prop · H4031d28 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.................................................................. Räntor på statsskulden .............................................................................................. Räntor på statsskulden............................................................................... Faktorer som påverkar ränteutgifterna..................................................... Statsskulden och statens budgetsaldo ....................................... Ränte- och valutakursutveckling ............................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26................................................. Härledning av ramnivån 2017–2020. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Anslagsutveckling 1:1 Räntor på statsskulden.......................................... Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2015–2020............................................ Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2015–2020 ........................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:1 Räntor på statsskulden.17 Anslagsutveckling 1:2 Oförutsedda utgifter............................................. Anslagsutveckling 1:3 provisionsutgifter ................ Utveckling av provisionsutgifter –2015 ............................................ Provisionsutgifter –2020 .................................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Diagram 3.1 Statsskuldsräntor (utgiftsmässiga) 2000–2020......................................... Diagram 3.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990–2020........... Diagram 3.3 Statens budgetsaldo 2000–2020................................................................. Diagram 3.5 Statsskuldens (inkl. skuldskötselinstrument) fördelning på Valutaskuldens sammansättning 2016....................................................... Finansiering av valutaskulden per valuta (inklusive lån till ) 16 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt tabell 1.1. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 2 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. lämnar regeringen en skrivelse till innehållande en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldsförvaltningen i budgetpropositionen. överlämnades skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2011–2015 (skr. 2015/16:104). Av skrivelsen framgår att regeringens styrning av statsskulden gjorts mer flexibel under utvärderingsperiden. Syftet har varit att ge bättre förutsättningar att nå det övergripande målet för statsskuldspolitiken. För att ytterligare förbättra transparensen för kostnadsutvärdering av statsskuldsförvaltningen har fått i uppdrag att utreda om utvärderingen av det övergripande målet kan underlättas. har behandlat skrivelsen och lagt den till handlingarna (bet. 2015/16:FiU37, rskr. 2015/16:318). Statsskuldens kostnader påverkas i första hand av skuldens storlek och räntenivåerna då skuldinstrumenten gavs ut. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valuta- kursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex utvecklas. Valet av upplåningsstrategi och upplåningsteknik gör att de ränteutgifter som avräknas mot anslag på statens budget kan uppvisa stora svängningar mellan åren, även om skuldutvecklingen, räntenivåerna och valutakurserna är stabila. Detta beror på att de kassamässiga ränteutgifterna påverkas av realiserade valuta- och kursdifferenser. För att studera den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna bör den kostnadsmässiga redovisningen användas. Utfallet 2015 för utgiftsområdet uppgick till högre än 2014. Utgifterna under utgiftsområdet förväntas bli Minskningen härrör till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden och beror främst på att överkurserna vid emission av obligationer väntas bli högre, ett mindre lånebehov samt lägre marknadsräntor än vad som antogs i föregående proposition. Ramförändringarna för utgiftsområdet –2019 förklaras också av utvecklingen på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. I denna proposition föreslås att utgiftsområdet ökas med ca beräknad nivå i budgetpropositionen . , vilket är ca respektive lägre än beräknat i budgetpropositionen . De lägre utgifterna är främst en effekt av att både P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 långa och korta marknadsräntor är markant lägre än vad som antogs i föregående budgetproposition. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 1:1 Räntor på statsskulden Totalt för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förändring till följd av: Övriga makro ekonomiska förutsättningar Överföring till/från andra utgiftsområden Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med ränteutgifter avses räntor på statsskulden och provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 3 Räntor på statsskulden Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 Räntor på statsskulden 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för räntor på statskulden. Utfallet på anslaget 2015 blev , vilket är lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än vad som föreslogs budgetproposition. De huvudsakliga orsakerna till nedrevideringen av utgifterna är att överkurserna vid emission av obligationer väntas bli högre, ett mindre lånebehov samt lägre marknadsräntor