prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — har förhandlingarna fortsatt om ett viseringsförenklings- och återtagandeavtal som syftar till att underlätta resande för den vitryska allmänheten. Både och omfattas av Östliga partnerskapet, EU:s politik för att fördjupa relationerna med länderna i . De båda ländernas kontraktuella relationer med EU utgörs av s.k. partnerskaps- och samarbetsavtal (PSA). För inleddes dock förhandlingar om ett nytt avtal som ska ersätta . Genomförandet har fortgått av de viseringsförenklings- och återtagandeavtal mellan och respektive som 2015/16:115 trädde i kraft under föregående år och samarbetet har fortsatt mellan EU och de båda länderna inom de s.k. partnerskapen för rörlighet. EU har när det gäller uttryckt oro över det ökade våldet längst med kontaktlinjen, liksom längs med den internationella gränsen mellan och . EU har även uttalat oro över en rad arresteringar av människorätts- aktivister och journalister i , händelser som bekräftar den negativa trend EU ser i landet när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. Den övergripande relationen mellan har försämrats till följd av denna kritik och uttalade minskade intresse av deltagande i Östliga partnerskapet. Förhandlingarna av ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och republiken , å andra sidan avslutades och undertecknades. I väntan på att avtalet träder i kraft för medlemsstaternas del kommer vissa delar tillämpas provisoriskt mellan och . Förhandlingar om ett kazakiskt inträde i WTO avslutades och blev organisationens 162:a medlem . Arbetet med att genomföra för fortgick . Strategin innefattar områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö-och vattenfrågor samt gemensamma hot och utmaningar. utgjorde ett fokusområde för det lettiska ordförandeskapet och genomfördes en utvärdering av nuvarande strategi. Utvärderingen av strategin resulterade i förslag till rådsslutsatser som bekräftar tidigare prioriterade områden. välkomnade att en översyn av centralasienstrategin gjorts och förordade en mer differentierad ansats gentemot de fem centralasiatiska länderna, att EU ska verka för en enad och tydlig röst i regionen, och att frågor rörande demokratiutveckling och mänskliga rättigheter ska fortsätta att vara en grundläggande del av strategin. Rådets slutsatser om för antogs och fastslog att de viktigaste målen och de prioriterade områdena strategi alltjämt är relevanta. Därtill betonades vikten av stärkta handels- och energiförbindelserna mellan EU och länderna i liksom av samarbetet om säkerhet och stabilitet, inbegripet hållbar förvaltning av naturresurser. återinrättades tjänsten särskild representant () för . har EU genomfört möten bilateralt, i form av samarbetsråd med samtliga länder utom där forum är en gemensam kommitté. Dialoger om mänskliga rättigheter har genomförts med samtliga centralasiatiska länder. Med och Uzbekiskan fördes i samband med dialogerna också samtal om rättsliga och inrikes frågor. Därutöver har möten ägt rum gemensamt mellan EU och de centralasiatiska republikerna på områden inom grön teknologi, utbildning, miljö- och vattenfrågor. Säkerhetsdialogen på hög nivå som sköts upp ägde rum . Året avslutades med en Skr. 2015/16:115 utrikesministerkonferens i Astana . Den israelisk-palestinska fredsprocessen är en prioriterad fråga för EU. Rådsslutsatserna som antogs av rådet för utrikes frågor ligger fortsatt till grund för EU:s Mellanösternpolitik. De freds- förhandlingar som återupptogs 2013, under ledning av utrikesminister, suspenderades . Förhandlingarna blev resultatlösa när det gäller de s.k. slutstatusfrågorna – gränser, säkerhet, flyktingar, och vatten/naturresurser. Några förhandlingar har inte återupptagits. I avsaknad av pågående fredsförhandlingar verkar EU för att skapa bättre förutsättningar för att få till stånd ett slut på ockupationen och en slutstatuslösning. EU har tillsatt en särskild representant för