prop · H303113 · 2016-03-01 00:00:00 — Eftersom det i detta sammanhang bör införas nya brottsbeteckningar endast för brott som berörs av regeringens förslag i andra delar, föreslås inte någon ändring såvitt avser den ringa graden av människosmuggling (jfr bedömningen i avsnitt 5.3). Regeringens bedömning: Förslagen kan väntas leda till vissa mindre kostnadsökningar för rättsväsendets myndigheter. ökningar bedöms kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. För enskilda innebär förslagen inte några ökade kostnader eller Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kriminalvården anser att det kan finnas skäl att överväga om en mer ingående utredning av de ekonomiska konsekven- serna av förslagen bör genomföras. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om bedöm- Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna lagändringarna innebär en viss nykriminalisering av försök, förberedelse och framför allt stämpling till allvarliga brott som är vanligt förekommande inom organi- Det föreslås också att det för förberedelse och stämp- ling till brott ska bli möjligt att döma ut högre straff än fängelse i fler fall än . Vidare föreslås att den som har ett bestämmande inflyt- ande i en sammanslutning och underlåter att förhindra vissa allvarliga brott inom ramen för sammanslutningen ska kunna dömas för under- låtenhet att förhindra brott. För flera brott som är vanliga inom organise- rad brottslighet föreslås också nya omständigheter som särskilt ska beak- tas vid bedömningen av om brottet är grovt. De nya eller förändrande Prop. 2015/16:113 kvalifikationsgrunderna kan innebära att något fler brott kvalificeras som Ett aktivt utnyttjande av de möjligheter som lagändringarna ger torde leda till vissa kostnadsökningar för rättsväsendets myndigheter genom att antalet förundersökningar, lagföringar och domar liksom antalet utdömda fängelseår kan förväntas öka något. Något annat än en marginell ökning för domstolarna, , , , och lär det dock inte bli fråga om. Med hänsyn taget till utdömda strafftider för de berörda typerna av brott, fördelningen avseende brott av normalgraden respektive grova brott samt förekomsten av fängelsepåföljder avseende brott som redan tidigare är kriminaliserade som försök, förberedelse och stämpling bedöms kostnadsökningarna inte heller bli annat än marginella för Kriminalvården. Sammantaget bedöms förändringarna för berörda myndigheter inte bli större än att de kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. De föreslagna lagändringarna innebär inte några ökade kostnader eller administrativa bördor för enskilda. Regeringens förslag och bedömning: Lagändringarna ska träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med regeringens i fråga om att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna yttrar sig inte i frågan. Förslaget och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans uttalar sig särskilt om bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Lagändringarna bör träda i kraft . Regeringen föreslår att så ska ske . Ändringen i den ändring i 22 kap. 7 § som ännu inte har trätt i kraft ska dock, som framgår av lagen (1998:1703) om ändring i , träda i kraft den dag regeringen beslutar. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Av 5 § lagen (1964:163) om införande av följer att de nya bestämmelserna inte får tillämpas på ett sådant sätt att de ges retroaktiv verkan till den tilltalades nackdel. 2015/16:113 10 10.1Förslaget till lag om ändring i 11 § För försök eller förberedelse till mord, dråp, barnadråp eller sådan misshandel som inte är ringa, och för stämpling till mord, dråp eller grov misshandel eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott döms det till ansvar enligt 23 kap. Bestämmelsen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brott i 3 kap., ändras genom att underlåtenhetsansvaret utvidgas till att även omfatta underlåtenhet att förhindra mord, dråp eller grov misshandel. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3. Bestämmelsen utgör en sådan särskild föreskrift som enligt 23 kap. 6 § andra stycket krävs för att den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning och underlåter att förhindra ett brott inom ramen för sammanslutningen ska kunna dömas för underlåtenhet att förhindra ett visst brott. Se vidare författningskommentaren till 23 kap. 6 §. 