prop · H4031d12 · 2016-09-20 00:00:00 — Inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd finns en positiv utveckling med minskade styckkostnader, kortare handläggningstider och ökad utbetalningsprecision. Resultaten är däremot fortfarande svagare än inom övriga områden och bedöms också av myndigheten som otillräckliga. Att resultaten är svagare än för övrig ärendehandläggning beror bland annat på att regelverket för bostadstillägg är mer komplicerat jämfört med reglerna för ålderspension. bedriver ett jämställdhetsarbete inom ramen för regeringens projekt för jämställdhetsintegrering av myndigheter, se utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Arbetet har bland annat resulterat i uppföljningar som visar på att det inte finns några indikationer på att kvinnor och män behandlas olika i ärendehanteringen. har även genomfört riktade insatser för att jämställdhetsintegrera informationssatsningarna, vilket resulterat i att skillnaden mellan antalet kvinnor och män som gör pensionsprognos på har minskat. Det är dock fortfarande en större andel män än kvinnor som är registrerade användare, . Myndigheten har även fortsatt fokus på att informera om vilka livsval som påverkar pensionen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Höjda ambitioner i informationsuppdrag En central uppgift för är att informera om pensionen och fullgöra sitt informations- och konsumentuppdrag. får –2017 extra medel om för att genomföra förstärkta informationsinsatser. Med hjälp av dessa medel tillsammans med interna effektiviseringar och prioriteringar har myndigheten genomfört satsningen Prognos till alla, som syftar till att fler ska få en samlad helhetsbild över sin pension och vad som påverkar den. Arbetet är långsiktigt och har ännu inte gett några stora effekter i attityder och förhållningssätt, men däremot är det fler som har registrerat sig på prognostjänsten och ökningen är särskilt stor bland kvinnor. Antalet kontakter i de digitala medierna har ökat, det vill säga på , och Facebook. Antal registrerade användare på har ökat från 1,9 miljoner 2013 till 2,5 miljoner 2015. Konsumentuppdraget innebär att myndigheten ska verka för att göra det enklare för pensionssparare och pensionärer att fatta medvetna beslut i pensionsfrågor. För att kunna följa utvecklingen har myndigheten infört ett antal mätetal, till exempel hur stor andel av pensionssparare som upplever att de har en förutsebar ekonomisk situation. som mätningen ägt rum går det inte att utläsa någon tydlig förändring av upplevelsen, däremot upplever fler personer att de får det stöd som de behöver för att kunna fatta beslut om sin pension. har också i uppdrag att utvärdera pensionssystemets effekter för individ och samhälle. har myndigheten gett ett omfattande och värdefullt analysstöd till regeringen med anledning av den reviderade pensionsöverenskommelsen. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ökar för kvinnor och män Det finns en positiv trend vad gäller pensionssparare som känner till livsinkomstprincipens betydelse för pensionen och som anser att myndigheten gör det lättare att förstå pensionen. Det är vissa skillnader i hur kvinnor och män upplever pensionsinformationen och hur lätt pen- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 sionen är att förstå. Myndigheten har uppmärksammat dessa skillnader och analyserar hur skillnaderna kan utjämnas. En samlad resultatredovisning angående internationell samordning av sociala trygghetssystem ges under utgiftsområde 10 avsnitt 3.4.2 för hela socialförsäkringen gemensamt. 2.4.7Analys och slutsatser – Ett mål för utgiftområdet är att administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader till nytta för pensionärer och pensionssparare. Andra mål är dels att informationsgivningen ska ge pensionsspararen goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den, dels att kunskap om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Regeringens bedömning är att handläggningen av ålderspension och pensionsrelaterade förmåner i stort fungerar väl. Det är bekymmersamt att problemen inom handläggning av bostadstillägg och återkrav när det gäller bostadstillägg kvarstår, det är därför viktigt att det utvecklingsarbete som pågår vid myndigheten ger resultat. Regeringen kommer följa utvecklingen. Regeringen bedömer att bedriver ett gott arbete med informationsgivning för att fler ska få en samlad bild över sin pension och förstå vad som kan påverka den. I vilken grad informationsgivningen leder till ökade kunskaper eller på annat sätt förbättrade förutsättningar är svårt att bedöma. har därför inlett ett arbete med i syfte att utveckla indikatorer för att på ett bättre sätt kunna följa utvecklingen av målen. Det finns dock ett antal mått som visar på en positiv utveckling av målen, så som att fler pensionssparare känner till livsinkomstprincipens betydelse för pensionen och som anser att myndigheten gör det lättare att förstå pensionen. 