prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Första AP-fonden hade tillsammans med Andra AP-fonden lägst avkastning (4,) 2015. Totalt sett var snittet av fondernas avkastning 2015 (5,) i linje med genomsnittlig årlig historisk avkastning sedan starten (5,4%20). Däremot var skillnaderna mellan fonderna bland de största sedan starten vilket bedöms bero på att fondernas investeringsstrategier skiljer sig mer än . Första AP-fonden nådde en avkastning på 4,, Andra AP-fonden 4,, Tredje AP-fonden 6,och Fjärde AP- fonden 6,. Första AP-fonden hade framförallt ett sämre bidrag från globala aktier och aktier i tillväxtmarknader (omkring -1 procentenhets bidrag jämfört med omkring +1-2 procentenheters bidrag för Tredje och Fjärde AP-fonderna exklusive valutaeffekter). Andra AP-fonden hade framförallt ett sämre bidrag från valutaeffekter (omkring +/-0 procentenheters bidrag jämfört med omkring +2 procentenheters bidrag för Tredje och Fjärde AP-fonderna21). Det bedöms också vara intressant att analysera fondernas risktagande i förvaltningen för att uppnå sin avkastning. En viktig risk fonderna är utsatta för och som styrs av fondernas val av investeringsstrategi är marknadsrisken22. Ett sätt att bedöma vilken marknadsrisk fonderna tagit i relation till sin uppnådda avkastning är att beräkna den så kallade ”sharpekvoten”23 som ett mått på den riskjusterade avkastningen. En analys av fondernas sharpekvoter försvåras av att fonderna har olika andel onoterade tillgångar i portföljen, vilka till skillnad från noterade tillgångar inte värderas och därmed drar ner portföljens volatilitet. Fondernas sharpekvoter har därför beräknats både för fondernas totalportföljer och likvidportföljer (den sistnämnda består endast av noterade tillgångar med dagliga värderingar). De beräknade sharpekvoterna i den här rapporten kan avvika från fondernas egna redovisade värden då samma definition av riskfri ränta använts för samtliga fonder över hela i syfte att öka jämförbarheten mellan fonderna över tid24. Historiskt har fonderna använt olika definitioner av riskfri ränta, men under de senaste 21Under 2015 har Första till Fjärde AP-fonderna haft en hög valutaexponering () jämfört , men lägre än 2014. Första, Tredje och rapporterar positivt nettobidrag på miljarder medan Andra AP-fonden rapporterar negativt nettobidrag på 0,4 miljarder . Notera att fonderna redovisar effekterna från valutaexponeringar på något olika sätt. Första, Tredje och Fjärde fonden redovisar valutaeffekterna separat medan Andra AP-fonden inkluderar de positiva effekterna från valuta per tillgångsslag och kostnaden för valutasäkringen separat. Andra AP-fonden har dock förtydligat nettoeffekten av dessa i beskrivningen av valutaexponeringen så siffran blir jämförbar med övriga fonder 22Definieras som risken att värdet på en tillgång förändras drivet av förändringar i värderingen av de underliggande tillgångarna. Fondernas utsätter sig också för andra risker, till exempel motpartsrisker, operationella risker och systemrisker 23Sharpekvoten beräknas som skillnaden mellan fondens avkastning och den riskfria räntan dividerat med fondens volatilitet och benämns oftast riskjusterad avkastning 24Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13, samt antagande åren har fondernas definition konvergerat. har fonderna använt en gemensam definition av riskfri ränta25, vilken även använts i rapporten. En analys av fondernas riskjusterade avkastning , mätt som sharpekvot, visar att de ovan nämnda skillnaderna i avkastning till stor del motsvaras av skillnader i fondernas riskprofil. Det här innebär att skillnaderna mellan fondernas riskjusterade avkastning är små . Samtliga fyra fonder hade en sharpekvot på 0,5-0,6 för totalportföljen sedan starten , 0,5–0,6 den senaste tioårsperioden och 1,0– 1,2 den senaste femårsperioden. Den höga genomsnittliga riskjusterade avkastningen, mätt som sharpekvot, förklaras av att åren har varit starka år