prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — således resultat som svenskt utvecklingssamarbete bidragit till, gemensamt med andra aktörer. De strategier som styr det bilaterala biståndet anger förväntade resultat. 2015 fanns 262 förväntade resultat i 24 av de totalt 41 gällande strategierna. Som en indikator på måluppfyllelse redovisas här i vilken grad utvecklingen gått i riktning mot förväntade resultat samt i vilken grad insatsportföljen för respektive resultat kunnat genomföras enligt plan. Då utvecklingssamarbetet är långsiktigt måste resultat även ses . Effekter som redovisas 2015 härrör vanligtvis från tidigare års verksamhet; På samma sätt kommer effekter av årets verksamhet att bli synliga först kommande år. I redovisningen och bedömningen av utvecklingssamarbetets resultat använder sig regeringen framför allt av myndigheters och multilaterala organisationers årsrapporter och årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, analyser samt forskning. Mycket av detta bygger i sin tur på samarbetsländernas egen rapportering och system vilka ska användas i så hög utsträckning som möjligt. Kapaciteten i samarbetsländerna avseende t.ex. statistik och utvärdering utgör ibland en begränsning för rapporteringen av resultat. Millenniemålen och den nya utvecklingsagendan har FN:s åtta milleniemål utgjort ett internationellt ramverk för fattigdomsminskning och utveckling. Varje mål har följts upp med ett antal indikatorer. Utveckling i förhållande till några av dessa lyfts fram under respektive rubrik i redovisningen. 2015 enades världens länder om en ny utvecklingsagenda med 17 mål och 169 delmål för vilka indikatorer är på väg att tas fram. Denna, tillsammans med slutdokumentet från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda), klimatmötet i (COP 21) och slutsatserna från den tredje världskonferensen om katastrofriskreducering (Sendai Framework for Disaster Risk Reduction) bildar tillsammans en global dagordning för hållbar utveckling som blir central för resultatuppföljningen framöver. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Agenda 2030 anger hur världens globala utmaningar ska mötas . Agendan är universell, har ett tydligt rättighetsperspektiv och täcker de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. har genom aktivt och strategiskt arbete och samarbete fått gott genomslag och utfall i förhandlingarna inom en rad prioriterade frågor såsom miljö, klimat, energi, naturresurser och skog, jämställdhet, SRHR (sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter), mänskliga rättigheter, demokrati, jämlikhet, migration och anständiga arbetsvillkor. har också med gott resultat påverkat avsnitten om uppföljning och genomförande. I kombination med Agenda 2030:s delmål om medel för genomförande pekas samstämmighetspolitiken ut som ett viktigt verktyg och Action Agenda beskrivs som en integrerad del. Agenda 2030 är också ett positivt exempel på när ett enat och konstruktivt EU får stor genomslagskraft i multilaterala förhandlingar. som slöts är en milstolpe i klimatarbetet. har världen ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån förmåga. Genom avtalet och dess globala temperaturmål skärps ambitionsnivån och samtliga länder ska sträva efter att begränsa den globala temperaturökningen till . Avtalet innebär också att anpassnings- och finansieringsarbetet stärks. insatser, särskilt på klimatfinansieringsområdet, bidrog till det positiva utfallet i . Fördelningen av det svenska utvecklingssamarbetet fastställde biståndsram för av beräknad bruttonationalinkomst (BNI), beräknad enligt det europeiska regelverket för nationalräkenskaperna ENS 1995, vilket motsvarade . Utfallet av biståndet som redovisades till DAC (/DAC) uppgick till motsvarande av senast tillgängliga BNI-uppgift enligt ENS Den svenska biståndsvolymen överstiger därmed FN:s mål om ett bistånd på av BNI och gör att , räknat i procent av BNI, är den största biståndsgivaren av OECD- länderna. Den främsta anledningen till att utfallet som redovisas till /DAC överstiger biståndsramen är att de senast