än vad som antogs i föregående proposition. Regeringen beslutar om den övergripande styrningen av statsskuldens förvaltning i årliga riktlinjebeslut . lämnar förslag till riktlinjer och förslaget remitteras därefter till för yttrande. I riktlinjebeslutet fastställs bl.a. skuldens räntebindningstid och fördelningen mellan de tre skuldslagen nominell skuld i svenska kronor, real skuld i svenska kronor och skuld i utländsk valuta. Inom de ramar regeringen fastställer har mandat att fatta beslut om hur statsskulden ska förvaltas. Utgångspunkten för såväl riktlinjerna som beslut och förvaltning är målet att minimera kostnaderna för statsskulden med beaktande av risk. Utgifts- och kostnadsmässiga statsskuldsräntor Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig och i stort sett baserad på de betalningar som sker , dvs. Ränteutgifterna blir därmed starkt beroende av vilken upplåningsteknik som tillämpas och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2020 redovisas i tabell 3.2. Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissioner av statsobligationer, utgörs de totala ränteutbetalningarna även av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutakursdifferenser (se tabell 3.3). Tabell 3.2 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2015–2020 Utfall 2015 och prognos 2016–2020 Räntor på lån i Räntor på lån i ut- -0,1 -18,9 -17,0 -3,0 -1,5 Räntor på in- och -3,8 -3,0 -3,0 -2,5 -2,5 -2,5 -1,5 -1,5 -0,5 -2,5 1Om () emitterat en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att RGK får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. Underkurser uppstår vid motsatt förhållande. 2Ränteinkomster och ränteutgifter på RGK:s nettoutlåning. Summa ränteutgifter påverkas dock inte av RGK:s nettoutlåning (vilket däremot räntekostnaderna gör). Den större statsskuld som följer av RGK:s nettoutlåning påverkar således inte anslaget för statsskuldsräntor. Förklaringen är att anslaget nettoredovisas . De högre ränteutgifter som beror på skuldens ökning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Däremot påverkas de kostnadsmässiga statsskulds - räntorna fullt ut av ökningen av statsskulden. 3Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförlus - ter eller valutakursvinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Posten påverkar utgifterna på statens budget och statens budgetsaldo, men inte statens finansiella sparande. 4Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhål - lande. Posten påverkar utgifterna på statens budget och saldot, men inte statens finansiella sparande. De kostnadsmässiga räntorna som visas i tabell 3.3 används vid beräkningen av statens finansiella sparande. Kostnadsmässig redovisning innebär att räntorna periodiseras över lånets löptid vilket innebär att de bokförs till det år de uppstått och till vilket de kan hänföras till. De kostnadsmässiga räntorna ger en bättre bild av hur kostnaden för statsskulden utvecklas. Tabell 3.3 utgår från posten summa räntor i tabell 3.2 och lägger till en kostnadsjusteringspost för att få räntorna rätt periodiserade. De realiserade valutakurs- och kursförlusterna, vilka påverkar ränteutgifterna, kommer därmed inte med i beräkningen av de kostnadsmässiga räntorna. I beräkningen av det finansiella sparandet ingår inte värdeförändringar. Följaktligen tas inte heller orealiserade omvärderingar av statsskulden som härrör från ändringar i marknadsräntor eller växelkurser upp som kostnader för statsskulden. Räntekostnaderna ökar –2020 i takt med högre marknadsräntor trots att statsskulden minskar hela prognosperioden. Tabell 3.3 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2015–2020 -1,5 -4,0 -5,0 -10,0 -16,0 1 Exklusive realiserade valuta- och kursdifferenser. 3.3Faktorer som påverkar ränteutgifterna Storleken på statsskulden, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs mot andra valutor är de viktigaste faktorerna för ränteutgifternas storlek. Som tidigare nämnts har låneteknik också betydelse för hur ränteutgifterna fördelas över tiden. Ränteutgifterna för statsskulden blev högre 2015 jämfört med . Skillnaden förklaras huvudsakligen av valutaförluster jämfört med valutavinster , samt större kursförluster 2015 jämfört med . Statsskuldsräntor (utgiftsmässiga) 2000–2020 Andel av BNP (%) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Av diagram 3.1 framgår att de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från ca till ca 2015. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till . Minskningen beror främst på att marknadsräntorna har sjunkit men även på en lägre statsskuld i relativa termer. beräknas ränteutgifterna bli lägre än 2015. Den stora minskningen mellan åren förklaras främst av att ränteutgifterna var höga, beroende dels på stora valuta- och kursförluster, dels på en stor utbetalning av inflationskompensation då ett realobligationslån löpte till förfall . Valutaförluster uppstår på samtliga instrument i utländsk valuta om valutakursen för den utländska valutan vid förfallotidpunkten är högre än vid emissionstillfället. På motsvarande sätt uppstår kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån då marknadsräntorna inte är desamma som kupongräntan. I detta fall förklaras utgifterna av att marknadsräntan understiger kupongräntan. –2020 väntas ränteutgifterna öka . Även om statsskulden minskar (både nominellt och som andel av BNP) ökar ränteutgifterna framför allt till följd av en normalisering av marknadsräntorna jämfört med de historiskt sett låga nivåerna de föregående åren. Uttryckt som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna först minska från 2016 för att sedan öka till 2020. 