2.5Den årliga revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse med upplysning till . årsredovisning innefattar ett avsnitt med en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Den innehåller utöver information från myndighetens finansiella redovisning även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. Med anledning av att enbart granskar redovisade utfall och beräkningar från och inte uppgifter från andra aktörer och prognoser lämnas en revisionsberättelse med upplysning. Ett stabilt pensionssystem ger trygghet och förutsägbarhet Den ekonomiska tryggheten för äldre är en central komponent i en välfärdsstat. Den ska inte bara ge faktisk trygghet för den som redan är gammal utan också ge ett trovärdigt löfte under förvärvslivet att det kommer att finnas en ekonomisk trygghet även den dag dagens unga lämnar förvärvslivet. Löftet om att det även finns en grundläggande pension är ett viktigt skäl för en allmän och obligatorisk pensionsförsäkring. För trovärdigheten i det löftet är en politiskt bred överenskommelse och ett finansiellt hållbart system väsentligt. Ett sådant system har . Även ett stabilt pensionssystem kräver underhåll för att fungera optimalt och behålla trovärdigheten. Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår en bred översyn av olika delar av pensionssystemet. Det arbetet fortsätter och kommer att leda till förändringar men innebär inte att systemets grundläggande principer kommer att förändras. Ett längre arbetsliv ger högre pensioner Arbete är grunden för all välfärd, för ett hållbart pensionssystem och för rimliga pensionsnivåer. Ett bra pensionssystem bygger därför på en hög sysselsättning. I det ligger också att arbetslivets längd matchar en allt längre levnadstid. Medellivslängden stiger relativt snabbt, men kompenseras inte i tillräcklig grad av ett längre arbetsliv. Om inte arbetslivet förlängs i takt med den ökade medellivslängden kommer pensionerna som andel av slutlönen att minska. En sådan utveckling är inte hållbar vare sig för samhället eller för pensionerna. Ett starkt fokus för regeringen är därför arbetet med åtgärder som förlänger arbetslivet och leder till fler arbetade timmar. Av särskild vikt är arbetsmiljöförbättringar och åtgärder som förbättrar möjligheten för ett livslångt lärande. Alla delar av ett längre arbetsliv är prioriterade: ett tidigare inträde, att fler som vill arbeta heltid får möjlighet till det, ett senare utträde och fler kvinnor och män i arbete. I arbetet för att fler ska kunna arbeta längre har arbetsmarknadens parter en viktig roll. En dialog med parterna har därför genomförts och utifrån denna kommer regeringen och Pensionsgruppen ta ställning till fortsatta åtgärder. Arbete är grunden för en rimlig grundtrygghet Arbete är också det som möjliggör finansiering av ett bra grundskydd för de äldre som inte har kunnat tjäna ihop en egen inkomstgrundad pension. Dessa pensionärer har normalt små inkomster och inga egentliga möjligheter att förbättra sin ekonomi. Ett rimligt skydd för den gruppen är en viktig beståndsdel i ett välfärdssystem. Grundskyddet är just en grund och det är därför inte fråga om höga ersättningsnivåer. Nivåerna behöver också vägas mot behovet av att upprätthålla drivkrafterna till arbete. måste grundskyddet alltid vara på en rimlig och stabil nivå. Med anledning av det är en stor del av grundskyddet prisindexerat så att köpkraften behålls och därför är också ett centralt mål för utgiftsområdet att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringen kommer som tidigare ha fokus på att följa den faktiska ekonomiska utvecklingen för pensionärer. Inom ramen för detta och Pensionsgruppens fokus på jämställda pensioner finns det också skäl att särskilt analysera konstruktionen och nivån på grundskyddet. Utvecklingen av den ekonomiska standarden för främst dem med låg pension har successivt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 förbättrats men alltjämt beskattas pensioner hårdare än lön. Den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomster och pension bör därför avskaffas. Ett första steg i att minska skatteskillnaden togs i budgetpropositionen . avser regeringen att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna. Skillnaderna i pension för kvinnor och män behöver minska Det allmänna pensionssystemet är könsneutralt i det avseendet att pensionens storlek i huvudsak bestäms av livsinkomsten och av ett delningstal som bestäms utifrån en gemensam medellivslängd hos kvinnor och män. En kvinna och en man med samma livsinkomst och samma ålder får därför samma pension, givet samma avkastning från premiepensionen. I genomsnitt har dock kvinnor lägre inkomst än män och får därför enligt livsinkomstprincipen också lägre pension. I viss utsträckning kompenseras kvinnor med garantipension och bostadstillägg, som i dominerande grad betalas ut till just kvinnor. Pensionsgapet mellan könen är ändå i genomsnitt sett till den allmänna pensionen och dess tillhörande förmåner. Orsaken till pensionsgapet ligger