prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — I stället för att gälde- nären ska betala små belopp till varje borgenär, föreslås att han eller hon ska betala in ett större belopp till Kronofogde- myndigheten som sedan i sin tur förmedlar betalningarna till borgenä- Regeringen föreslår även att regleringens struktur ska ändras för att den ska bli mer överskådlig och för att det ska bli lättare att följa Genom regeringens förslag skapas ett modernt och effektivt skuld- saneringsförfarande som är bättre anpassat efter en svårt skuldsatt per- sons förutsättningar och som tar hänsyn till borgenärernas Enligt regeringen motiverar de ändringar som föreslås att 2006 års skuldsaneringslag ersätts av en ny skuldsaneringslag. Även om regeringens förslag till ny skuldsaneringslag innebär stora förändringar mot vad som gäller , betyder det inte alla delar av skuldsaneringsförfarandet behöver göras om. Flera av bestämmelserna i den nuvarande skuldsaneringslagen fungerar nämligen väl och har därför inte har varit föremål för någon översyn. Det gäller prövningsordningen, att skuldsaneringsärenden handläggs i första instans av Kronofogde- myndigheten efter ansökan av gäldenären och i allmän domstol efter 2015/16:125 överklagande. Det gäller vidare t.ex. generella bestämmelser om hand- läggningen av ett ärende hos och i domstol, om vilka fordringar som omfattas av en skuldsanering och om möjligheten att ompröva ett beslut om skuldsanering. Inte heller finns det anledning att se över mer grundläggande bestämmelser t.ex. om det allmänna skälighetsvillkoret eller om verkningarna av en skuldsanering. Dessa bestämmelser skuldsaneringslag bör därför ha sin motsvarighet i förslaget till den nya skuldsaneringslagen. I linje med att den nya lagen ska bli mer överskådlig och lättare att tillämpa kan det emellertid i vissa fall finnas anledning att modernisera även sådana delar av skuldsaneringsförfarandet som behålls i den nya lagen. Exempelvis anser regeringen att frågan om överklagande av beslut uttömmande bör regleras i den nya lagen (jfr prop. 1993/94:123 s. 163 f.). Samtliga beslut av Kronofogde- myndigheten bör kunna överklagas. Med undantag för inledandebeslut och ändring av ett sådant beslut (se avsnitt 5.6.2) bör dock beslut under handläggningen av ett ärende endast kunna överklagas i samband med ett överklagande av ett slutligt beslut. Ökad information om skuldsanering Regeringens förslag: ska lämna information om skuldsanering till svårt skuldsatta personer som är eller har varit föremål för utmätning av lön eller annan verkställighet enligt För detta ändamål ska uppgifter få behandlas av i dess databaser. Regeringens bedömning: bör ansvara för att sprida information och öka medvetenheten om skuldsanering i bör inte kunna lämna ut uppgifter om skuldsatta ur sitt register till kommunerna. I stället bör Kronofogde- myndigheten samverka med och informera kommunerna – och övriga berörda aktörer – om skuldsanering och skuldsituationen i respektive Det bör inte utvecklas någon särskild internetportal med information skuldsaneringsutrednings förslag och bedömning: Utredningens förslag och bedömning överensstämmer delvis med Utredningen föreslår att det ska utvecklas en särskild internetportal med information om skuldsanering och att vissa professionella aktörer ska få särskild information om skuldsanering. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har ingen invändning mot förslaget att ska lämna upplysningar till överskuldsatta personer som finns i dess register. Statskontoret framhåller vikten av att den stödjande funktionen hos skiljs från de delar av myndigheten som hand- andra remissinstanser, bl.a. Stiftelsen , Svensk Försäkring, och , är av liknande uppfattning och framhåller att förslaget innebär att får dubbla roller, dels som Prop. 2015/16:125 beslutsfattare, dels som rådgivare. uppfattning att den utökade tillgången till uppgifter i Kronofogde- myndighetens databaser kräver nya ändamålsbestämmelser