prop · H303157 · 2016-04-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:157 Elektroniskt kungörande av författningar Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att lagar och förordningar ska kungöras elektroniskt genom att () publiceras på en särskild webbplats. På så sätt blir det möjligt för var och en att enkelt och kostnadsfritt få tillgång till gällande lagar och förordningar via internet. Förslaget innebär att formerna för kungörande av lagar och förordningar anpassas till den tekniska utvecklingen i samhället. Genom förslaget förbättras möjligheterna för enskilda att ta del av innehållet i en författning. Därigenom ökar också rättssäkerheten. Enligt förslaget är det regeringen som ansvarar för att författningen publiceras elektroniskt på den särskilda webbplatsen. Förslaget att inte längre kungöra lagar och förordningar i pappersform medför ytterligare positiva effekter i form av minskade kostnader för tryckning och distribution av författningssamlingen och en minskad miljöpåverkan. De nya reglerna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Vidare föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand inte behöver kungöras i länets författningssamling. Genom förslaget möjliggörs att föreskrifter om eldningsförbud kan träda i kraft tidigare än och därigenom skapas förutsättningar för att förbättra samhällets skydd mot brand. Denna lagändring föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar ........................................................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Huvuddragen i nuvarande ordning om kungörande av Allmänt om lagstiftningsprocessen .................................... Närmare om kungörande .................................................... Lagen om skydd för beteckningen SFS ............. Publicering av författningar.............................................. Elektroniskt kungörande av trafikföreskrifter .................. Det offentliga rättsinformationssystemet.......................... Ökad tillgänglighet till kungjorda författningar .............................. 5.1Dagens system för kungörande av författningar 5.2Ett elektroniskt system för kungörande av Kungörande bör enbart ske i elektronisk form ................. Folkbiblioteken tillhandahåller SFS ................................. Ett pappersexemplar av författningen behövs .................. Olika versioners rättsliga status........................................ SFS ska publiceras på en särskild webbplats.................... Bevarande av kungjorda författningar.............................. Säkerhet och tillgänglighet............................................... Ett förenklat kungörande av länsstyrelsernas föreskrifter om Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska konsekvenser och andra konsekvenser....................... Förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar ....................................... Sammanfattning av betänkandet Elektroniskt kungörande av författningar (SOU 2008:88).................... Förteckning över remissinstanser (SOU 2008:88) ........... kungörande av författningar – Fördjupande överväganden och konkreta förslag................................. Lagförslag i utkast till proposition................................... Förteckning över remissinstanser (utkast till Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. 2 Förslag till lag om ändring i lagen Prop. 2015/16:157 (1976:633) om kungörande av lagar och Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar dels att 2 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. I fråga om andra författningar än lagar gäller att 4–9 §§ inte tillämpas på en författning 1.som på grund av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut till envar eller 2.som endast reglerar en statlig myndighets inre förhållanden eller förhållandet mellan statliga myndigheter inbördes, förutsatt att författningen inte innehåller något som kan vara av väsentligt intresse för utomstående eller för berörda arbetstagares eller uppdragstagares rättsställning. Regeringen får meddela föreskrifter om att följande föreskrifter inte behöver kungöras på det sätt som anges i 9 §: 1.Föreskrifter som avses i 41 § väglagen (1971:948). 3.Föreskrifter med särskilda trafikregler som har meddelats av en statlig väghållningsmyndighet. 4.Föreskrifter som avses i 3 kap. 11 § ordningslagen (1993:1617). 