fredsprocessen i som har till uppgift att verka för en konstruktiv väg framåt i nära dialog med parterna, och den s.k. Kvartetten (FN, EU, , ) samt . Rådet har diskuterat fredsprocessen , juli, och november. EU har publicerat ett tolkningsmeddelande om märkning av produkter från israeliska bosättningar. Detta skedde som uppföljning på rådslutsatserna , som gav EU-institutionerna i uppdrag att gå vidare med genomförandet av EU:s politik i relation till produkter från israeliska bosättningar i och på . bidrog med personal till EU:s polisinsats i de palestinska områdena, EUPOL COPPS, som har gjort betydande insatser. EU har fortsatt sitt samarbete med med bl.a. ett partnerskap för rörlighet, i vilket deltar aktivt. EU och har även inlett förhandlingar om ett djupgående frihandelsavtal (DCFTA). I rådsslutsatser bekräftade EU:s utrikesministrar sitt stöd för konsolideringen av demokratin i samt upprepade åtaganden om samarbete och stöd till landet. Den tunisiska koalitionsregeringen, bestående av både sekulära och moderat islamistiska partier, har fortsatt reformarbetet med att genomföra den demokratiska konstitutionen . har mottagit från EU i utvecklingsstöd och fortsatt att nyttja den kredit om (/år) som beviljades av EU 2014. EU har också intensifierat dialogen med tunisiska myndigheter om stöd till säkerhetssektorn, ett planerat reformprogram 2015/16:115 15.4.3 Repressionen i har förvärrats och den politiska polariseringen har ökat. Flera terroristattacker har ägt rum, bl.a. på . Landets antiterroristoperationer har fortsatt och ökat i omfattning. EU har uttalat oro över hur detta påverkar respekten för de mänskliga rättigheterna i . ägde parlamentsval rum i två omgångar, där EU närvarade med valexperter. Valobservatörsmissionen konstaterade att trots ett mycket lågt valdeltagande så kan valen anses som fria och rättvisa. Den höga representanten har besökt . Situationen i försämrades kraftigt . Maktkampen mellan olika milisgrupper, vilken ledde till att två rivaliserande parlament och regeringar etablerades, fortsatte. De FN- ledda medlingssamtalen för att få slut på krisen mynnade ut i ett förslag till ordföranderåd bestående av sex personer, inklusive en premiärminister, för en framtida samlingsregering. Parterna förhalade dock godkännandet av avtalet, vilket fick svåra följder politiskt, humanitärt och säkerhetsmässigt. EU:s utrikesministrar har i rådsslutsatser uttryckt oro över situationen, betonat vikten av en politisk lösning och gett stöd till FN:s medlingsinitiativ. Den civila GSFP-insatsen för att utbilda libysk gränspersonal, som omlokaliserades temporärt till 2014, förlängdes. EU har sedan krisen eskalerade 2014 bidragit med i humanitärt stöd till . Oroligheterna i inleddes då demonstranter som försökte uttrycka sitt missnöje mot den syriska regimen brutalt slogs ned. Konflikten har utvecklats till ett regelrätt inbördeskrig som orsakat över 250 000 dödsoffer, ca 6,5 miljoner internflyktingar och att ca 4,3 miljoner människor har tvingats lämna landet. EU har vid flera tillfällen uttryckt oro för att inte bara allvarligt påverkar , utan även dess grannländer där situationen fortsatte att försämras EU har återkommande, i rådsslutsatser och i uttalanden från den höga representanten fördömt våldet och uppmanat till en politisk lösning. beslutade att införa sanktioner mot den syriska regimen och mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våld- Dessa har successivt utvidgats då våldet har fortsatt. EU har tillsammans med övriga medlemsstater bidragit med 4,2 miljarder euro, varav med , i humanitärt och annat bistånd sedan konflikten bröt ut . regionala förvaltningsfond med anledning av Syrienkrisen, den s.k. ansträngningar till stöd för en politisk lösning på konflikten, bl.a. genom dialog med regionala och internationella nyckelaktörer och deltagande i den internationella stödgrupp som etablerades i samband med samtal Skr. 2015/16:115 mellan de internationella