och efter- frågar en närmare analys av integritetsaspekten. Förslagen som syftar till att generellt öka kunskapen om skuldsanering i samhället tillstyrks eller lämnas i sak utan invändning av de flesta remissinstanser. instämmer i att behovet av ökad kunskap om skuldsanering är stort och att detta är en grundläggande förutsättning för att fler ska kunna beviljas skuldsanering. Tingsrätten anser att ensam bör ansvara för skuldsanerings- frågor. Förslaget om en internetportal om skuldsanering kommenteras av flera remissinstanser, bl.a. , och Krono- fogdemyndigheten, och kopplingar görs till liknande projekt om kon- sumentupplysningstjänster. kommun och Pensionärernas Riks- organisation understryker vikten av att likvärdig information finns lättillgänglig på annat sätt eftersom inte alla personer har tillgång till eller kunskap om att hämta information från internet. anser att informationen även måste vara anpassad till barn som målgrupp. Statskontoret avstyrker förslaget bl.a. eftersom nyttan av en portal inte är tillräckligt klarlagd. Remissinstanserna instämmer i eller har ingen invändning mot utredningens bedömning i frågan om samverkan mellan Kronofogde- myndigheten och kommunerna. och kommun anser det är positivt att informerar kommunerna om bl.a. den generella skuldsituationen i respektive kommun. Vidare betonar vikten av att barnrättsperspektivet lyfts i en sådan informationsinsats. Skälen för regeringens förslag och bedömning Ökad kunskap om skuldsanering För att en överskuldsatt person ska få sina skulder sanerade krävs att han eller hon ansöker om det. Detta förutsätter i sin tur att gäldenären är medveten om möjligheten till skuldsanering och även har viss kunskap om vad institutet innebär. Som beskrivs av utredningen är emellertid kunskapen om skuldsanering begränsad i samhället, både bland de som lever med skuldsättningsproblem och bland borgenärerna och de organisationer och myndigheter som kommer i kontakt med skuldsatta. Personer som skulle kunna bli föremål för skuldsanering är inte medvetna om det eller kan ha fått en begränsad eller felaktig bild av vad skuldsanering skulle kunna innebära för honom eller henne. Detta informationsunderskott kan antas vara en viktig orsak till att många evighetsgäldenärer inte ansöker om skuldsanering. Att ökad kunskap om möjligheten till skuldsanering leder till att fler skuldsatta ansöker om skuldsanering vittnar arbete med vägledande dialoger om. Dialogen går ut på att Kronofogde- myndigheten tar kontakt med skuldsatta och försöker vägleda dem till att hitta en konstruktiv lösning på sina ekonomiska problem. 2015/16:125 arbetade myndigheten mer frekvent med dessa dialoger. ökade antalet ansökningar om skuldsanering med . Regeringen anser, i likhet med utredningen och remissinstanserna, att det är viktigt att genomföra åtgärder som kan bidra till en ökad kunskap om skuldsanering. Sådana åtgärder kan bidra till att evighetsgäldenärer söker och får hjälp att komma ut ur sin skuldsituation i ett tidigare skede. På så sätt kan fler evighetsgäldenärer rehabiliteras och hjälpas tillbaka till ett drägligt och samhällsnyttigt liv igen. Inledningsvis bör det övervägas om information om möjligheten till skuldsanering bör spridas mer generellt i samhället. Utredningens be- dömning är att det bör tas fram ett informationsmaterial som beskriver möjligheten till skuldsanering för svårt skuldsatta personer och som redo- gör för vart skuldsatta kan vända sig för att få ytterligare information, råd och stöd. Myndigheter och organisationer som i sin verksamhet kommer i kontakt med överskuldsatta ska ges tillgång till sådan information ge- nom trycksaker. Informationen bör även göras tillgänglig på t.ex. inter- net. Även regeringen anser att det är angeläget att den allmänna med- vetenheten om möjligheten till skuldsanering ökar i samhället och att sådana informationsinsatser därför bör vidtas. Det är viktigt att in- formationsinsatserna riktas brett och utformas