4 § Den som genom misshandel eller annars med våld eller genom hot om brottslig gärning tvingar någon att göra, tåla eller underlåta något döms för olaga tvång till böter eller fängelse i högst . Om någon med sådan verkan utövar tvång genom hot att åtala eller ange någon annan för brott eller att lämna menligt meddelande om någon annan, döms också för olaga tvång, om tvånget är otillbörligt. Om brottet är grovt döms för grovt olaga tvång till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har innefattat våld av allvarligt slag, 2.har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 3. annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Paragrafen behandlar olaga tvång. I paragrafen ändras de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt (kvali- Vidare införs en särskild brottsbeteckning för brottets Ändringarna behandlas i avsnitt 7.4.2 och 7.5. I andra stycket, där kvalifikationsgrunderna anges, införs en punktlista. Den tidigare kvalifikationsgrunden – om gärningen innefattat pinande till bekännelse eller annan tortyr – ersätts med tre nya. Frågan om brottet ska bedömas som grovt ska avgöras med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet. allvaret i det som brottsoffret tvingas göra, tåla eller underlåta beaktas. Ett olaga tvång kan i vissa fall konsumera ett annat brott. konsumerar olaga tvång normalt en misshandel som inte är grov eller ett Om det brott som konsumeras är så allvarligt att det, om det inte ingick som ett led i det olaga tvånget, skulle ha haft ett straffvärde motsvarande fängelse eller mer, bör det olaga tvånget regelmässigt bedömas som grovt. Med hänsyn till att även andra om- ständigheter ska beaktas, utesluter det sagda inte att det olaga tvånget bedöms som grovt även vid ett något lägre straffvärde hos det konsumerade brottet. Den första punkten behandlar det fallet att gärningen har innefattat våld av allvarligt slag. För att våldet ska anses vara av allvarligt slag bör krävas att det rör sig om misshandelsbrott med ett straffvärde om fängelse kring eller mer. Som framgår ovan kan det dock, med hänsyn till att även andra omständigheter ska beaktas, bli aktuellt att döma för grovt olaga tvång även vid mindre allvarligt våld. Enligt den andra punkten, som tar sikte på allvarliga hot, ska det särskilt beaktas om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Genom denna kvalifikationsgrund framhålls hotets allvar som en central omständighet att beakta vid gradindelningen av olaga tvång som har utförts genom hot. I punkten ges exempel på två sätt att förstärka ett hot som kan medföra att brottet bör rubriceras som grovt. Hotet ska i båda fallen ha varit ägnat att inge brottsoffret uppfattningen att det finns stark anledning att räkna med att hotet kommer att verkställas. Det första fall som behandlas i punkten är att hotet påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp. Ordet vapen har samma betydelse som i bl.a. bestämmelsen om olaga hot (4 kap. 5 § första stycket) och avser således inte enbart vapen i teknisk mening, som knivar och skjutvapen, utan omfattar även andra verktyg och bruksföremål som kan användas för att skada eller döda människor. En avgränsning ligger dock i kravet på att hotet påtagligt ska ha förstärkts med hjälp av vapnet. Ju farligare ett vapen är desto påtagligare blir i regel förstärkningen. Hänvisningen till sprängämnen innebär att t.ex. handgranater, bombbälten och andra föremål som innehåller sprängämnen omfattas. Vapenattrapper omfattas under förutsättning att de framstår som riktiga vapen. Vad som krävs för att hotet ska anses påtagligt ha förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp får avgöras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. En verbal hänvisning till t.ex. ett vapen kan inte sägas innebära att hotet förstärks ”med hjälp av” vapen, utan för att bestämmelsen ska vara tillämplig bör det krävas att ett vapen funnits med vid gärningstillfället. Typiskt sett bör det också ha hanterats på ett särskilt hotfullt sätt. Det kan t.ex. handla om att gärningsmannen hållit en kniv eller ett annat stickvapen mot brottsoffrets kropp eller gjort aggressiva utfall eller rörelser med en kniv eller en batong. I fråga om framför allt skjutvapen och sprängämnen kan det dock vara tillräckligt att hjälpmedlet har riktats mot eller varit synligt för brottsoffret. Det andra fallet som behandlas i punkten är hot som påtagligt har förstärkts genom anspelning på ett våldskapital. Med våldskapital menas en förmåga och beredskap inom en kriminell gruppering att begå allvarligare våldsbrott eller andra brott som kan medföra