och regionala nyckelaktörerna i i slutet av Unionen för (UfM) bildades och är en fortsättning på Barcelonaprocessen. Ombildningen syftade till att ge samarbetet mellan EU och dess sydliga partnerländer en starkare politisk förankring. Utöver EU:s medlemsstater deltar , , , , , , , , , , , , och , samt . En rad expertmöten och ministermöten har hållits inom UfM . EU:s engagemang med har till stor del fokuserat på kärntekniska program och den förhandlingsprocess som pågått mellan och de s.k. E3+3-länderna (, och samt , och ) med den höga representanten i en samordnande roll. Den tillfälliga överenskommelse som ingicks om en viss lättnad av sanktionerna mot har förlängts till 2016. En övergripande överenskommelse nåddes under förhandlingar i . Den gemensamma övergripande handlingsplanen (JCPOA) innebär att åtar sig att på olika sätt begränsa sitt kärntekniska program som programmet underkastas ingående inspektioner av det (). I gengäld ska FN:s, EU:s och kärntekniskt relaterade sanktioner hävas eller suspenderas i takt med att verifierar att genomför sina åtaganden enligt överenskommelsen. antog resolution , som anbefaller åtgärder i enlighet med den övergripande överenskommelsen. antog EU ett rådsbeslut i enlighet med JCPOA och säkerhetsrådets resolution . har välkomnat överenskommelsen som ett viktigt diplomatiskt framsteg som förhoppningsvis också kan leda till utökade kontakter mellan och . EU har reagerat kraftfullt mot den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i , inte minst det ökade antalet avrättningar. EU:s sanktioner mot individer som är ansvariga för eller har kopplingar till genomförandet av allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter i omfattas inte av den kärntekniska överenskommelsen. bristande respekt för de mänskliga rättigheterna har uppmärksammats och kritiserats av EU genom uttalanden av den höga representanten och dennes talesperson. EU har även aktivt stöttat arbetet i FN för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . 2015/16:115 15.4.8 EU:s relationer med har till stor del präglats av den svåra säkerhetspolitiska utvecklingen. Daesh framfart i de nordvästliga, västliga och centrala delarna i landet upptog en viktig plats i EU:s dagordning. presenterade kommissionen och den höga representanten en omfattande regional strategi för att hantera kriserna i både och , och för att motarbeta hotet från Daesh. Strategin blandar säkerhetsarbete med utvecklingsinitiativ, och den antogs av rådet . välkomnade strategin och dess potential att verka för fred och säkerhet i . Sedan föregående år har EU:s institutionella humanitära bidrag till ökat betydligt. Kommissionen anslog till humanitär hjälp i . Detta bistånd har främst riktats mot de mest behövande såsom internflyktingar och syriska flyktingar i . Den höga representanten och dennes talesperson har fördömt de grymma handlingar som utförts i Daesh och andra terrorgruppers namn. EU har också uttryckt sitt stöd för den internationella koalitionen mot Daesh och andra insatser för att bekämpa Daesh inom gränserna för internationell rätt. Vikten av en inkluderande politisk process som bevarar mångfaldiga religiösa och etniska karaktär har understrukits, parallellt med hanteringen av landets kriser, som en nödvändighet för en långvarig och fredlig lösning. Ett nära samarbete mellan EU och den strategiska partnern utgör ett viktigt instrument för att hantera globala utmaningar på ett effektivt sätt. fortsatte områden som migration, ekonomiska frågor, anti- terrorism, cybersäkerhet, energisamarbete, och rättsliga och inrikes frågor att stå högt på den transatlantiska dagordningen. Politiska högnivåmöten och konsultationer ägde rum inom ramen för Transatlantic Regulators Dialogue och EU-US Migration Platform. Förhandlingarna om ett transatlantisk frihandels- och investeringsavtal (TTIP) har blivit mer substansorienterade. har gett fortsatt stöd till kommissionen i processen, och