på ett sätt som innebär att skuldsatta och berörda myndigheter och organisationer, t.ex. över- förmyndare, behandlingshem och Kriminalvården, får bättre kunskaper om skuldsanering och använder sig av dessa. insatser minskar behovet av att rikta en särskild insats mot professionella aktörer. Enligt utredningen bör och kunna samverka kring en sådan informationsinsats. Som bl.a. Stats- kontoret lyfter fram är det emellertid viktigt med en tydlig ansvars- fördelning mellan de inblandade aktörerna. Av det skälet är det rege- ringens bedömning att generell information om skuldsanering bör spridas främst av , som är första instans i skuldsane- ringskedjan och som bl.a. därför kommer i kontakt med ett stort antal skuldsatta. Myndigheten står även för merparten av informa- tionen om skuldsaneringen. Regeringen bedömer därför att ska ansvara för att ta fram och sprida allmän information och verka för en hög medvetenhet i samhället om skuldsanering. För att denna uppgift ska bli tydlig avser regeringen att ge myndigheten ett sådant uppdrag. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns anledning att gå vidare med utredningens förslag om en särskild internetportal med fördjupad information om skuldsanering. I stället bör sådan information kunna lämnas genom allmänna informationsuppdrag. Genom att informationen samlas hos en aktör och på ett ställe minskar risken för förvirring hos den enskilde som söker hjälp och vägledning. På så sätt undviks också, som Pensionärer- nas och kommun tar upp, att relevant in- formation uteslutande kan nås via en internetportal som inte alla skuldsatta har tillgång till. I detta sammanhang bör det lyftas fram att regeringen även avser att ge i uppdrag att i samverkan med Kronofogdemyndig- heten och andra berörda myndigheter verka för ett strukturellt samarbete mellan samhällsaktörer som genom uppsökande verksamhet direkt eller indirekt kan bidra till att motverka problem med skulder (se prop. 2015/16:1, utg.omr. Syftet är att åstadkomma mer skräddarsydda insatser, men också att förtydliga olika aktörers roller när det gäller att hjälpa överskuldsatta. bör lämna upplysningar om skuldsanering till skuldsatta som finns i dess register är första instans i skuldsaneringsprocessen och sprider viss information om vad skuldsanering innebär och hur det går till att ansöka. Myndigheten lämnar sådan information t.ex. på sin webbsida och vid kontakter med enskilda, organisationer och företrädare för det allmänna. Genom sin roll som verkställande myndig- het har myndigheten dessutom kunskap om den ekonomiska situationen för gäldenärer som finns i dess register, t.ex. med anledning av att den skuldsatte är eller har varit föremål för utsökning. Utredningen föreslår att myndigheten ska använda sig av denna kunskap för att aktivt ta kontakt med skuldsatta som varit föremål för verkställig- het och informera dem om skuldsaneringsinstitutet. De flesta remissinstanser är positiva till att använder sig av denna kunskap i sitt arbete för att motverka över- skuldsättning. Det framhålls dock, bl.a. av och av själv, att en utökad informationsskyldighet måste utformas på ett sådant sätt att myndighetens opartiskhet inte kan ifrågasättas. Vissa remissinstanser, bl.a. Stiftelsen , och , anser att en utökad upp- lysningsskyldighet kan ifrågasättas, främst eftersom myndigheten får dubbla roller som både rådgivare och beslutsfattare. Regeringen anser att det finns goda skäl att låta Kronofogde- myndigheten informera om skuldsanering utifrån de uppgifter som myndigheten har tillgång till i sina register. Det är tydligt att Krono- fogdemyndigheten har värdefull kunskap om skuldsatta och att myndig- heten med hjälp av denna kan komma i kontakt med en stor grupp överskuldsatta som är i behov av information och vägledning för att komma ut ur sin skuldproblematik. Som utredningen och flera remissinstanser lyfter fram bör upplys- ningsskyldigheten utformas på ett sådant sätt att det inte finns risk för att myndighetens opartiskhet kan ifrågasättas. Den uppsökande verksam- heten bör därför handla om att informera om skuldsanering. Det kan t.ex. handla om vad skuldsanering innebär, i vilka fall en skuldsanering får beviljas och hur en ansökan kan göras. Den skuldsatte bör även få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrågivare för att få hjälp. är besluts- myndighet och får därför naturligtvis inte i förväg ta ställning till om förutsättningarna för skuldsanering är uppfyllda. Det finns därför inte någon risk för att myndigheten får dubbla roller som beslutsfattare och rådgivare. I detta sammanhang måste det understrykas att skuldsanering 2015/16:125 är ett ur gäldenärens perspektiv frivilligt alternativ. Med hänsyn till de ingripande effekter som det innebär för den enskilde måste gäldenären själv ta initiativ till att ansöka om och genomgå en skuldsanering. Statskontoret anser att det kan vara lämpligt att organiserar sig så att den verksamhet som anförtros uppgiften är skild från de delar av myndigheten som arbetar med verkställighet eller skuldsanering. Regeringen anser att det självklart är viktigt att Krono- fogdemyndigheten agerar på ett sådant sätt att dess neutralitet inte kan ifrågasättas. Hur detta lämpligen ska åstadkommas är i första hand en fråga för myndigheten själv. Vilka skuldsatta bör kontaktas? När det gäller frågan om vilka gäldenärer som ska kontaktas bör en utgångspunkt vara att ska kontakta personer som är svårt skuldsatta och som myndigheten känner till genom sin ärendehantering. Det kan, som utredningen tar upp, vara skuldsatta personer som har varit föremål för verkställighet . Som beskrivs i avsnitt 4.1 finns det en risk att en person som lever med överskuldsättning blir passiviserad och att det därför blir allt svårare för honom eller henne att komma ut ur skuldfällan. En gäldenär som varit föremål för verkställighet befinner sig därför i en utsatt position och kan ha ett stort behov av hjälp och information. Regeringen anser emellertid att den uppsökande verksam- heten inte bör begränsas till personer som har varit föremål för verkställighet . I stället bör det vara avgörande att det finns omständigheter kring den skuldsattes situation som talar för att han eller hon möjligen skulle kunna uppfylla villkoren för att beviljas skuld- sanering och därför är en presumtiv skuldsaneringsgäldenär. Även en person som förekommit i myndighetens register bör alltså kontaktas, om det finns andra omständigheter som tyder på att han eller hon inte på egen hand kan ta sig ut ur sin skuldproblematik. Datainspektionen efterfrågar en närmare analys av integritetsaspekten. Inspektionen pekar på att många personer finner det skamfyllt att vara skuldsatt och att det kan uppfattas som integritetskränkande att sökas upp och kontaktas av . Många av de svårt skuldsatta personer som finns i Kronofogdemyndig- hetens register har redan upparbetade och regelbundna kontakter med . Det måste framhållas att det handlar om gälde- närer som är aktuella hos på grund av sin skuldproblematik. Enligt regeringens mening kan därför integritetskäl knappast utgöra hinder för att kontakta gäldenären med information som syftar till att hjälpa denne att komma ut ur sin överskuldsättning. Den uppsökande verksamheten bör i första hand ske genom att personlig kontakt söks med den skuldsatte. Som utredningen beskriver kan en sådan kontakt i högre utsträckning vara verksam för att motivera gäldenären än t.ex. skriftlig information. Vid en personlig kontakt ges bättre möjlighet för att anpassa informationen i det enskilda fallet och för gäldenären att ställa frågor om skuldsanerings- institutet. Tillgång till uppgifter i register För att ska kunna fullgöra sin upplysnings- skyldighet krävs att den enhet och de personer som ska utföra uppgiften har tillgång till relevanta register. Regeringen delar Datainspektionens bedömning att det är lämpligt att i lag säkerställa att dessa har sådan tillgång. Det bör därför i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet anges att uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräcknings- databasen och konkurstillsynsdatabasen får behandlas för information om och handläggning av ärenden om skuldsanering. Detta innebär dock inte att det är lämpligt att all personal hos , eller ens all personal på den enhet som ska fullgöra uppgiften, får obegränsad tillgång till samtliga uppgifter. Myndigheten bör i stället begränsa tillgången till personuppgifter till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter (jfr 2 kap. 26 § lagen om behandling av uppgifter i verksamhet). Det är Kronofogde- myndighetens ansvar att säkerställa att åtkomsten till personuppgifter begränsas på ett ändamålsenligt sätt. Samverkan mellan och kommunerna Utredningen har övervägt om det är lämpligt att lämnar ut uppgifter om skuldsatta ur sina register till kommunerna för att kommunernas budget- och skuldrådgivare ska kunna kontakta och informera dem om skuldsanering. Främst med hänsyn till integritets- aspekter har utredningen dock bedömt att ett sådant uppgiftsöver- lämnande inte är lämpligt. Regeringen delar denna bedömning. I stället anser regeringen att ett informationsutbyte mellan Krono- fogdemyndigheten och kommunerna bör ske på annat sätt. En lämplig form för detta är informationsträffar vid vilka kunskap och erfarenheter kan utbytas. I detta samverkansarbete är det naturligt att involvera även , som har i uppgift att ge stöd för kommunernas budget- och rådgivningsarbete, och andra berörda aktörer. Utredningen lyfter i detta sammanhang fram s.k. kommunturné som ett bra exempel. Denna informationsinsats, som Kronofogde- myndigheten – tillsammans med och i – har bedrivit inom sin förebyggande verksamhet, har syftat till att öka kommunernas kunskaper om överskuldsättningens konsekvenser och till att motivera kommunerna att arbeta förebyggande. Kommunalpolitiker och tjänstemän har infor- merats om antalet skuldsatta invånare som finns i Kronofogde- myndighetens register, hur stora skulderna varit och åldern på de skuldsatta. Det har även redovisats hur många invånare som beviljats skuldsanering. Utvärderingar av informationsinsatsen har visat på en ökad förståelse och kunskap i kommunerna om överskuldsättningsfrågor. Flera av de informerade kommunerna har också förstärkt sina resurser till budget- och skuldrådgivningen. 2015/16:125 5.3 Ett enkelt och effektivt ansökningsförfarande Regeringens förslag: Det ska bli enklare för en gäldenär att ansöka Gäldenären ska i ansökan endast behöva ange namn på och kontaktuppgifter till de borgenärer som han eller hon känner till, en uppskattning av skulderna och bakgrunden till dessa. Borgenärerna ska få ett större ansvar för redovisningen av gälde- Om skuldsanering inleds, ska borgenärerna uppmanas att anmäla och specificera sin fordran. Borgenärerna ska också lämna andra uppgifter av betydelse för ansökan om skuldsanering. när som representerar det allmänna ska kunna lämna sådana uppgifter ska i samband med inledandebeslutet skicka underrättelser till de kända borgenärerna i ärendet. skuldsaneringsutrednings förslag: Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår en än mer begränsad skyldighet för gäldenären att redogöra för sina skulder. Gäldenären ska endast lämna uppgifter om skulder till privatpersoner och till näringsidkare som varken bedriver inkassoverksamhet eller företräds av någon som bedriver sådan verksamhet. Övriga borgenärer ska själva bevaka och redogöra för sina fordringar. Utredningen föreslår också att ska ges större möjlighet att införa kungörelser i Utredningen lämnar inte något förslag om att Krono- fogdemyndigheten i samband med inledandebeslutet ska skicka under- rättelser till de kända borgenärerna i ärendet. Remissinstanserna: Förslaget om gäldenärens begränsade ansvar för redovisningen av skulderna tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan invändning av de flesta remissinstanser. att ursprungsborgenären