fara för liv och hälsa. En anspelning på ett våldskapital kan bestå i en uttrycklig verbal hänvisning till en kriminell gruppering eller dess våldsamhet. Det kan också vara fråga om ett verbalt budskap som framförs i förtäckta ordalag, såsom när gärningsmannen genom att omnämna sina ”bröder” eller lik- 2015/16:113 nande underförstått hänvisar till ett våldsbenäget kriminellt nätverk. Vidare kan det röra sig om ett icke-verbalt budskap, exempelvis ett som förmedlas genom bärande av en mc-väst med en kriminell organisations emblem. En begränsning i vilka budskap som omfattas ligger i kravet på att hotet påtagligt ska ha förstärkts genom anspelningen. Det våldskapital som anspelningen avser behöver inte vara ett faktiskt existerande våldskapital. Avgörande är att det framstår som att gärningsmannen tillhör eller upp av en gruppering som kan och är beredd att använda våld för att uppnå sina syften. Om det inte framstår som trovärdigt att gärningsmannen har den tillgång till ett våldskapital som påståtts eller antytts kan det inte sägas att hotet påtagligt har förstärkts genom anspelningen på våldskapitalet. Det behöver inte heller vara fråga om ett våldskapital som gärningsmannen själv disponerar. Således omfattas även fall då en utomstående profiterar på en kriminell grupperings rykte. Under den andra punkten faller också hot som annars har varit av allvarligt slag, dvs. som varit allvarliga av något annat skäl än att de påtagligt har förstärkts med hjälp vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital. Det kan exempelvis handla om hot som har förstärkts på liknande sätt som de nämnda, t.ex. med hjälp av en frätande vätska eller en bombliknande konstruktion som inte innehåller något sprängämne. Även andra kvalificerade hot omfattas. Den tredje punkten avser gärningar som annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Genom bestämmelsen betonas att även andra omständigheter än de som anges i de tidigare punkterna kan vara av betydelse vid bedömningen av om brottet är grovt. Uttrycken särskilt hänsynslös art och särskilt farlig art omfattar båda en mängd tänkbara kvalificerande omständigheter. Till gärningar av särskilt hänsynslös art bör hänföras främst sådana där det försvårande inslaget rör brottsoffrets situation eller karaktären på angreppet mot honom eller henne. Hit hör bl.a. gärningar som utförs mot en person som befinner sig i en skyddslös ställning, är i beroendeställning till gärningsmannen eller befinner sig i numerärt underläge. Ett olaga tvång kan exempelvis vara grovt när tvånget har utövats mot ett yngre barn. Det kan också vara fråga om att gärningsmannen har hotat att utöva allvarligt våld mot den tvingades barn eller någon annan närstående. Kvalifikationsgrunden att gärningen varit av särskilt farlig art ger utrymme att beakta försvårande omständigheter som t.ex. är hänförliga till det sammanhang i vilket gärningen företagits. Det kan handla om omständigheter som innebär att gärningen ytterst kan bli systemhotande, att gärningen annars kan påverka samhällets funktionssätt, att gärningen på grund av gärningsmännens organisationsgrad utövas på ett skickligare sätt och med större resurser än annars eller att gärningen är mer svårupptäckt på grund av att den delvis sker inom ramen för legala strukturer. Det förhållandet att gärningen ingår som ett led i en särskilt kvalificerad brottslig verksamhet bör, om gärningen har ett påtagligt samband med verksamheten, kunna föranleda att brottet bedöms som grovt. Ett olaga tvång kan t.ex. anses vara av särskilt farlig art om gärningen ingår som ett led i en verksamhet som går ut på att etablera indrivningsverksamhet i ett visst område. 5 § Om någon lyfter vapen mot någon annan eller annars hotar med brottslig Prop. 2015/16:113 gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom, döms för olaga hot till böter eller fängelse i högst . Om brottet är grovt döms för grovt olaga hot till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas 1.om hotet påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller annars har varit av allvarligt slag, eller 2.om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Paragrafen behandlar olaga hot. I paragrafen införs omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt (kvalifikationsgrunder). Vidare införs en särskild beteckning för brottets grova grad. Ändringarna behandlas i avsnitt 7.4.3 och 7.5. De nya kvalifikationsgrunderna anges i andra stycket. Uppräkningen är inte uttömmande. Frågan om brottet ska bedömas som grovt ska avgöras med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet. Den första punkten avser hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Kvalifikationsgrunden har samma innebörd som i bestämmelsen om olaga tvång, 4 kap. 4 § andra stycket 2. Se författningskommentaren till den bestämmelsen. Enligt den andra punkten ska det särskilt beaktas om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Angående denna kvalifikationsgrund hänvisas i tillämpliga delar till författningskommentaren till 4 kap. 4 § andra stycket 3. 