5.Föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand som har meddelats av en Regeringen får också meddela föreskrifter om att föreskrifter om högsta tillåtna färdhastighet eller om bärighetsklasser för vägar inte behöver kungöras på det sätt som anges i 6 §. Författning som utfärdas av regeringen skall kungöras i . Denna utges genom regeringens försorg. Om möjligheten att överblicka Lagar och förordningar ska kungöras i . Om möjligheten att överblicka 1Senaste lydelse 2009:420. 2Senaste lydelse 1980:153. 2015/16:157 författningsmaterialet därav eller andra särskilda skäl eller det finns andra skäl, får regeringen bestämma att en av bestämma att en viss av regeringen beslutad författning i stället skall stället ska kungöras i någon annan kungöras i någon annan angiven det finns synnerliga skäl, får synnerliga skäl föreligger, får regeringen bestämma att en sådan regeringen bestämma att en sådan författning ska kungöras i någon författning skall kungöras i någon annan angiven publikation. annan angiven publikation. anden det påkallat kan regeringen kräver det får regeringen besluta bestämma att viss författning skall att en författning ska kungöras på kungöras på annat sätt än som något annat sätt än som anges i anges i första stycket. Den tid som annars tid som annars räknas från räknas från kungörande i Svensk författningssamling ska då i stället författningssamling i stället räknas räknas från det kungörande som från det av regeringen föreskrivna Regeringen ska se till att Svensk kungjord när den har publicerats i 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 2 § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för författningar som har utfärdats före ikraftträdandet. 3 5 § upphävd genom 1999:938. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att kungöra författningar elektroniskt i . Utredaren skulle också, om bedömningen gjordes att ett sådant förfarande bör införas, lämna ett förslag på författningslösning och föreslå organisatoriska, säkerhetsmässiga och praktiska lösningar som gör förändringen möjlig (dir. 2007:107). Utredningen antog namnet Utredningen om elektroniskt kungörande av författningar. Utredningen överlämnade betänkandet Elektroniskt kungörande av författningar (SOU 2008:88). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet, vars lagförslag finns i bilaga 2, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju2008/8372/L6). beslutade regeringen att inom ta fram förslag till en lösning för hur författningar ska kungöras elektroniskt på internet (dnr SB2011/9357/Gransk). Uppdraget redovisades i rapporten kungörande av författningar – Fördjupade överväganden och konkreta förslag (dnr 2008/8372/L6). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 4. Rapportens lagförslag finns i bilaga 5. Länsstyrelserna gav in en skrivelse till med begäran om ändring i lagen om kungörande av lagar och andra författningar för att få till stånd ett förenklat kungörande av länsstyrelsernas föreskrifter om eldningsförbud. Med anledning av begäran har förslaget i avsnitt 6 utarbetats sedan ärendet överlämnats till (dnr Ju2015/3666/L4). Regeringen har utarbetat ett utkast till proposition som grundar sig på betänkandets, rapportens och skrivelsens bedömningar och förslag. Utkastet till proposition, vars lagförslag finns i bilaga 6, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. 4Huvuddragen i nuvarande ordning om kungörande av författningar 4.1 Allmänt om lagstiftningsprocessen Enligt 1 kap. 4 § regeringsformen, förkortad RF, stiftas lag av . I de allra flesta fallen är det regeringen som utarbetar och lägger fram ett Av bestämmelserna i 8 kap. RF framgår att regeringen även har en egen normgivningskompetens och kan besluta förordningar. kommuner och förvaltningsmyndigheter har behörighet att efter bemyndigande av och regeringen, och i vissa fall endast av regeringen, meddela föreskrifter inom särskilda områden. Regeringsformen skiljer mellan utfärdande och kungörande av en Med utfärdande (promulgation) avses att författningen får sin 2015/16:157 slutliga form genom att regeringen vid ett sammanträde beslutar att ta in den i en författningssamling. Med kungörande avses att den beslutade författningen publiceras eller på annat sätt görs känd och allmänt tillgänglig. Utfärdandet kan ses som normgivningsförfarandets slutpunkt, medan kungörandet främst är en praktisk process (se avsnitt 5.2). Enligt 8 kap. 19 § RF ska en beslutad lag utfärdas av regeringen . Både lagar och förordningar ska enligt bestämmelsen kungöras . I fråga om förordningar kan dock undantag från skyldigheten att kungöra föreskrivas i lag. Regeringsformen anger inte hur kungörandet ska gå till. Närmare bestämmelser om kungörande finns i stället i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, kallad kungörandelagen. Författningar ska enligt 7 kap. 7 § RF skrivas under av statsministern eller något annat statsråd på regeringens vägnar för att gälla. Regler om underskrift av författningar finns i förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen. Enligt förarbetena till kungörandelagen (prop. 1975/76:112 s. 32 och 33) kan kungörandet definieras som en åtgärd som vidtas dels för att sprida kännedom om en författning och därigenom rent faktiskt möjliggöra för medborgarna att tillämpa och följa den, dels för att göra författningen offentlig. Författningen kan sägas bli en del av gällande lagstiftning först när kungörandet har skett. För att det ska vara möjligt att inrätta sig efter ändringar i rättsreglerna ska en författning träda i kraft först efter det att har hunnit förflyta från kungörandet. Det finns en grundläggande presumtion att alla känner till innehållet i gällande författningar. Presumtionen uppstår i och med att författningen kommer ut från trycket och motiveras främst med att det annars skulle bli mycket svårt att bevisa enskildas subjektiva insikt om att en bestämmelse överträds. Det ställs dessutom vanligen höga krav på den enskilde att informera sig om gällande bestämmelser. Det går normalt inte att skylla på bristande kännedom om rättsreglerna. Ett uteblivet eller felaktigt kungörande kan å andra sidan leda till att en författning inte kan tillämpas. Enligt kungörandelagen kungörs alla författningar som utfärdas av regeringen i den tryckta publikationen (). Förutom lagar och förordningar får även vissa meddelanden om faktiska förhållanden, s.k. tillkännagivanden, införas i SFS (se 29 § författnings- samlingsförordningen [1976:725]). inte som författningar. Något kungörandeförfarande ska inte tillämpas på förordningar som på grund av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut till var och en. En sådan förordning kan gälla t.ex. en viss myndighets krigsorganisation. Enligt 4 § kungörandelagen kan en lag eller förordning i vissa Prop. 2015/16:157 undantagsfall kungöras på annat sätt än genom ett införande i SFS. utomordentliga förhållanden kräver det, kan en författning kungöras på det sätt som regeringen föreskriver, t.ex. via radio eller tv. Exempel på sådana förhållanden är om det på grund av krig eller arbetskonflikt är omöjligt att få en författning utgiven i SFS. En del förordningar kan beröra en starkt begränsad krets av intressenter. Det kan då finnas särskilda skäl enligt 4 § för att låta kungörandet ske i en annan författningssamling än SFS. Även när det är fråga om förordningar som bara gäller för ett begränsat lokalt område kan det vara motiverat att låta kungöra dem på det sättet. Om innehållet i en förordning riktar sig till enbart en eller ett fåtal mottagare kan det dock ifrågasättas om det verkligen rör sig om föreskrifter och inte om förvaltningsbeslut. Sådana beslut ska inte kungöras, utan expedieras till dem beslutet riktas till. I författningssamlingsförordningen finns närmare bestämmelser om formerna för utgivningen av en författningssamling. I förordningen anges bl.a. att utgivaren, eller den utgivaren bestämmer, ska ge tillstånd till tryckning av en författning som ska tas in i SFS. Ett sådant tillstånd får meddelas sedan en chefstjänsteman inom det departement där ärendet har handlagts, eller den som han eller hon bestämmer, har godkänt att författningen trycks. I förordningen (1996:1515) med instruktion för anges att utgivare av SFS är rättschefen i Statsrådsberedningen. Av 5 § författningssamlingsförordningen framgår att om en författning har kungjorts i någon annan författningssamling än SFS eller i någon annan publikation ska en notis om detta införas i SFS så snart det lämpligen kan ske. Enligt 4 § författningssamlingsförordningen ska SFS utkomma med ett häfte . Alla de författningar som har getts ut i häften under ett kalenderår ska samlas i en inbunden utgåva. I denna ska även notiser och vissa andra uppgifter tas med (6 § författningssamlingsförordningen). Statliga myndigheter ska enligt 7 § författningssamlingsförordningen se till att de har tillgång till SFS i den utsträckning som behövs. Ett exemplar sänds kostnadsfritt till varje kommun, landsting och kommunbibliotek. Tanken är att allmänheten genom biblioteken gratis och utan stort besvär ska kunna ta del av SFS. Därigenom skapas en viss garanti för att syftet med kungörandet uppnås. 4.2.3Lagen om skydd för beteckningen SFS Enligt lagen (1998:281) om skydd för beteckningen SFS får termen inte användas som beteckning på någon samling av författningar. Även förkortningen SFS, liksom böjningsformer av beteckningen och förkortningen, skyddas genom 2015/16:157 Nämnda lag tillkom i syfte att upprätthålla tilltron till som förmedlare av den officiella versionen av författningar. hade det hänt att författningar som kungjorts i SFS spritts vidare av andra än de som har statens uppdrag för utgivandet och då ofta tillsammans med beteckningen SFS. SFS ska enligt 4 § författningssamlingsförordningen komma ut , om inte särskilda skäl föranleder annat. Vanligtvis ges ett häfte ut varje helgfri tisdag. För att en författning ska komma med i den ordinarie utsändningen måste trycklov meddelas senast . När en författning kungörs i SFS publiceras hela grundförfattningen med ingress och eventuella nothänvisningar. När en författning ändras publiceras oftast endast ändringen med en ingress som beskriver ändringen och med hänvisningar. Det förekommer dock att en ändring i en författning publiceras tillsammans med hela den övriga författningen som den ser ut efter ändringen, s.k. omtryck. En författning bör enligt 21 § författningssamlingsförordningen tryckas om när den på grund av ändringar blir svåröverskådlig. Omtrycket kan göras antingen i samband med att författningen ändras eller vid något annat lämpligt tillfälle, s.k. fristående omtryck. Omtryck i samband med ändringar beslutas av regeringen. Fristående omtryck beslutas av utgivaren av SFS. Ett fristående omtryck har inte något utfärdandedatum och undertecknas inte. Beslutet om införande i SFS är inte något regeringsbeslut och publiceringen i SFS vid fristående omtryck kan följaktligen inte betraktas som ett formellt kungörande. Ett fristående omtryck kan ses som ett praktiskt hjälpmedel utan rättsverkningar. 4.4Elektroniskt kungörande av trafikföreskrifter Regeringen har genom trafikförordningen (1998:1276) meddelat generella regler för vägtrafik. För att anpassa trafikreglerna till lokala förhållanden bemyndigas i trafikförordningen kommunerna, länsstyrelserna, de statliga väghållningsmyndigheterna, Transportstyrelsen och att meddela föreskrifter som kompletterar eller ersätter reglerna i trafikförordningen. Enligt kungörandelagen har regeringen rätt att meddela föreskrifter om att vissa typer av föreskrifter får kungöras på annat sätt än genom en tryckt författningssamling. Detta möjliggör ett kungörande av trafikföreskrifter på internet. Regeringen har i enlighet med detta utfärdat förordningen (2007:231) om elektroniskt kungörande av vissa trafikföreskrifter, i vilken grundläggande regler för en särskild rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) och verksamheten runt databasen finns. Förordningen inleds med en bestämmelse som anger att trafikföreskrifter ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats som är tillgänglig och avgiftsfri för var och en. Webbplatsen får inte innehålla något annat än Prop. 2015/16:157 vad som följer av förordningen. Transportstyrelsen ansvarar för webbplatsen och är även samordningsmyndighet med ett övergripande ansvar för funktionen och säkerheten i datasystemet. En myndighet, vars föreskrifter ska kungöras på webbplatsen, ansvarar för att uppgifterna är riktiga och att de förs på ett säkert sätt i elektronisk form till Transportstyrelsen. Den beslutande myndigheten ansvarar också för att tilldela föreskrifterna löpnummer. Innan föreskrifterna förs till Transportstyrelsen ska den som är behörig på den beslutande myndigheten ge tillstånd till det. Webbplatsen ska innehålla två register: ett föreskriftsregister som visar samtliga föreskrifter som har kungjorts på webbplatsen och ett gällanderegister som visar samtliga gällande föreskrifter som har kungjorts på webbplatsen. Transportstyrelsen har bemyndigats att meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av förordningen. Förordningen trädde i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna gäller föreskrifter som har publicerats på webbplatsen efter endast i den där publicerade lydelsen. Av samma bestämmelser framgår vidare att ska alla äldre föreskrifter som kungjorts på annat sätt ha publicerats på webbplatsen för att fortsätta gälla. Det finns en skyldighet att göra författningar tillgängliga i elektronisk form (se 24 a § författningssamlingsförordningen och 3 § rättsinformationsförordningen [1999:175]). Det sker via det offentliga rättsinformationssystemet och portalen . Innehållet i systemet är att betrakta som ren information. Den information som finns i rättsinformationssystemet är avgiftsfri. Det övergripande syftet med rättsinformationssystemet är att den offentliga förvaltningen och enskilda ska ha tillgång till grundläggande rättsinformation i elektronisk form. Systemet ska innehålla