ofta snabbt försvinner ur bilden på grund av att fordringar överlåts och att det därför är svårt för gälde- nären att ange vilka skulder han eller hon har och till vem. Överförmyndare anser att förslaget kommer öka antalet ansökningar som kan beviljas och minska behovet av att utse god man eller förvaltare för många gäldenärer. , och Datainspektionen, anser dock att en gäldenär i allmänhet inte kan göra den avgränsning mellan olika borgenärer som förslaget kräver. och förordar att ansökan i stället ska innehålla en förteckning över samtliga kända borgenärer, men att inte alla detaljuppgifter behöver anges. Vissa remissinstanser, bl.a. och , anser att det är en viktig del i den ekonomiska rehabiliteringen för gäldenären att utreda sina ekonomiska förhållanden i samband med ansökan och att förslaget riskerar att leda till att den rehabiliteringen misslyckas. för Budget- och skuldrådgivare i bedömer att det är viktigt att gäldenären har sin hushållsekonomi i balans och är förberedd inför en skuldsanering för att han eller hon ska ha de bästa förut- sättningarna för att klara av skuldsaneringen och därefter förbli skuldfri. Även förslaget om borgenärernas utökade ansvar att anmäla sina Prop. 2015/16:125 fordringar tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan invändning av de flesta Till exempel anser att förslaget är välgrundat och att det knappast bör bli betungande för borgenärerna. fäster särskild vikt vid förslaget och menar att det skulle leda till ett enklare ansökningsförfarande och till att belastningen på budget- och skuldrådgivare och andra stödfunktioner skulle mildras. avstyrker förslaget att borgenärerna ska överta den största delen av ansvaret för redovisningen av gäldenärernas skulder. är inne på samma linje och anser att en sådan kraftig ansvarsförskjutning kommer att drabba de företag som inte har som huvudsaklig sysselsättning att bedriva inkassoverksamhet och att effekterna för dessa företag, främst småföretag, måste utredas vidare. Ackordscentralen är tveksam till den föreslagna förändringen och varken eller anser att det finns tillräckliga skäl att ge avkall på att gäldenären ska ha det primära ansvaret att reda ut sin skuldbörda och upprätta en förteckning över sina skulder. Svensk Inkasso anser att den omkastade aktivitetsbördan för anmälan av fordringar är till för att avlasta gäldenärens utredningsarbete och inte att försämra borgenärernas rätt och att det får bedömas som en mycket långtgående rättsföljd om borgenären förlorar sin fordringsrätt vid missad anmälan. Svensk Inkasso förespråkar därför en mildare rättsföljd för borgenärer som begått ett misstag. Svensk Försäkring och menar att de uppgifter som ska redovisas av gäldenären inte är tillräckliga. Förslaget om utökade möjligheter till kungörelse i ortstidningar ifrågasätts av en del remissinstanser, bl.a. , och , eftersom offentlig expo- nering av något som ofta betraktas som skamfyllt kan leda till att skuldsatta låter bli att ansöka om skuldsanering. Skälen för regeringens förslag Det ska bli enklare att ansöka om skuldsanering En ansökan om skuldsanering ska innehålla detaljerad information om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden (se 11 § skuldsaneringslag). Framför allt skuldredovisningen utgör en om- fattande del av ansökan. För varje skuldpost efterfrågas information om fordringsägaren och om eventuellt ombud. Skulden ska anges med referensnummer tillsammans med uppgift om kapitalskuld, ränteskuld och räntesats. Information ska även lämnas då skulden uppkom och vad pengarna har använts till. Uppgifterna i ansökan ska lämnas skriftligen och undertecknas under straffansvar, på heder och samvete. Utöver de uppgifter som ska redovisas i ansökan har gäldenären en generell skyldighet att på ett aktivt sätt delta i utredningsarbetet och riskerar att ansökan annars avslås. Skuldsaneringsförfarandet utgår så- ledes från att en väsentlig del av utredningsansvaret ligger på gäldenären själv.