för fonderna sett ur ett historiskt perspektiv. var skillnaderna mellan fondernas riskjusterade avkastning större och varierade mellan 0,5 för Första och Andra AP-fonderna och 1,0 för Tredje AP-fonden som generade högst riskjusterad avkastning 2015 (varierade mellan 2,5 och 2014)26. hade en riskjusterad avkastning på 0,8. Jämförelse mellan avkastning och mål Första till Fjärde AP-fonderna Första till Fjärde AP-fonderna till (20011-2015) AP3 Not: Riskjusterad avkastning (sharpekvoter) kan skilja sig från redovisade värden då olika riskfria räntor har använts i beräkningarna 1 AP-fondernas långsiktiga målsättning skiljer sig över tidsperioderna. AP1 har som målsättning att nå en real avkastning på , mellan 2001-14 var målsättningen AP2 har som målsättning att nå en real avkastning på , mellan 2001-04 var målsättningen realt, 2005-14 realt. målsättningen den noterade andelen () av portföljen för AP2. AP3 har som målsättning att nå en real avkastning på . AP4 har som målsättning att nå en real avkastning på . Avser sharpekvoten för totalportföljen. Liknande mönster för AP1-4 kan utläsas i jämförelser av likvidportföljers sharpekvot Ej applicerbart då avkastningsmålen följs upp på en period som överstiger ett år KÄLLA: Första till Fjärde AP-Fonden; McKinsey-analys 25En sammansatt ränteportfölj (YCGT0021) som ger en riskfri ränta på 0, 26Fondernas riskjusterade avkastning är lägre 2015 jämfört med , framför allt drivet av lägre avkastning (volatiliteten har också varit något högre jämfört med ). Skillnaden i sharpekvot fonderna emellan är något större 2015 än 2014, givet större skillnader i avkastning. Ett annat vedertaget riskmått är Value at Risk (VaR), som anger den maximala förlust som portföljen riskerar att göra under en dag.27 Samma utmaning vad gäller beräkning av sharpekvot för onoterade tillgångar gäller även för VaR. För onoterade tillgångar finns inga marknadsnoteringar, utan marknadsvärden uppskattas med relativt låg frekvens, vilket kan innebära att den verkliga risken underskattas. Med anledning av detta har VaR för fonderna i utvärderingen beräknats utifrån en gemensam metodik och definition samt för både fondernas totalportföljer och likvidportföljer. En analys av fondernas årliga avkastning i relation till VaR visar att Fjärde AP-fondens högre avkastning både i totalportföljen och i likvidportföljen har skapats genom att ta en högre risk uttryckt som VaR (Bild 8). har skillnaderna i VaR varit små mellan fonderna, med något större skillnad . Även om volatilitet och VaR är vedertagna mått på risk, finns en debatt kring i vilken mån måtten är relevanta för att mäta risk för en pensionsfond med lång tidshorisont och utan solvenskrav. Jämförelse mellan risk och avkastning för Första till Fjärde AP-fonderna Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Not: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat rullande avkastningshistorik (i procent) med antagande . Det genomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga värden . En enhetlig definition av Value at Risk har använts tvärs AP1-4 KÄLLA: Första till ; McKinsey-analys Första till Fjärde AP-fonderna har utvecklat sina förvaltningsmodeller. Som följd av detta definierar och arbetar fonderna på olika sätt med aktiv förvaltning, vilket försvårar historiska jämförelser av aktiv avkastning samt jämförelser mellan fonderna. Flera av fonderna definierar aktiv avkastning som meravkastning från totalportföljen 27 Med sannolikhet. VaR drivs huvudsakligen av volatiliteten i marknaden, korrelationen mellan tillgångsslagen och positionsförändringar i portföljen jämfört med sina respektive jämförelseportföljer. I denna rapport används en definition av aktiv avkastning för respektive fond som möjliggör historisk jämförbarhet men skiljer sig från vad vissa av fonderna själva kommunicerar som aktiv avkastning. samt genererade samtliga fonder en positiv avkastning från sin aktiva förvaltning före kostnader. Resultaten från fondernas aktiva förvaltning presenteras mer detaljerat i kapitel 4-7 om respektive fond. Första till Fjärde AP-fondernas aggregerade faktiska tillgångsallokering har förändrats sedan starten . Andelen svenska aktier har successivt minskat från år 2015 (Bild 9). Fonderna har inom utländska aktier ökat andelen aktier i tillväxtmarknader successivt. Fonderna har också ökat sin exponering väsentligt mot alternativa investeringar från 2015 och minskat allokeringen till räntebärande tillgångar från till . Fondernas aktieallokering skiljer sig från den globala aktiemarknaden, med övervikt i och undervikt i tillväxtmarknader (en så kallad ”home bias” som beskrivs tidigare i årets utvärdering). Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde AP-fonderna % av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Total tillgångsallokering1 för AP1-4 Övrigt (TAA etc)2 1 Årlig genomsnittlig tillgångsallokering 2Overlaymandat, TAA, etc. 3Alternativa tillgångar omfattar fastigheter, private equity, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur mm. Tillgångsallokeringen för AP3 2010-15 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras Tillgångsklassen ”Övrigt” inkluderar ränteterminer motsvarande 1,av totala tillgångar . Enligt AP2s definition inkluderas dessa i tillgångsklassen ”Räntor” KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys fortsatte fonderna att öka sin allokering till alternativa investeringar. Fonderna begränsas dock av sina placeringsregler, som bland annat reglerar hur mycket fonderna får investera i onoterade aktier (maximalt av det investerade kapitalet). För investeringar i fastigheter finns inga begränsningar, vilket fonderna utnyttjat för att öka andelen alternativa tillgångar. En jämförelse vid utgången av 2015 visar att skillnaderna mellan de individuella fondernas tillgångsallokering fortsatte att öka . skiljer sig mest från de övriga tre fonderna. har av kapitalet investerat i noterade aktier, varav av kapitalet investerat i noterade svenska aktier, vilket är väsentligt högre än de andra fonderna. Som jämförelse har de tre andra fonderna mellan och av kapitalet investerat i noterade aktier, varav investerat i noterade svenska aktier. Det finns även viktiga skillnader vad gäller fondernas allokering till alternativa tillgångar, där Första AP-fonden har högst andel med medan har lägst andel . Det är värt att notera att Tredje AP-fonden baserar sin allokering på riskklasser istället för tillgångsklasser, varför angiven tillgångsallokering för fonden är approximativ. är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet, men skiljer sig från de andra fyra buffertfonderna i flera avseenden. Sjätte uppdrag28 är att uppnå hög avkastning med tillfredställande riskspridning genom att investera i onoterade bolag främst i . är också en stängd fond utan in- och utflöden. Detta gör att fonden behöver arbeta med likviditetsplanering för att kunna göra uppföljningsinvesteringar i portföljbolag, nyinvesteringar och täcka löpande kostnader. genomförde fonden följande viktiga förändringar: ■Fonden gjorde en ny saminvestering i Sivantos (tidigare ). börsintroducerades också Tobii, där fondens ägarandel före introduktionen var . annonserades även försäljningen av Volvofinans och försäljningen förväntas avslutas . ■Fonden gjorde även nya utfästelser till externa riskkapitalfonder om cirka SEK 2,5 miljarder, varav miljarder inom och miljarder utanför . Totalt utfäst, men ännu inte sysselsatt kapital till nya fonder, uppgår därmed till miljarder. ■Under året fortsatte fonden att utveckla sitt hållbarhetsarbete med fokus på miljö och klimatavtryck. slutade fem personer (varav fyra arbetade inom investeringsverksamheten och en inom administration) och en person anställdes. Ytterligare en person anställdes med anställningsstart . ■Fonden implementerade ett nytt affärssystem (eFront) som kan hantera både fond- och företagsinvesteringar. Fondens kapital uppgick vid utgången av 2015 till totalt miljarder, varav miljarder var investerat i fondens investeringsverksamhet och miljarder fanns i fondens likviditetsförvaltning29. Sjätte totala kapital har 1997-2015 vuxit med miljarder, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på 5,och 6,för investeringsverksamheten (Bild 10). 28Sjätte uppdrag beskrivs lagarna 2000:193 och 2007:709 samt tillhörande förarbeten 2015, då en majoritet av fondkapitalet har varit investerat i fondens investeringsverksamhet, har Sjätte avkastning efter kostnader varit 5,och 6,för investeringsverksamheten. Det är lägre än fondens avkastningsmål, både det som gällde fram och det nya målet som gäller , och även lägre än flera externa aktiemarknadsindex för medelstora och små svenska bolag. Fondens avkastning var dock högre än inkomstindex. Det avkastningsmål som infördes är anpassat för den nya investeringsstrategin som beslutades , vilket gör avkastningsmålet mindre relevant för perioden . Det är värt att notera att fondens totala avkastning även påverkas av att fonden är stängd och förvaltar en likviditetsreserv samt att fondens investeringar i onoterade tillgångar värderas enligt principer som ej tar hänsyn till upp- eller nedgångar på börsen. Detta innebär att fondens avkastning har svårt att mäta sig med referensindex som är kopplade till börsen (till exempel fondens eget långsiktiga avkastningsmål) av kraftig börsuppgång som , och tvärtom av fallande börsvärderingar. Resultat Sjätte totala portfölj Genomsnittlig årlig avkastning efter totala kostnader; Procent 1 Nytt avkastningsmål : SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All-Share) + riskpremie om 2,baserat på fondens riskprofil och kassaallokering 2Baserat på den målsättning som användes 2003-11: plus reporänta. var målet ett börsindex. var reporäntan -0,, under 2011-2015 var reporäntan 0,, under 2006-2015 var reporäntan 1,samt under 1997-2015 var reporäntan 2, 3Total avkastning för MSCI Swedish Mid cap (för svenska mellanstora bolag) 4Total avkastning för MSCI Swedish Small cap (för svenska småbolag) KÄLLA: ; McKinsey-analys Sjätte investeringsverksamhet genererade en avkastning efter kostnader på 6,(Bild 10). En analys av utvecklingen för olika delar av fondens investeringsverksamhet visar att fondens investeringar i mogna bolag (”buyout”) har skapat en avkastning på (mätt som IRR) sedan fondens start, medan fondens investeringar i tillväxtbolag (”venture”) genererat negativ avkastning och dragit ner fondens totalavkastning avsevärt. 2015) har dock även fondens investeringar i tillväxtbolag genererat en positiv avkastning (inom företags- och fondinvesteringar). Fondens kostnader under 2006-2015 har varierat mellan och 180 miljoner (0,5%-1,av förvaltat kapital ). Variationen i kostnaderna har främst drivits av variation i externa förvaltningskostnader för noterade småbolag (kostnaden var som högst och har haft en nedåtgående trend) uppgick fondens totala kostnader till miljoner (0,), varav miljoner utgjordes av interna förvaltningskostnader och gemensamma kostnader. Sjunde AP-fonden är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Pensionsmedlen kommer från sparare som avstått från att välja fonder eller sparare som aktivt valt ett långsiktigt pensionssparande i statlig regi. har Sjunde AP-fonden på uppdrag förnyat det statliga erbjudandet i premiepensionssystemet med målsättningen att den sammanlagda allmänna pensionen ska bli högre. I och med detta ersattes Premiesparfonden och Premievalsfonden av Sjunde AP-fondens så kallade byggstensfonder AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Sex nya produkter lanserades, varav AP7 Såfa30 är förvalsalternativet för dem som inte aktivt väljer en förvaltare i premiepensionssystemet. De övriga fem produkterna (liksom Såfa) kan väljas i konkurrens med premiepensionssystemets övriga omkring 830 fonder. Målet för AP7 Såfa är att generera en avkastning som överstiger premiepensionsindex31 och målet för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond är att slå sina respektive jämförelseindex. har Sjunde AP-fonden genomfört flera förändringar. Fonden har minskat hävstången från till . Styrelsen beslutade att justera ned hävstången med hänsyn till börsens nuvarande värderingar samt fondens risktolerans. Fonden har fortsatt utveckla arbetet med risk, kontroll och regelefterlevnad genom ökat fokus på riskhantering i första linjen där fonden förstärkt resurserna och anställt fyra medarbetare i investeringsorganisationen . Fonden har även vidareutvecklat sin processtyrning och stärkt den oberoende rollen för fondens Chief Risk Officer och Compliance Officer, samt vidareutvecklat rutiner och processer inom exempelvis dokumentation av processer, rapportering till ledning och styrelse och uppdatering av regelverk och policys. har fonden även fortsatt arbetet med hållbarhet genom utveckling av ESG-arbetet samt integrering med förvaltningen. Som en del av ESG- arbetet har fonden valt att fokusera på klimat som ett tema (i tillägg till tema riskkapital; tema är vatten). Fondens ledning har, i likhet med övriga 30Såfa står för . Statens icke-valsalternativ var Sjunde AP-fondens Premiesparfond. Såfan kan också aktivt väljas 31Premiepensionsindex definieras som den genomsnittliga fondavkastningen i premiepensionssystemet exklusive AP7:s produkter genom hela rapporten spenderat tid på remissvar gällande AP- Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell – Årlig avkastning; Procent Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell mot benchmark ~3,300,200 1 Övrigt kapital investerat via Försiktig, Balanserad och Offensiv; 2 Avser de sparare som aktivt valt att investera hela eller delar av sin portfölj i en av byggstensfonderna (investeringar via Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade) ; 3 Geometriskt snitt av den årliga avkastningen 24 maj 2010-31 dec 2015. Fonden har ändrat definitionen på aktiv avkastning i AP7 Aktiefond till att inkludera även PE och kassa; 4 Genomsnittlig avkastning för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter); 5 AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) samt justering för finansiering av hävstång. är benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad ; men ej valutasäkrat; 7 HMSC13 och HMT74 ; 8 Utgörs av PSF 2010 och SÅFA 2015; 9 SÅFA bestod av 92,AP7 Aktiefond och 7,AP7 Räntefond; 10 Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgifter och rabatter; 11 Utgörs av PSF 2010 och SÅFA 2015, justerat för avgifter och rabatter KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; AP7 Årsredovisning; McKinsey-analys Sjunde AP-fonden förvaltade vid slutet av 2015 33,av totala premiepensionssystemets kapital, vilket motsvarar miljarder. genererade förvalsalternativet Såfa i genomsnitt en avkastning på 14,, medan premiepensionsindex hade en genomsnittlig avkastning på 8,. 2015 var avkastningen på Såfa 6,, jämfört med 6,för premiepensionsindex. har därmed Sjunde AP-fondens förvalsalternativ32 i genomsnitt avkastat mer än premiepensionsindex (5,respektive 3,). Justerat för rabatter har Sjunde AP-fondens förvalsalternativ haft en genomsnittlig avkastning om 5,9%33 och premiepensionsindex en avkastning om 3,9%34 . AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond genererade en lägre avkastning än respektive jämförelseindex (Bild 11). 32Premiesparfonden 2010 och Såfa 33Premiesparfonden hade mellan perioden och en avgift på 0,och lämnade under den tiden en genomsnittlig rabatt på 64,. Från och med har Premiesparfonden och sedan Såfa alltid legat under det fria uttaget om 0,. Den genomsnittliga förvaltningsavgiften har varit 0, 34Fonderna i premiepensionssystemet (Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade) har haft en genomsnittlig årlig förvaltningsavgift om 0,med en genomsnittlig rabatt om Den aktiva avkastningen 2015 för Sjunde AP-fondens Aktiefond respektive Räntefond var 56 respektive -1 baspunkter. var den aktiva avkastningen för Aktiefonden respektive Räntefonden i genomsnitt 4 respektive -31 baspunkter . Räntefonden har förvaltats passivt sedan 2012.35 Fondbolagets faktiska kostnader, inklusive courtage för Aktiefonden, som andel av kapital för Aktiefonden och Räntefonden uppgick till 0,(0,2014) för AP7. Förvaltningsavgiften för AP7 Aktiefond respektive AP7 Räntefond uppgick till 0,(0,2014) respektive 0,(0,2014) av fondens förmögenhet. Genomsnittlig förvaltningsavgift hos de 830 fonder som ingick i premiepensionssystemet var 0,(0,efter rabatter). AP-FONDERNAS RISKHANTERING, KONTROLL OCH REGELEFTERLEVNAD I årets utvärdering har en fördjupad analys av fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad (compliance) genomförts. Syftet med fördjupningsarbetet är att beskriva hur AP-fonderna arbetar med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad och belysa viktiga likheter och skillnader mellan fonderna. Dessutom görs jämförelser med andra ledande institutionella investerare inom valda områden för att bedöma i vilken utsträckning AP-fonderna skiljer sig från övriga kapitalförvaltningsbranschen. Fördjupningen omfattar Första till Fjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden. inkluderas ej i årets fördjupningsarbete, givet fondens annorlunda roll, inriktning och regelverk. Det är dock viktigt att poängtera att det även finns skillnader mellan Första till Fjärde och Sjunde AP-fonden som bör beaktas vid en jämförelse mellan fonderna. Framförallt skiljer sig Sjunde AP-fonden gentemot de övriga fonderna då fonden har en annan roll i pensionssystemet och delvis styrs av andra regelverk samt har en annan förvaltningsmodell och något mindre fondkapital. I Kapitel 10 återfinns de fullständiga resultaten från analysen. Analysen fokuserar på fondernas arbete med riskhantering utifrån fem områden: riskstrategi, organisation och styrning, processer och systemstöd, kompetensutveckling och samarbeten samt utveckling och prioriteringar framåt. Fondernas arbete med kontroll och regelefterlevnad analyseras utifrån fyra områden: översikt över styrande regelverk för AP-fonderna, AP-fondernas efterlevnad av regelverken, skillnader i regelverk jämfört med svenska privata institutionella investerare (exempelvis livförsäkringsbolag och fondbolag) samt AP-fondernas frivilliga regelefterlevnad utöver de styrande regelverken. Information har inhämtats via ett stort antal intervjuer med AP-fonderna (totalt ca 30 intervjuer) och analys av tillgänglig intern och extern dokumentation. Det är viktigt att notera att analysen fokuserar på ett urval av ”markörer” som ger förutsättningar för och 35 Negativ avvikelse från jämförelseindex 2015 till följd av att jämförelseindex ej gick att replikera fullt ut kan bidra till god riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Analysen är dock inte heltäckande (och ser inte till specifika innehav) och den ger inte svar på om fonderna kommer vara framgångsrika i sin riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Baserat på analysen av de utvalda ”markörerna” bedöms att samtliga AP-fonder har en hög ambitionsnivå kring arbetet med risk, kontroll och regelefterlevnad och att fonderna har tagit viktiga steg för att etablera professionella risk- och compliancefunktioner. Sammantaget bedöms att AP-fonderna utifrån detta har kommit ungefär lika långt i arbetet med risk, kontroll och regelefterlevnad samt att fonderna håller en standard i linje med andra ledande statliga pensionsfonder och privata institutionella investerare36. I sitt arbete med riskhantering har AP-fonderna många likheter sinsemellan, men det finns också skillnader. Likheterna består exempelvis i att fonderna identifierar samma typ av huvudsakliga risker och att finansiella risker hanteras och mäts på liknande sätt i linje med internationell standard i kapitalförvaltningsbranschen.