bl.a. SFS som den kungörs. (Se 1 och 3 §§ rättsinformationsförordningen). är informationsansvarig myndighet för den information som gäller SFS. Informationsansvaret innebär en skyldighet att se till att informationen görs elektroniskt tillgänglig och sprids. databaser för rättsinformation består av ett register över (), i fulltext (SFST) och såsom den kungörs. Den sistnämnda databasen återger alltså författningen i den form som den tryckts och består av ett stort antal PDF-filer. Uppgifterna i registerdatabasen förs in manuellt med den tryckta författningstexten som förlaga. Av uppgifterna i databasen sammanställs ett häfte med register över gällande författningar. fulltextdatabas visar en bearbetad version av författningarna med gjorda tillägg och ändringar (s.k. konsoliderad form). Ökad tillgänglighet till kungjorda Dagens system för kungörande av författningar Regeringens bedömning: Ett elektroniskt kungörande av författningar medför en rad fördelar, däribland ökad tillgänglighet för Det är tekniskt möjligt att på ett tillförlitligt sätt kungöra författningar i elektronisk form. Dagens system för kungörande av författningar bör därför moderniseras. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens (se betänkandet s. 98 f.). Remissinstanserna: Kammarrätten i och framhåller vikten av säkerhetsaspekterna. uppfattningen att det går att uppnå en tillräcklig säkerhet, men anser att det vore värdefullt att undersöka hur säkerhetsfrågorna har lösts i de länder där ett elektroniskt system införts. övrigt inte någon annan uppfattning. Bedömningen i utkastet till proposition överensstämmer med Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig i denna del instämmer i bedömningen eller lämnar den utan invändningar. , Förvaltningsrätten i , i och framhåller vikten av Skälen för regeringens bedömning Tillgängligheten till SFS bör förbättras För att ett kungörande ska vara effektivt måste det finnas kapacitet att nå ut till de tänkta mottagarna. I annat fall förlorar kungörandet sin Det är därför angeläget att författningar kungörs på ett sätt som knyter an till den tekniska utvecklingen för spridning av Internet har i det här avseendet inneburit stora förändringar och gör det möjligt att förmedla information till många människor på ett mycket snabbare sätt . Den tryckta upplagan av SFS uppgår till ungefär 2 000 häften. författningssamlingsförordningen ska statliga myndigheter se till att de har tillgång till SFS i den utsträckning som behövs. kommuner, landsting och kommunbibliotek (folkbibliotek) kostnadsfria exemplar av SFS. Utöver dessa obligatoriska exemplar har den tryckta versionen av SFS begränsad spridning. Det nuvarande kungörandesystemet erbjuder visserligen kostnadsfri och förhållandevis enkel tillgång till den officiella och autentiska versionen av en författning, men möjligheten att ta del av SFS utnyttjas ändå i begränsad omfattning. De allra flesta nöjer sig med att använda konsoliderade lagtextsamlingar eller ta del av texterna på ett eller annat sätt via internet. Det kan på goda grunder antas att användarkretsen av den officiella och autentiska versionen huvudsakligen består av personer som i sitt arbete har anledning att ta del av författningstexter. I takt med att den elektroniska rättsinformationen utvecklas genom olika rättsdatabaser har antagligen även dessa personers användning av den tryckta SFS minskat. För många utgör sökning på internet det vanligaste sättet att söka information. Av publikation Privatpersoners användning av datorer och internet framgår att av befolkningen i åldern hade tillgång till såväl dator som internet . Ett elektroniskt kungörande skulle göra det mycket enklare att ta del av den autentiska versionen av en författning. I de flesta fall skulle den enskilde via internet när som helst och oberoende av plats kunna ta del av de autentiska författningarna i stället för att behöva bege sig till ett bibliotek eller en myndighet. Eftersom ett av syftena med kungörandet är att göra en författning allmänt känd är det med hänsyn till den tekniska utvecklingen ett naturligt steg att publicera SFS på internet. En sådan publicering kan i sin tur ytterligare stärka den allmänna grundsatsen att alla förväntas känna till innehållet i gällande författningar. Ett elektroniskt kungörandeförfarande måste vara tillförlitligt och säkert Ett elektroniskt system för kungörande måste uppfylla en rad kvalitetskrav. Den officiella (autentiska) versionen av en författning måste inte bara innehållsmässigt överensstämma med vad som har beslutats. Även formen måste i allt väsentligt överensstämma med den beslutade.