10 § För försök, förberedelse eller stämpling till människorov, människohandel eller olaga frihetsberövande och för underlåtenhet att avslöja eller förhindra ett sådant brott döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för försök, förberedelse eller stämpling till grovt olaga tvång, äktenskapstvång eller grovt olaga hot och för försök eller förberedelse till dataintrång som om det fullbordats inte skulle ha varit att anse som ringa, eller grovt dataintrång. Paragrafen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brott i 4 kap., ändras i två avseenden. Ändringarna behandlas i avsnitt 5.6.1, 5.6.2, 5.6.3 och 6.3. Den första ändringen innebär att underlåtenhetsansvaret utvidgas till att även omfatta underlåtenhet att förhindra människorov, människohandel och olaga frihetsberövande. Bestämmelsen utgör en sådan särskild föreskrift som enligt 23 kap. 6 § andra stycket krävs för att den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning och underlåter att förhindra ett brott inom ramen för sammanslutningen ska kunna dömas för underlåtenhet att förhindra ett visst brott. Se vidare författningskommentaren till 23 kap. 6 §. Den andra ändringen innebär att även stämpling till grovt olaga tvång och äktenskapstvång samt försök, förberedelse och stämpling till grovt olaga hot kriminaliseras. 15 § För försök till våldtäkt, grov våldtäkt, sexuellt tvång, grovt sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning, grovt sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, sexuellt utnyttjande av barn, sexuellt övergrepp mot barn, grovt sexuellt övergrepp mot barn, utnyttjande av barn för sexuell posering, grovt utnyttjande av barn för sexuell posering, köp av sexuell handling av barn, köp av sexuell tjänst, koppleri och grovt koppleri döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för förberedelse till koppleri samt för förberedelse och stämpling till och underlåtenhet att avslöja eller förhindra våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, grovt utnyttjande av barn för sexuell posering och grovt koppleri. Bestämmelsen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brott i 6 kap., ändras genom att underlåtenhetsansvaret utvidgas till att även omfatta underlåtenhet att förhindra våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, grovt utnyttjande av barn för sexuell posering och grovt koppleri. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3. Bestämmelsen utgör en sådan särskild föreskrift som enligt 23 kap. 6 § andra stycket krävs för att den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning och underlåter att förhindra ett brott inom ramen för sammanslutningen ska kunna dömas för underlåtenhet att förhindra ett visst brott. Se vidare författningskommentaren till 23 kap. 6 §. 6 § Om brott som avses i 5 § är grovt, döms för grovt rån till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas 1.om våldet har varit livsfarligt, 2.om gärningsmannen har tillfogat svår kroppsskada eller allvarlig sjukdom eller annars har visat synnerlig råhet eller på ett hänsynslöst sätt har utnyttjat den rånades skyddslösa eller utsatta ställning, eller 3.om gärningen har varit av särskilt farlig art. Paragrafen behandlar grovt rån. I paragrafen görs ett tillägg till de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt (kvalifikationsgrunder). Ändringen behandlas i avsnitt 7.4.4. I andra stycket, där kvalifikationsgrunderna anges, införs en punktlista. Uppräkningen är inte uttömmande. Frågan om brottet ska bedömas som grovt ska avgöras med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet. Den första och andra punkten omfattar de gällande kvalifikationsgrunderna. I den tredje punkten anges som en ny kvalifikationsgrund att gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Genom bestämmelsen betonas att även andra omständigheter än de som anges i de tidigare punkterna kan vara av betydelse vid bedömningen av om brottet är grovt. Det ska vara fråga om omständigheter som kan sägas vara särskilt graverande. Grunden att gärningen varit av särskilt farlig art ger utrymme att bl.a. beakta det sammanhang i vilket gärningen företagits och om gärningen haft påtagligt samhällsfarliga inslag. Ett rån kan exempelvis anses vara av särskilt farlig art när det ingått i brottsplanen att slå ut viktiga samhällsfunktioner, t.ex. genom anläggande av bränder, spridande av fotanglar på allmänna vägar eller framförande av bombhot. 12 § För försök eller förberedelse till stöld, grov stöld, rån, grovt rån, tillgrepp av fortskaffningsmedel, olovlig kraftavledning eller olovlig avledning av värmeenergi döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för stämpling till grov stöld och stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra rån eller grovt rån. Skulle tillgrepp av fortskaffningsmedel eller olovlig avledning av värmeenergi, om brottet fullbordats, ha varit att anse som ringa, ska gärningen dock inte medföra ansvar. Paragrafen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brott i 8 kap., ändras i två avseenden. Ändringarna behandlas i avsnitt 5.6.4 och 6.3. Den första ändringen innebär att underlåtenhetsansvaret utvidgas till att även omfatta underlåtenhet att förhindra rån eller grovt rån. Bestämmelsen utgör en sådan särskild föreskrift som enligt 23 kap. 6 § andra stycket krävs för att den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning och underlåter att förhindra ett brott inom ramen för sammanslutningen ska kunna dömas för underlåtenhet att förhindra ett visst brott. Se vidare författningskommentaren till 23 kap. 6 §. Den andra ändringen innebär att även stämpling till grov stöld kriminaliseras. 4 § Den som genom olaga tvång förmår någon till handling eller underlåtenhet som innebär för gärningsmannen och skada för den tvingade eller någon i vars ställe denne är, döms, om inte brottet är att anse som rån eller grovt rån, för utpressning till fängelse i högst . Om brottet är ringa döms för ringa utpressning till böter. Om brottet är grovt döms för grov utpressning till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har innefattat våld av allvarligt slag, 2.har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 3. annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Paragrafen behandlar utpressning. I paragrafen justeras de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt (kvalifikationsgrunder). Vidare införs brottsbeteckningarna ringa utpressning och grov utpressning för brottets ringa respektive grova grad. Ändringarna behandlas i avsnitt 7.4.5 och 7.5. Kvalifikationsgrunderna anges i andra stycket, enligt vilket det tidigare särskilt skulle beaktas om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag eller om gärningsmannen har visat särskild hänsynslöshet. Kvalifikationsgrunderna, som delvis ändras, anges nu i en punktlista. Uppräkningen är inte uttömmande. Frågan om brottet ska bedömas som grovt ska avgöras med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet. En omständighet som bör beaktas är storleken på den och skada som gärningen innebär. Den första punkten avser det fallet att gärningen har innefattat våld av allvarligt slag. Med våld av allvarligt slag åsyftas liksom tidigare i första hand sådant våld som avses i 3 kap. 6 § om grov misshandel, även om också våld av något mindre allvarligt slag omfattas. 2015/16:113 Enligt den andra punkten ska det särskilt beaktas om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Se författningskommentaren till 4 kap. 4 § andra stycket 2. Den tredje punkten tar sikte på fall där gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Kvalifikationsgrunden är ny och ersätter en tidigare skrivning om att gärningsmannen har visat särskild hänsynslöshet. Innebörden är i allt väsentligt densamma. Angående bestämmelsens närmare innebörd hänvisas till författningskommentaren till 4 kap. 4 § andra stycket 3. De exempel som ges där kan vara relevanta även i fråga om utpressning. Ett ytterligare exempel på när en utpressning kan anses vara av särskilt farlig art är när gärningen sker som ett led i en brottslig aktivitet som omfattar s.k. beskyddarverksamhet. 11 § För försök eller förberedelse till bedrägeri, grovt bedrägeri, utpressning, ringa utpressning, grov utpressning, ocker eller grovt häleri och för stämpling till grovt bedrägeri, grov utpressning eller grovt häleri döms det till ansvar enligt 23 kap.