3.3.1Statsskulden och statens budgetsaldo Statsskuldens storlek förändras i takt med statens budgetsaldo och ändrade skulddispositioner m.m. En skulddisposition är exempelvis en omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser. Omvärderingen påverkar statsskuldens storlek, men inte budgetsaldot eftersom enbart realiserade valutakursdifferenser belastar ränteanslaget. Efter att skuldkvoten, dvs. statsskulden som andel av BNP, sjunkit ökade kvoten tillfälligt (se diagram 3.2) till stor del på grund av vidareutlåningen till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 för förstärkning av valutareserven samt fallande BNP. Sedan sjönk skuldkvoten återigen men i samband med en ytterligare förstärkning av valutareserven om ökade skuldkvoten igen och statsskulden uppgick vid utgången av 2013 till varav vidareutlåningen till uppgick till ca (motsvarande av BNP). fortsatte skuldkvoten att öka till av BNP, men den beräknas sedan att minska trendmässigt under hela prognosperioden. Diagram 3.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990–2020 Skuldkvot, procent av BNP Källor: och egna beräkningar. bidrar ett negativt lånebehov till att statsskulden minskar, både nominellt och som andel av BNP. Skuldkvoten beräknas minska till 2020. Utöver konjunkturåterhämtningen bidrar även ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av statens innehav av aktier i noterade och onoterade bolag till att statsskulden minskar. De antagna försäljningarna minskar lånebehovet med 2016–2020. Sammantaget minskar därmed statsskulden till följd av försäljningsantagandena med fram . succesivt öka för att (se diagram 3.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Diagram 3.3 Statens budgetsaldo 2000–2020 -100 -150 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Värdet på den svenska kronan påverkar ränteutgifterna men också statsskulden direkt eftersom valutaskulden värderas till aktuella valutakurser. En svagare krona ökar ränteutgifterna för lån i utländska valutor och en starkare krona minskar ränteutgifterna. Dessutom påverkas ränteanslaget av realiserade differenser, vilka uppstår när lån i utländska valutor förfaller. Om kronan stärkts sedan lånet togs uppstår en valutavinst, och vice versa. Därutöver påverkas ränteutgifterna av valutakursförändringar mellan andra valutor än kronan. Källor: och egna beräkningar. Statsobligationsräntorna i , och har sjunkit trendmässigt. Låga räntor avspeglar normalt förväntningar om låg tillväxt och låga styrräntor Utvecklingen på räntemarknaden har bl.a. styrts av den geopolitiska utvecklingen i omvärlden vilken ökat finansmarknadens efterfrågan på relativt säkra tillgångar som bl.a. statsobligationer. Utöver förväntningarna om den geopolitiska utvecklingen har även BNP-utvecklingen (och inflationen) varit svagare än förväntat vilket lett till reviderade bedömningar av penningpolitiken i en mer expansiv inriktning . I takt med att konjunkturen återhämtar sig och riskaptiten återgår till normalare nivåer förväntas investerare söka sig till andra placeringsslag och statsobligationsräntorna kommer då att stiga (diagram 3.4 och tabell 3.5). Procent årsgenomsnitt då inte annat anges -0,30 -0,58 -0,27 -0,11 -0,01 -0,31 Källor: och egna beräkningar. Den svenska kronan försvagades mot euron och amerikanska dollar. förväntas kronan stärkas något gentemot dessa valutor och mot en korg (dvs. ett sammanvägt genomsnitt) av viktigaste handelspartners valutor, det s.k. KIX- indexet. Den okonsoliderade statsskuldens fördelning på olika skuldslag framgår av diagram 3.5. En första indelning kan göras mellan lån i svenska kronor och i utländsk valuta. För skulden i svenska kronor görs vidare en indelning i nominella och reala låneinstrument. Diagram 3.5 Statsskuldens (inkl. skuldskötselinstrument) fördelning på instrument Nominella lån i svenska kronor Drygt hälften av statsskulden är finansierad med nominella lån i svenska kronor. De två låneinstrument som används är i huvudsak statsobligationer och statsskuldväxlar. Statsskuldväxlar har en löptid som normalt uppgår . En statsskuldväxel är ett s.k. nollkuponginstrument. Räntan är skillnaden mellan det belopp som staten erhåller när växeln emitteras och det belopp som staten återbetalar vid förfall. Den korta löptiden på statsskuldväxlar gör att en förändring i räntenivån slår igenom relativt snabbt på räntekostnaderna. Statsobligationer har en fast årlig kupongränta, vilket innebär att räntan betalas ut med ett lika stort belopp varje gång. Normalt finns cirka tio olika statsobligationer, med en löptid på . emitterades dock en 30-årig obligation och emitterades en 20-årig obligation. Initialt brukar kupongräntan och marknadsräntan vara ungefär densamma. När marknadsräntan förändras får det till följd att obligationer som senare emitteras i samma lån får en överkurs, alternativt en underkurs. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteintäkt och när emitteringen sker till underkurs betraktas det som en ränteutgift. Det gör att de kassamässiga räntorna kan variera betydligt. De kostnadsmässiga räntorna påverkas däremot inte av över- och underkurser. lånar även direkt från privatpersoner och mindre investerare, där premieobligationer står för den största delen av upplåningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Reala lån i svenska kronor Förenklat uttryckt får den som köper en realobligation en real ränta plus kompensation för inflation. Realobligationer finns både med årlig kupongränta och som nollkupongare. Räntan för realobligationer med kupong räknas upp med inflationen, liksom det belopp som återbetalas på förfallodagen. För nollkupongare räknas återbetalningsbeloppet upp med inflationen. Det innebär att en stor del av räntan betalas först när lånet förfaller. I likhet med vad som gäller för nominella obligationer uppstår det över- och underkurser, vilka vid sidan av relationen mellan kupongränta och marknadsränta även är beroende av inflationen. Nominella lån i utländsk valuta Valutaskulden är finansierad dels i obligationer direkt i utländsk valuta, dels med s.k. valutaswappar. Valutaswappar är avtal där en räntebetalning i kronor byts mot en räntebetalning i utländsk valuta. Valutaswappar har använts när den upplåningsformen har varit billigare än att låna direkt i utländsk valuta. fastställer ett riktmärke som anger hur fördelningen mellan olika valutor ska vara. Riktmärket förändrades 2015 från en procentuell fördelning av exponeringen till en exponering mätt som nominella belopp uttryckta i respektive valuta1. Det ungefärliga riktmärket för exponeringen, med växelkurser per , mellan de olika valutorna framgår av diagram 3.6. Diagram 3.6 Valutaskuldens sammansättning 2016 Källa: och egna beräkningar. 1 Se vidare Finans- och riskpolicy 2015. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Riktmärket bestämmer exponeringen mot olika valutor i valutaskulden inklusive derivat (exempelvis valutaswappar). ger inte ut valutalån direkt enligt riktmärket utan strävar efter att minska kostnaderna genom att anpassa valutasammansättningen till riktmärket via derivat. Exponeringen skiljer sig därmed från hur den underliggande finansieringen ser ut, se diagram 3.7. Derivatkontrakten ger upphov till ränteutgifter och ränteinkomster som är beroende av ränte- och valutakursutvecklingen. Derivaten är en del av upplåningstekniken som syftar till att åstadkomma så billig upplåning som möjligt, som risken i förvaltningen kan styras. Diagram 3.7 Finansiering av valutaskulden per valuta (inklusive lån till ) Om de svenska korta och långa marknadsräntorna ökar eller minskar med en procentenhet blir de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna ca högre respektive lägre. En procentenhets ökning eller minskning av nivån på de utländska räntorna leder till att de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna blir ca högre eller lägre. Förändrade antaganden avseende budgetsaldot En förbättring av statens budgetsaldo med ett enskilt år skulle minska de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna med ca . med året efter förbättringen blir effekten på statsskuldsräntorna ca . Känslighetsberäkningarna ovan är schablonmässiga. Beroende på när förändringen inträffar och hur det förändrade lånebehovet påverkar finansieringen kan effekten bli annorlunda. Ekonomiska konsekvenser (i form av kursförluster etc.) av en förändrad låneplan är svåra att kvantifiera eftersom låneplanen kan ändras när lånebehov eller marknadsläge förändras. Statsskulden har varierat mellan 1 062– och räntebetalningarna mellan 3–2000. Storleken på statsskulden, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs mot andra valutor är de viktigaste faktorerna för ränteutgifternas storlek. Dessutom kan upplåningsteknik få betydande effekter på ränteutgifterna på kort sikt, främst genom att ränteutgifter omfördelas över tiden. Det innebär att utgifterna för statsskuldsräntorna är svåra att beräkna. En analys av utfall –2015 visar att anslaget har över- eller underskattats med i genomsnitt i absoluta tal i statens budget. Även 2016 prognostiseras en relativt stor avvikelse från budgeterade medel. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:1 Räntor på statsskulden Förändring till följd av: till/från andra 1Makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna är förändrade räntenivåer och valutakurser. 2Volymkomponenten utgörs av effekten av lånebehovet. 3Övriga faktorer som påverkar utgifterna är upplånings - och skuldförvaltningsteknik. Regeringen föreslår att 16 anvisas under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 18 , 29 respektive 36 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 6 Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:2 Oförutsedda utgifter Anslaget får användas för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse samt för utgifter för skador inom landet som uppkommit under tidigare krigsförhållanden. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Ändamålet avser oförutsedda utgifter av så brådskande beskaffenhet att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Enligt regeringens bedömning behövs även fortsättningsvis ett anslag för oförutsedda utgifter samt för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande (se prop. 1997/98:1 utg.omr. 26 avsnitt 4). Kammarkollegiet bör efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar för skador av detta skäl. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag.