) är samordning och samarbete mellan politikområden och samhälls- sektorer centralt. Regeringen anser att trossamfunden spelar en viktig roll både i vårt samhälle och i enskilda människors liv. Frågor som rör religion och trossamfund har hög aktualitet. Trossamfunden utgör en del av det civila samhället som bl.a. gör viktiga samhällsinsatser på det sociala området. Många trossamfund verkar för kunskap, förståelse och respekt för olika trosuppfatt- ningar och motverkar därmed polariseringen i samhället. Det är av stor vikt att samarbetet mellan trossamfund fungerar och att kommuner och myndigheter ökar sin kunskap om och sitt samarbete med trossamfund. Kontakter med trossamfunden inom ramen för regeringens råd är därför fortsatt prioriterat. Regeringen avser också att fortsätta stödja interreligiöst samarbete i , eftersom det bl.a. motverkar rasism och extremism. Den ökade polariseringen i samhället har tyvärr också lett till en ökad utsatthet för många troende och församlingar. Regeringen tillför därför även fortsättningsvis medel för att stärka trossamfundens säkerhetsarbete. Trygghets- frågorna ger också upphov till ett ökat arbete för SST med att involvera trossamfunden i kris- beredskapsarbetet. Regeringen har vidare tillsatt utredningen av statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62) som bl.a. ska föreslå mål för statens stöd till trossamfund, eventuella förändringar av statens nuvarande stöd till trossamfund samt ett förtydligat demo- kratikriterium som är i överensstämmelse med religionsfriheten. Allt fler kommuner och myndigheter har i efterdyningarna av flyktingsituationen hört av sig till SST för att få information och råd. Regeringen avser att förlänga SST:s uppdrag att stödja och höja kompetensen hos kommuner och myndigheter när det gäller att medverka i och stödja lokalt interreligiöst samarbete. SST har vidare satsat resurser på att bidra till det arbete som den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism (Ju2014:18) utför. I det arbetet är SST en viktig länk mellan kommunerna och trossam- funden (för regeringens övriga förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism, se utg.omr. Det är också angeläget att den dia- log SST för med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demo- kratisk medvetenhet fortsätter, och att kvinnor och ungdomar inom samfunden prioriteras även fortsättningsvis. Mot denna bakgrund kan konstateras att behovet av en expertmyndighet på trossam- fundsområdet ökat. Regeringen anser att det förslag gällande som Stats- kontoret på regeringens uppdrag presenterade ligger i linje med politik- områdets utveckling. Regeringen avser därför att genomföra en förändring av SST:s instruktion för att både stärka styrningen och förtydliga myndighetens roll som en expertmyndighet inom området. En mångfald av fria och självständiga medier är av avgörande betydelse för en väl fungerande demokrati och för yttrande- och informations- friheten. Människor ska oavsett var i landet man bor ha möjlighet att kunna ta del av en allsidig nyhets- bevakning och journalistik av hög kvalitet. Att det runt om i landet finns förutsättningar för lokal nyhetsbevakning är av särskild vikt. Regeringens mediepolitik syftar till att skapa förutsättningar för en mångfald av oberoende medier som har förutsättningar att förmedla ett allsidigt nyhetsutbud och granska makthavare. Det är viktigt att medierna också är tillgängliga för människor. En modern mediepolitik är nödvändig för att möta ett medielandskap och en medieanvändning under stark förändring, särskilt i där redaktionellt innehåll av hög kvalitet blir svårare att finansiera och det fria ordet är satt under press av hot och påtryck- ningar av olika slag. Det pågående arbete som sker genom Medie- utredningen, Myndigheten för press, radio och tv:s uppdrag om vidaresändningsplikt m.m. respektive när det gäller analog kommersiell radio (avsnitt 14.4.3) syftar till att analysera behovet av mediepolitiska insatser och andra förändringar . Regeringen bedömer att en radio och tv i allmänhetens tjänst kommer att vara fortsatt viktig för att allmänheten även framöver ska få tillgång till ett kvalitativt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 medieutbud som präglas av oberoende och mångfald. Att det bedrivs forskning och doku- mentation om medieutvecklingen är väsentligt. I mediepolitiken ingår även åtgärder för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Tabell 3.6 Anslagsutveckling för medieområdet samt medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmän- 1 Avser medelstilldelningen från rundradiorörelsen till , , och och tv. Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Den förra regeringens beslut avseende sänd- ningsutrymme för tv-sändningar innebär att det tillgängliga frekvensutrymmet för marksänd tv minskar fr.o.m. , då utrymmet 694–(det s.k. 700 MHz-bandet) får upplåtas för andra ändamål. Det minskade utrymmet medför att SVT:s andel av de fasta kostnaderna för nätdriften ökar samt att det uppstår kostnader för flytt av sändare. Dessa merkostnader, vilka uppskattas till totalt , kunde inte förutses för beslut om SVT:s uppdrag respektive ekonomiska ramar för tillståndsperioden –2019. SVT föreslogs därför i budgetpropositionen få en särskild tilldelning om från rundradiokontot för merkostnader som uppstår . Regeringen anser att SVT bör ges fortsatta ekonomiska förutsättningar att utföra sitt public service-uppdrag. Därför föreslås en särskild tilldelning om från rundradiokontot för merkostnader . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Höjda stödnivåer för endagstidningar har tillkännagivit som sin mening vad anfört om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa tidningar (bet. 2014/15:KU12 mom. 8, rskr. 2014/15:195). Regeringen har därför inom ramen för det tidigare bedömda ekonomiska utrymmet genomfört prioriterade förändringar av stödet till dagstidningar. När det gäller lågfrekventa tidningar har regeringen således infört höjda stödnivåer för dagstidningar som kommer ut och en jämnare stödtrappa för dagstidningar som kommer ut en eller (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:104). Av betänkandet 2015/16:KU21 framgår att fortfarande inte anser att tillkännagivandet är fullt ut tillgodosett (rskr. 2015/16: 275). Regeringen avser att fullt ut tillgodose tillkännagivandet och lämnar därför i denna pro- position förslag om höjda stödbelopp även för tidningar som kommer ut en gång (se utg.omr. 1, avsnitt 11.3). Härigenom är till- kännagivandet slutbehandlat. Regeringen beräknar att Nordicom vid tillförs för att utveckla arbetet med bl.a. den årliga publikationen Mediebarometern. Det är av stor vikt att tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation säkras på lång sikt. För att den dokumentation som tas fram av Nordicom fortsatt ska vara relevant som under- lag för forskare och beslutsfattare är det nöd- vändigt att tillföra ytterligare resurser för att möjligöra bredare undersökningar och inhämt- ning av information och statistik. En revidering av direktivet om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) har inletts inom EU och kommer att pågå . Det är ett högt prioriterat arbete för regeringen att verka för en modernisering av direktivet och säkerställa en vidsträckt yttrandefrihet och mediernas oberoende balanserat mot innehålls- regler för skydd mot uppmaning till hat och medieinnehåll som kan skada minderåriga. Reklam ger intäktsmöjligheter för medie- företagen. Direktivets reklamregler är av stor betydelse och bör säkerställa ett ändamålsenligt och väl avvägt konsumentskydd som beaktar både konsumenters och näringsidkares intressen. I det fortsatta arbetet inom och avser regeringen att prioritera bl.a. 2030-agendan, mediepluralism, press- och yttrandefrihet samt skyddet av journalisters säkerhet. Uppmärksammandet av 250-årsjubileet av den svenska Tryckfrihetsförordningen har lett till att internationella roll i dessa frågor har stärkts och regeringens engagemang kommer vara fortsatt starkt . Målet för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Utgångspunkten ska vara de mänskliga rättig- heterna så som de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden, att unga ska betraktas som en mångfald individer, att unga ska stödjas att bli självständiga och att unga ska ha möjlighet att vara delaktiga och ha inflytande. Ungas hälsa och sociala förhållanden, såväl unga kvinnors som unga mäns, är generellt goda, särskilt i jämförelse med andra länder. Som grupp är ungdomar inte generellt mer problem- tyngd än andra åldersgrupper. möter vissa ungdomar stora utmaningar, däribland unga med funktionsnedsättning, unga hbtq- personer samt unga nyanlända. Etableringen på arbetsmarknaden, bostadsbristen och den psy- kiska ohälsan är angelägna områden. För att nå det övergripande ungdomspolitiska målet prioriterar därför regeringen även fortsätt- ningsvis insatser för ungas etablering i arbets- och samhällslivet, främst när det gäller arbete, utbildning och bostad. Därutöver är ungas makt och delaktighet samt ungas fritid, organisering och välmående prioriterade områden. Förbättra ungas etablering i arbets- och samhällslivet Unga behöver ett arbete att gå till och en egen bostad. Alltför många unga vuxna saknar detta. Att ha en bostad och ett arbete är viktigt för såväl ungas egen frihet och självständighet som för den svenska välfärden och den ekonomiska tillväxten. Då etablering i arbets- och samhälls- livet spänner över flera politikområden kan ungdomspolitiken spela en särskild roll genom sin sektorsövergripande karaktär med utgångs- punkt i ungdomars livsvillkor och mångfald. Regeringen bedriver ett ambitiöst reformpro- gram med satsningar inom bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken, i syfte att nå det övergripande målet om full sysselsättning och därtill bidra till ungas etablering i arbets- och samhällslivet. Strategi för unga som varken arbetar eller studerar 2016–2018 Regeringen beslutade om en strategi för unga som varken arbetar eller studerar och utsåg en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dnr U2015/05478/UF). Strategin innehåller bl.a. ett statsbidrag i syfte att stödja samordnade insatser som underlättar ungas etablering i arbets- och samhällslivet. Statsbidraget kan sökas av kommuner och samordningsförbund. För att vara berättigad till detta statsbidrag ska verksamheten i huvudsak vara inriktad på unga i åldern 15–som varken arbetar eller studerar eller som löper risk att hamna i en sådan situation. I verksamheten ska ett uppsökande arbete ingå. Vid fördelning av statsbidrag ska särskild vikt fästas vid ansökningar från dels kommuner eller samord- ningsförbund som inte har någon verksamhet av det aktuella slaget, dels ansökningar som avser verksamhet där unga nyanländas behov särskilt beaktas. Statsbidraget ska omsättas i praktisk lokal verksamhet . Regeringens mål är att alla ungdomar ska ges möjlighet att påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning. En fullföljd gymnasieutbildning är avgörande för möjligheten till vidare studier och en god position på arbetsmarknaden. I strategin ingår därför också ett uppdrag till Statens skol- verk att genomföra insatser riktade direkt till huvudmän eller gymnasieskolor för att före- bygga avhopp från gymnasieskolan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomförs också en matchningssatsning där studieförbund och folkhögskolor inom pilot- regioner i kan matcha utbildning med individens förutsättningar och arbetsgivares behov av kompetens. Stärka ungas makt och delaktighet En rad samhällsförändringar, såsom ungas sena etablering i arbets- och samhällslivet, ungdoms- arbetslösheten, bristen på bostäder och växande klyftor i samhället och bland unga, har på ett tydligt sätt påverkat ungas levnadsvillkor. Detta kan i sin tur påverka många ungas tilltro till samhället och samhällets institutioner. Det är av stor vikt att unga aktivt kan delta i att forma samhället. Det är därför viktigt att unga, såväl unga kvinnor som unga män, ges de verktyg och kunskaper som de behöver för att kunna föra fram sina åsikter till beslutsfattare. Att stärka ungas makt och delaktighet är en prioriterad fråga för regeringen i genomförandet av den nationella ungdomspolitiken och det är väsent- ligt att satsningar görs för att främja alla ungas makt och delaktighet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har ett övergripande ansvar för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. Utifrån detta ansvar har myndigheten haft särskilda uppdrag med syfte att stödja ungas möjligheter till inflytande och delaktighet. Det är viktigt att den kunskap och erfarenhet som är resultatet av uppdragen tas tillvara. Inom ramen för de medel som tillfördes ungdomspolitiken 2014 för det dåvarande ungdomspolitiska handlingsprogrammet (prop. 2013/14:191) planerar regeringen ytter- ligare insatser för att stärka ungas, såväl unga kvinnors som unga mäns, makt och delaktighet. Främja ungas fritid, organisering och välmående Ungdomar har mer fritid än den äldre befolk- ningen och tiden utanför skola och arbete spelar en särskilt viktig roll för ungas delaktighet, vägar till etablering och sociala tillit. Ungas möjlig- heter till inflytande, tillgång till mötes platser och deltagande i demokratin är viktiga. Det är av särskild vikt för att kompensera för sociala och ekonomiska skillnader. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ett uppdrag om mötesplatser och nätverk mellan unga nyanlända och andra ungdomar. Det är viktigt att den kunskap som blir resultatet av uppdraget tas till vara. Barn- och ungdomsorganisationer har möjlig- het att söka statsbidrag för att skapa bättre förutsättningar för barns och ungdomars själv- ständiga organisering och inflytande i samhället. Alla barn och unga ska ha möjlighet till bra aktiviteter . Medel har därför tidigare avsatts för ett statligt sommarlovsstöd –2019 (se vidare utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Inom ramen för de medel som tillfördes ungdomspolitiken 2014 för det dåvarande ungdomspolitiska handlingsprogrammet (prop. 2013/14:191) planerar regeringen insatser för att främja ungas fritid, organisering och välmående. 3.6.11 Politik för det civila samhället Det civila samhället är en omistlig del i vår demokrati. Regeringen vill underlätta för det civila sam- hällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demo- krati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Regeringens övergripande mål för politik- området är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle har i sitt betänkande (SOU 2016:13) föreslagit åtgärder som stärker det civila samhällets roll i demo- kratin. Regeringens avsikt är att bereda dessa förslag . Regeringen anser att frågan om långsiktighet i bidragssystemen är viktig. har utsett en utredare för att undersöka hur statligt bidrag till stöd för det civila samhällets organisa- tioner kan bli mer långsiktigt, förutsebart och enhetligt. Uppdraget ska redovisas . Det är vidare viktigt att dialogen mellan det offentliga och det civila samhället ska vara tydlig och stark. Inte sällan möter det civila samhällets organisationer samma utmaningar i samhället som det offentliga. I syfte att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i sakfrågor avser regeringen använda den nya modellen för samråd – sakråd. Regeringen vill bl.a. genom sakråd fortsatt stärka dialogen med det civila samhällets organisationer . Regeringen anser vidare att civilsamhälles- organisationers möjlighet att verka inom välfärden bör underlättas. När tjänster behövs eller efterfrågas som varken lämpar sig för föreningsbidrag eller upphandling i en kommun kan Idéburet offentligt partnerskap (IOP) övervägas. Möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att delta i offentlig upphandling inom befintligt upphand- lingsregelverk bereds . Regeringen anser det vara viktigt att kunskapen om det civila samhället utvecklas kontinuerligt och används av kommuner och myndigheter. Regeringen fortsätter därför att stödja det forskningsprogram som Vetenskaps- rådet hanterar, () årliga statistikuppföljning och studierna om det civila samhället, vars medel fördelas av Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, (MUCF). Regeringens ambition är vidare att ge MUCF bättre förutsättningar att arbeta strategiskt med kunskapsuppdraget. Förstärkt stöd till allmänna samlingslokaler Regeringen anser att tillgången till förenings- och samlingslokaler i alla delar av landet bidrar till att främja såväl det civila samhället som demokratin. En kraftsamling behöver därför göras när det gäller att skapa föreningsdrivna mötesplatser, särskilt i storstädernas socioeko- nomiskt utsatta områden och med inriktning på lokaler för ungdomar. Regeringen förstärker därför bidraget till allmänna samlingslokaler. Stöd till organisationer i civilsamhället för verksamhet med asylsökande m.fl. Det är viktigt att tiden då den enskilde befinner sig i asylprocessen kan tas tillvara och användas på ett meningsfullt sätt. Det är särskilt angeläget för att underlätta och påskynda en framtida etablering på arbetsmarknaden och i sam- hällslivet för den som beviljas uppehållstillstånd. Regeringen förstärker därför tillgängliga medel för olika typer av tidiga insatser för målgruppen. Med tidiga insatser avses aktiviteter som mot- verkar sysslolöshet och förbättrar individens möjligheter till etablering, framför allt insatser som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska, kunskaper om det svenska samhället och andra etableringsfrämjande åtgärder. Orga- nisationer i det civila samhället utgör en viktig resurs i detta arbete. Dessa satsningar beskrivs närmare i utgiftsområde 13. Regeringen anslår även medel för att under- lätta civilsamhällets organisationers arbete med att ge stöd och trygghet till asylsökande barn och unga. Regeringen vill stödja en stark och självständig idrottsrörelse, en folkrörelse som engagerar många och är en betydelsefull del i vår gemensamma välfärd. En viktig utgångspunkt för regeringen är att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, köns- identitet, könsuttryck, sexuell läggning, livs- åskådning, funktionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Regeringens målsättning är att fler människor ska utöva idrott och motion oavsett formerna för detta. Fysisk aktivitet är en av grunderna för en god folkhälsa. Föreningsidrotten har även andra mervärden, såsom demokratisk delaktighet och social gemenskap, och förtjänar därför särskilt stöd. En levande folkrörelse utvecklas i sin samtid och av den studie över förenings- demokratin inom idrottsrörelsen som ) redovisat framgår att idrotten behöver arbeta mer för att öka ungas delaktighet i demokratiska processer och att förbättra jämställdheten. Regeringen verkar i hela sin politik för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jäm- ställd idrott – en idrott där personer i beslutande ställning på alla nivåer inom idrotten och aktiva ges samma möjlighet att förverkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön. Behovet av insatser för att möjliggöra detta blir särskilt tydligt utifrån CIF:s studie som belyser att samman- sättningen av ledande företrädare i idrottens beslutande organ domineras av äldre och medel- ålders män och att kvinnor och unga är under- representerade. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Idrotten ska vara till för alla barn och unga Regeringen anser att det är av särskild vikt att stärka barnrättsperspektivet inom idrotten och att attrahera barn och unga från grupper som är underrepresenterade inom förenings- idrotten. Det är viktigt att alla unga får samma möjligheter att delta och vara en del av idrotts- rörelsen. Idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, ambitionsnivåer och förutsättningar. En del i detta är att stärka arbetet med hbtq- frågor. Mot bakgrund av att flickor med utländsk bakgrund deltar i mindre omfattning i idrottsverksamheten än andra anser regeringen att särskilda insatser bör riktas mot denna grupp. Regeringen strävar efter att fler barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrotts- föreningarnas verksamhet. Stödet till idrotten ökade 2016 med och regeringen föreslår att stödet till idrotten ökar med ytterligare 2017 och beräknar att stödet därefter ökar med ytterligare till en sammanlagd ökning om . Detta tillskott är utöver satsningen på etablering av nyanlända på . Samman- taget beräknas därmed stödet till idrotten öka med , i förhållande till 2014. Avsikten är att ge svensk idrott förutsättningar att hålla avgifter och övriga kostnader inom barn- och ungdoms- idrotten på en låg nivå samt bidra till en bättre etablering av nyanlända. Utöver detta föreslår regeringen att medel avsätts för att möjliggöra att idrottsrörelsen i större utsträckning kan bidra till idrottsverksamhet i utsatta områden och bidra till ökad sysselsättning. Det är viktigt att nyanlända invandrare ges goda förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i det svenska samhället. Ett engagemang i idrotts- verksamhet kan underlätta detta. Idrottsrörelsen gör betydande insatser och det är angeläget att stödja denna verksamhet. Idrottsrörelsen beviljas därför för detta ändamål. Reformprogram för minskad segregation För att minska segregation och klyftor kommer regeringen att utveckla ett långsiktigt reform- program.