framgångsrikt drivit ett stärkt samarbete för att minska antibiotikaanvändning i djurproduktionen i syfte att bekämpa antibiotikaresistens. Relationerna mellan och har präglats av den förestående ratificeringen av frihandelsavtalet samt det strategiska partnerskapsavtalet (SPA). CETA representerar ett av de mest ambitiösa frihandelsavtal EU har förhandlat och förväntas ratificeras . SPA kommer ersätta det tidigare ramverksavtal mellan EU och och innehåller förbättrade samarbetsformer på områden som hälsa, miljö och hållbar utveckling samt bekämpning av organiserad Skr. 2015/16:115 brottslighet och terrorism. 15.6EU:s samarbete med och Toppmöten mellan och /hålls som regel . Den senare regionens motpart till EU är CELAC som bildades . Det senaste toppmötet EU-CELAC hölls i , där statsministern och utrikesministern deltog. Under mötet beslutade parterna att bl. a fortsatt föra en regelbunden dialog samt stärka samarbetet för fred och säkerhet, utvecklingsfrågor, och i kampen mot narkotika. 15.6.1Regionala associerings- och frihandelsavtal EU har ett frihandelsavtal med och, ett associeringsavtal med . Båda avtalen fungerar väl och årliga konsultationer hålls. Parterna har överenskommit att en uppdatering av de båda avtalen ska göras. EU och den s.k. Sydliga gemensamma marknaden () har ett ramavtal för samarbete. återupptogs förhandlingarna mellan EU och om ett djupare samarbete inom ramen av ett associeringsavtal. Nio förhandlingsrundor har genomförts men framstegen är än så länge begränsade då parterna ännu inte utväxlat tullbud. Utvecklingsinstrumentet styr EU:s samarbete med både och . För arton latinamerikanska mottagarländer har sjuåriga strategier utarbetats för perioden –2020. Det finns även regionala och subregionala samarbetsprogram. De tre övergripande prioriteringarna för EU:s bistånd till är att bekämpa fattigdom och social ojämlikhet, att främja fred och gott samhällsstyre, samt att stödja regional integration – samtliga områden där EU kan dela med sig av sina erfarenheter. Fördjupad regional integration i är också en förutsättning för att frihandelsområden med EU ska kunna utvecklas till sin fulla potential. har i bl.a. betonat vikten av nationellt ägarskap, komplementaritet och givarsamordning med betoning på lokal samordning. I linje med dessa tankar genomför EU nu gemensam- programmering av EU:s och medlemsstaternas bistånd i flera latinamerikanska länder. 2015/16:115 15.6.3 EU:s samarbete med några latinamerikanska länder och EU inrättade 2007 en fördjupad relation i form av ett strategiskt partnerskap. Partnerskapet omfattar bl.a. politiska och ekonomiska frågor, handelsfrågor, klimatfrågor och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, utbildning och vetenskap samt kulturella frågor. har flera dialoger mellan och hållits, bl.a. om mänskliga rättigheter, nedrustnings- och icke-spridningsfrågor och om narkotika. EU:s övergripande målsättning är att stödja ansträngningar att uppnå fred i den interna väpnade konflikten. EU:s politiska stöd till den pågående fredsprocessen är starkt. Beslut har fattats om viseringsfrihet för colombianer vid inresa till . EU har varit en aktiv partner i genomförandet av de nationella fredsavtalen . –2020 uppgår kommissionens bistånd till till , med fokus på förebyggande av våld och konflikter, livsmedelssäkerhet samt ekonomisk tillväxt. fattade rådet beslut om att bemyndiga kommissionen och den höga representanten att inleda förhandlingar om ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan och som man antog direktiv för förhandlingarna. Förhandlingarna kommer sannolikt att avslutas . och EU har ett globalt samarbetsavtal som inbegriper politisk dialog, handel och samarbete. Ett bilateralt toppmöte ägde rum . Förhandlingar om en uppdatering av det globala avtalet kommer att inledas . utgör också en av EU:s strategiska partners, vilket har möjliggjort en breddad dialog och fördjupat samarbete. får inte längre något bistånd från EU. och har starka band och ett nära partnerskap som växer EU har ett nära samarbete med Afrikanska unionen (AU), där EU bl.a. bidrar till hanteringen av konflikter och kriser på den EU bidrar också aktivt till att främja den regionala integrationen mellan , bl.a. genom stöd till de subregionala ekonomiska gemenskaperna. 15.7.1 EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen Skr. I samband med kommissionens och möte betonades vikten av fortsatt arbete med att genomföra den gemensamma s.k. vägkartan för perioden –2017. Områdena fred och säkerhet, demokratisk styrning och mänskliga rättigheter, hållbar och inkluderande utveckling, tillväxt och kontinental integration, globala och uppkomna utmaningar, samt administrativt och finansiellt samarbete, lyftes särskilt fram under mötet. Fred och säkerhet, liksom stödet till Afrikanska unionens (AU) institutions- och kapacitetsstärkande, är prioriteringar i samarbetet med AU. EU:s utrikestjänst och EU- delegationen i spelar en allt viktigare roll i dialogen. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna (78 utvecklingsländer i , och Stillahavsasien) har gjort flera framsteg. Förhandlingarna om fullödiga EPA avslutades med tre av de sju regionala grupper som EU förhandlar med: ECOWAS (), SADC (södra ) och EAC (). Arbetet pågår med att färdigställa avtalen inför kommande ratificeringsprocesser. antogs rådsslutsatser om en regional handlingsplan för för perioden –2020, som syftar till att genomföra det Handlingsplanen tar hänsyn till de senaste årens utveckling med ett ökat inflytande från den bredare EU ska enligt planen ge prioritet åt fem områden: 1) regional säkerhet och stabilitet, 2) migration och tvångsförflyttningar, 3) motverka radikalisering och extremt våld, 4) ungdomar och arbete och 5) mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokratiskt styrelseskick. I har EU särskilt följt frågor om ekonomiska relationer, migration, den humanitära situationen, relationen till samt demokrati och mänskliga rättigheter. Den höga representanten besökte och förde då samtal med etiopiska motparter om bl.a. migration, ekonomiska relationer samt relationen mellan och I samband med besöket tillkännagavs att EU och kommit överens om att etablera ett närmare politiskt samarbete. deltog även i toppmötet om migration mellan och i , och där upprättade EU och ett partnerskap för samarbete kring Efter valet uttryckte sig EU positivt över att valet gått fredligt till, men uttryckte även oro över arrestering av journalister och bloggare samt det begränsade utrymmet för en öppen debatt. 2015/16:115 fortsatt påtalat vikten av att uppmärksamma gränstvisten mellan och , och vikten av att gränskommissionens beslut ska genomföras. EU har följt den ekonomiska och politiska utvecklingen i nära. har särskilt frågan om den stora mängden eritreanska flyktingar till EU lyfts fram i den politiska dialogen. har engagerat sig i den s.k. Khartoum-processen om migration från och deltog i toppmötet mellan och i . EU har fört en dialog med om behovet av att hantera grundorsakerna till varför människor väljer att lämna . Det inbegriper både ekonomiska reformer, ökad rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter och fler möjligheter för ungdomar. Ett huvudskäl som anges för asyl är den obligatoriska samhällstjänstgöringen i , som inte är begränsad till stipulerade 18 månader och EU har ställt krav på att denna praxis måste förändras. EU har också förhandlat med om ett nytt flerårigt utvecklingssamarbetsprogram under den elfte Europeiska utvecklingsfonden. Programmet fokuserar på förnyelsebar energi, men har också viktiga delprogram kring ekonomiska reformer och arbete med mänskliga rättigheter. EU:s medlemmar i för mänskliga rättigheter ställde sig bakom den resolution om som antogs av rådet . Genom resolutionen förlängdes mandatet för den särskilda rapportören för mänskliga rättigheter i och för . fortsatte det internationella