i strukturer utanför pensionssystemet, exempelvis i lönegapet mellan kvinnor och män. I huvudsak är det där förändringar behöver ske. Lösningen ligger inte i att frångå livsinkomstprincipen i pensionssystemet. Löneskillnaderna i arbetslivet består och eftersom förändringarna i arbetslivet går långsamt och pensionen är en spegling av arbetslivet så kommer problemet med ojämställda pensioner att finnas kvar under åtskilliga decennier. Detta är inte acceptabelt. Det allmänna pensionssystemet kan inte ses isolerat från omvärlden och systemet har också konstruerats utifrån vissa antaganden om omvärlden. Regeringen har mot den bakgrunden inom ramen för Pensionsgruppens arbete prioriterat en särskild översyn i syfte att inom ett antal delområden göra en analys över vad som påverkar pensionsgapet mellan kvinnor och män. Analyserna redovisades och skickades ut för synpunkter . Med utgångspunkt i analyserna kommer det fortsatta arbetet i projektet inriktas mot att genomföra möjliga 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 åtgärder som bidrar till att minska pensionsgapet mellan kvinnor och män. En samlad redovisning av politikens inriktning angående internationell samordning av sociala trygghetssystem lämnas under utgiftsområde 10, avsnitt 3.6.9 för hela socialförsäkringen gemensamt. 2.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 2.7 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Till följd av att stora årskullar lämnar förvärvslivet ökar antalet ålderspensionärer kraftigt. De nya pensionärerna har i stor utsträckning intjänad inkomstgrundad pension som uppgår till betydligt högre genomsnittligt belopp än de ålderspensionärer som lämnar systemet. Det medför att behovet av garantipension minskar. Antalet kvinnor och män som får garantipension har minskat med 120 000 sen införandet 2003 och uppgick till 770 000. Till följd av den automatiska balanseringen har inkomstpensionerna sänkts, vilket lett till att den nedåtgående trenden för antalet personer med garantipension tillfälligt har brutits. Även om antalet som får garantipension tillfälligt ökat något så har storleken på den garantipension som betalas ut i genomsnitt minskat. Utgifterna minskar därför i såväl reala som löpande termer. ökar emellertid inkomstpensionerna vilket innebär att statens utgifter för garantipension minskar. Inkomstpensionerna beräknas öka även för åren därefter, vilket gör att garantipension förväntas fortsätta att minska. Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 025 400 -1 348 900 -1 407 600 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 13 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 12 , 12 respektive 12 . 2.7.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.9 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställningspensionen. Mycket långtgående övergångsbestämmelser innebär dock att änkepensionen kommer att finnas kvar och fortfarande beviljas nya änkepensioner enligt det gamla systemet. Omställningspensionen är tidsbegränsad till i normalfallet och betalas endast ut till efterlevande som är medan änkepensionen ofta är livsvarig. Änkepensionen är därför i antal och kostnader dominerande och svarar för av utgifterna inom anslagsområdet. Antalet kvinnor som får änkepension var cirka 276 2015 och minskar med cirka 11 000 , medan antalet kvinnor och män som får omställningspension var 4 500 . Tendensen för åren framöver är att antalet personer med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet personer med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget sakta kommer att minska i såväl fasta som löpande termer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 271 900 -2 039 900 -2 862 700 -3 682 100 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 11 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 11 , 10 respektive 10 . 2.7.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna är därför, förutom när det gäller bostadskostnaderna, beroende av ålderspensionärernas inkomster och förmögenheter. Med en långsiktig positiv real inkomstutveckling har nya pensionärer allt högre pensioner och blir därför i genomsnitt allt mindre beroende av bostadstillägg. Antalet personer som får bostadstillägg minskar därför. Eftersom det finns en direkt koppling till pensionärernas inkomster har dock minskade pensioner till följd av den automatiska balanseringen lett till avbrott i den nedåtgående trenden och såväl antal som kostnader har därför ökat något . Den långsiktiga trenden är dock ökade pensionsinkomster, vilket för åter innebär färre personer med bostadstillägg och lägre utgifter inom anslagsområdet. Mörkertalet för bostadstillägget är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får bostadstillägg har rätt till det. Det innebär en viss osäkerhet för utgifterna eftersom förändrad kunskap och förändrade beteenden kan få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg. Ytterligare faktorer som har inverkan på utgiftsutvecklingen är förändringen av bostadskostnaderna, vilka har haft en snabbare utveckling än konsumentprisindex, samt regelförändringar. Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: -1 327 700 -1 248 000 -1 378 600 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 2017. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 8 , 8 respektive 8 . Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet, som är inkomstprövat och avräknas krona för krona mot alla andra inkomster, är en garanti för en lägsta ekonomisk standard. I praktiken kan det lämnas till personer som inte har en hel garantipension, vilket oftast är personer som har kommit till relativt sent i livet och därför inte kunnat tjäna in tillräcklig inkomst- och garantipension. Antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd har ökat och förväntas fortsätta att öka. Ett skäl till detta är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension, som infördes i och med , ännu inte har fått full genomslagskraft. Enligt äldre regler fick man del av hela grundskyddet bosättning i . Personer födda omfattas av dessa äldre bestämmelser och har därför som regel en tillräckligt hög garantipension för att inte få äldreförsörjningsstöd. I takt med att nya årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna tillkommer ökar antalet som kan få äldreförsörjningsstöd. Utöver detta förväntas ökade kostna- der inom ramen för anslaget till följd av ökad asylinvandring. fick 20 800 kvinnor och män äldreförsörjningsstöd. I likhet med bostadstillägget finns sannolikt ett förhållandevis stort mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, som innebär att antalet personer och kostnader på anslaget potentiellt skulle kunna vara betydligt högre. Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd 2017. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.15 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 531 542 tkr prisnivå. 3Motsvarar 531 541 tkr prisnivå. 4Motsvarar 531 542 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. verksamhet finansieras dels av anslag på statens budget, dels av de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet, se tabell 2.16. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt för vissa andra antalsmässigt mindre pensionsrelaterade förmåner. Tabell 2.16 Finansiering av administration 1Exklusive finansiering av amorteringar och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för administration som avser inkomstgrundad ålderspension täcks av avgifter som tas ut från AP-fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende den räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av systemet. För att sprida dessa kostnader över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad . Enligt förordningen (2009:1173) med instruktion för ska myndigheten lämna en samlad redogörelse och en framställan om ersättning för administrationen av ålderspensionssystemet. Redogörelsen och framställan ska omfatta dels administrationen av inkomstpension och tilläggspension, som ska täckas genom uttag från Första–Fjärde AP-fonderna, dels administrationen av premiepension. Redogörelsen ska även innefatta kostnader för administrationen av ålderspensionssystemet vid främst och . Med ovanstående underlag som grund beslutar regeringen om ersättning från Första–Fjärde AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomstgrundande ålderspension. Tabell 2.17 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras Tusental kronor, prisnivå Resultat (intäkt-kostnad)1 - varav övriga intäkter3 1Resultat från AP-fonderna regleras . Det negativa resultatet för AP-fonderna beror på reglering av tidigare överskott, vilket medför att avgiftsuttaget från AP-fonderna kan minskas. 2Inklusive kostnader för amortering och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 3Avser information till premiepensionssparare som debiteras fondbolagen och som förorsakas av ändringar i t.ex. fondvillkor samt kundtjänst avseende . Intäkterna används till att finansiera kostnader inom premiepensionssystemet. 4Anledningen till att premiepensionssystemet beräknas få ett negativt resultat är att del av kostnaderna kommer att finansieras med ett upparbetat positivt resultat för det s.k. handelslagret, dvs. differenser mellan antagna försäljningslikvider och faktiskt utfall från valutahandel. Det innebär att avgiftsuttaget från premiepensionsspararna (Intäkter) kan minskas. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande. Tabell 2.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Skälen för regeringens förslag: har en särskild kredit enligt 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Krediten ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med fondhandeln inom ramen för premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds främst av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. disponerar en kredit för handel med fondandelar intill ett belopp av 8 . bedömer att storleken på krediten kan ligga kvar nivå.