samfundet att ge starkt stöd till , bl.a. genom den gemensamma utvecklingsplan som den somaliska regeringen och internationella samfundet fattade beslut om i . Politiskt signalerade det internationella samfundet fortsatt stöd till vid en internationell högnivåkonferens i . samarrangerade EU och UNHCR en konferens i för att mobilisera stöd för att förbättra förutsättningarna för frivilligt återvändande av somaliska flyktingar, med särskilt fokus på flyktingar i . EU gav löfte om i stöd för detta arbete. EU är en central aktör i , bl.a. genom EU:s särskilda representant för och genom EU:s engagemang i det ramverk som håller samman det internationella samfundet och regeringens arbete med att främja en inkluderande politik, utveckling och säkerhet. EU är även en av de tre största finansiärerna av AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. Därtill arbetar EU:s insats EU NAVFOR med att bemöta problematiken med sjöröveri och skydda matsändningar från , och den kapacitetsbyggande insatsen, EUCAP , med att förstärka kustbevakningsförmågan i regionen, samt utbildningsinsatsen EUTM med att bl.a. utbilda den bidrog med personal till EUTM , Skr. 2015/16:115 EUCAP och EU NAVFOR . EU har följt situationen i nära och fortsatt verkat för fred och försoning i landet samt för att utestående frågor i fredsavtalet med ska lösas. EU har varit tydlig när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. EU är den största biståndsgivaren till . EU:s särskilda representant för är aktivt engagerad och har besökt . I ett uttalande i anslutning till valen i beklagade att en genuin nationell dialog inte hade kunnat inledas och förklarade att valen inte skulle kunna leda till ett trovärdigt resultat med legitimitet i hela . EU har fortsatt ett vapenembargo mot och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. När det gäller samarbetet och dialogen under , och det gemensamma EU-biståndet under den elfte Europeiska utvecklings- fonden, har fortsatt avstått från att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till . omfattas därför inte av . Den interna konflikten i Sydsudan som inleddes förändrade drastiskt situationen i landet. Efter medlingsansträngningar från den regionala organisationen kunde parterna underteckna en fredsöverenskommelse. EU följer och stödjer genomförandet av överenskommelsen. EU:s särskilda representant för kommer att ha en fortsatt viktig roll i detta arbete. I rådsslutsatser från välkomnades undertecknandet av fredsöverenskommelsen, som parternas ansvar för att fullfölja genomförandet underströks. EU har infört restriktiva åtgärder mot sammanlagt sex personer. är existerande vapenembargo alltjämt gällande. EU är den största biståndsgivaren till Sydsudan och medlemsstaternas bistånd samordnas genom s.k. gemensamprogrammering. Sydsudan har valt att inte ansluta sig till . På grund av det allt besvärligare humanitära krisen har EU successivt kommit att öka det humanitära biståndet. Spridningen av sjukdomen ebola i några västafrikanska länder minskade gradvis och , efter omfattande lokala, nationella och internationella insatser. De tre värst drabbade länderna, , och kunde alla förklaras fria från ebola, men nya, mindre utbrott uppstod och risken för ytterligare utbrott bedöms kvarstå. Frågan behandlades i rådet för utrikes frågor , och EU var en av arrangörerna av konferensen i ämnet som ägde rum i . EU har gett omfattande stöd till insatser mot ebola. Den höga representanten har i flera uttalanden fördömt Boko Harams terroristattacker och förklarat beredskap att stödja i kampen mot rörelsen och alla former av terrorism och kriminalitet. antogs rådsslutsatser i vilka vikten av ett heltäckande svar betonas, inklusive starkare samhällsstyre och ekonomisk utveckling, för att förhindra fortsatta terroristaktiviteter från Boko Haram. Vidare välkomnades i rådsslutsatserna beslutet av regionens länder att upprätta en multinationell styrka för att bekämpa Boko Haram.