beräknade kostnaderna för asylmottagandet överstiger det belopp som hade budgeterats i biståndsramen. Rapporteringen av asylkostnader sker på samma sätt . De ökade kostnaderna påverkade inte biståndsbudgeten eller biståndsverksamheten . Skillnaden mellan biståndsramen och utfallet som redovisades till /DAC förklaras även av att har lagt skuldsedlar till bl.a. Gröna klimatfonden, avseende , om totalt , som enligt /ska rapporteras som officiellt bistånd det år skuldsedeln läggs. En annan förklaring är att några utbetalningar avseende verksamhet tidigarelades bl.a. till humanitära organisationer som UNHCR. Merparten av det utfall som redovisas till /DAC utgörs av verksamhet under utgiftsområde 7 (2015, av utfallet). Dessutom förekommer kostnader inom andra utgiftsområden (avräkningar) vilka redovisas som bistånd enligt /. De kostnaderna utgörs av mottagande av asylsökande (, ), EU:s gemensamma bistånd (, ), utrikesförvaltningens förvaltningskostnader (, ), bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget (, ). Biståndet bidrar också till generering av andra resurser för utveckling, bl.a. genom garantiverksamheten. 2015 fanns 35 beslutade garantier till ett värde av vilket resulterat i ett mobiliserat kapital om 832 miljoner USD. Som bilateralt bistånd räknas allt bistånd som inte är kärnstöd till multilaterala organisationer. Det styrs av bilaterala, regionala och tematiska strategier. Merparten av det bilaterala biståndet hanteras av Sida. En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer s.k. multi-bi-bidrag. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 bidrag uppgick till . En annan del kanaliseras genom organisationer i det civila samhället och uppgick till . Övrigt bilateralt bistånd uppgick till . samarbetsländer inom det bilaterala utvecklingssamarbetet är , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Bosnien- , , , samt regionalt i och , , , söder om samt . Följande tabeller redovisar utfall för biståndsverksamhet genom Sida respektive genom UD m.fl., samt den områdesmässiga fördelningen av bilaterala bistånd. Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2013-2015 Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för och Reformsamarbete med , och Turkiet1 Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet 1 2013 ingick verksamheten i anslaget 2:1 Reformsamarbete i och inkluderade även stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.6 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2013-2015 Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar Multilaterala och internationella organisationer och fonder Myndigheten för samhällsskydd och beredskap SUMMA TOTALT ANSLAG 1:1 BISTÅNDSVERKSAMHET Tabell 2.7 Områdesmässig fördelning av bilaterala bistånd1 Demokrati, mänskliga rättigheter, Miljö, klimat, energi Konflikt, fred och säkerhet 1Källa: CRS-rapportering till /DAC och enligt beräkningar. Det bilaterala utfallet är exklusive avräkningar. 2Inklusive vatten, sanitet och befolkningsprogram. 3Inkluderar följande DAC-kategorier: trade, industry, /mining, agriculture, forestry, fishing, banking, financial services, business, transport , communications och energy. 4Inkluderar följande DAC-kategorier: multisector, unspecified, administrative costs, samt other social infrastructure and services. Av föregående tabell framgår att en fjärdedel av det bilaterala biståndet avsåg demokrati, mänskliga rättigheter, storleksmässigt följt av humanitärt bistånd, hälsa och ekonomisk utveckling. Multilateralt bistånd är det stöd som kanaliseras som kärnstöd till multilaterala organisationer, såsom FN:s fonder och program, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Kärnstöd avser icke öronmärkt stöd direkt till organisationens centrala budget, såsom basbudgetstöd, årligt basbidrag, bidrag som lämnas efter påfyllnadsförhandlingar, uttaxerat bidrag/ medlemsavgift samt ägarkapital. Hit räknas även det statliga garantikapital som utställs till de multilaterala utvecklingsbankerna. Det är sedan i organisationernas styrande organ, där har inflytande genom sitt stöd, som besluten fattas om hur medlen ska användas. Genom kärnstöd bidrar till organisationens samtliga resultat. Beslut om kärnstöd till multilaterala organisationer fattas av regeringen men utbetalningar hanteras av Sida. multilaterala bistånd exklusive avräkningar uppgick till . De 20 organisationer som mottagit mest svenskt kärnstöd återfinns i diagram 2.1. var en betydande givare till flera multilaterala organisationer: den största till UN P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Women, den näst största till () och (), den tredje största till FN:s högkommissaries kontor för de mänskliga rättigheterna (OHCHR) den sjätte största till Gröna klimatfonden och den sjunde största till . Bland hälsoorganisationerna var bland de tio största givarna till (), Globala vaccinationsalliansen (Gavi), Globala fonden mot aids, tuberkolos och malaria (GFATM) och FN:s samlade program mot hiv/aids (). var vidare sjunde största givare till både Afrikanska (AfDB) och . Inom det humanitära systemet är största kärnstödsgivare till () och (WFP), näst största till FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) och FN:s kontor för humanitära insatser OCHA, fjärde största till för palestinska flyktingar (UNRWA) och sjätte största till (). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Diagram 2.1 Största stöd till multilaterala organisationer, utbetalningar 1Utbetalningarna i figuren kan skilja sig från utfallen som redovisas till /DAC. Det beror på att redovisningen till /DAC avser lagda skuldsedlar medan figuren visar faktiska utbetalningar. Kostnader för det svenska bidraget till EU:s gemensamma bistånd och utbetalningar till EDF, vilka klassificeras som kärnstöd enligt /, visas inte i figuren. Utöver vad som visas i diagrammet gjordes utbetalningar avseende verksamhet till CERF (), UNHCR (), UNDP () och UNRWA (). Genom medlemskapet i Europeiska unionen (EU) har och övriga medlemsstater förbundit sig att bidra finansiellt till unionens internationella utvecklingssamarbete. Beloppen bestäms av fasta beräkningsnycklar. Det svenska bidraget till EU gemensamma bistånd uppgick till 2015, av EU:s totala biståndsbudget. bidrog även med till Europeiska utvecklings-fonden (EDF), varav avsåg en tidigarelagd utbetalning verksamhet. EU-institutionerna finansierar biståndsinsatser i över 150 länder. Till vilka länder biståndet förmedlas framgår i EU:s årsrapport för biståndet. Ett nytt s.k. resultatramverk har presenterats av Kommissionen och data för ett antal indikatorer som mäter delar av verksamheten har samlats in. Ett urval av dessa redovisas i tabellform under respektive bedömningsgrund. av biståndet inom utgiftsområde 7 och av det bilaterala hälsobiståndet (exklusive vatten och sanitet), vilket i huvudsak hanteras av Sida, gick till SRHR. UD har tillsammans med Sida påbörjat ett arbete med att se över och förfina metoderna för statistikinhämtning och rapportering av SRHR, som kommer att redovisas . Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor utvecklingssamarbete ska bidra till global jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. , efter kvinnokonferensen i , framhålls i Agenda och överenskommelsen om utvecklingsfinansiering att detta inte bara är ett mål i sig utan även en förutsättning för en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. Utvecklingen visar på en begränsad framgång för den globala jämställdheten mellan kvinnor och män och flickor och pojkar, och utvecklingen inom olika regioner har varit ojämn. Särskilt allvarlig är situationen för kvinnor och flickor som lever i kris- och konfliktsituationer, inte minst då det gäller kvinnors och flickors utsatthet för olika former av våld. Ett utbrett könsrelaterat våld utgör ett av de mest påtagliga uttrycken för den systematiska underordningen av kvinnor och flickor. Konsekvenserna av våldet, särskilt mäns våld mot kvinnor, är omfattande, framförallt för den enskilda kvinnan och flickan, men även för samhällsutvecklingen i stort. Enligt WHO utsätts var tredje kvinna i världen för våld. Inom några samhällsområden har utvecklingen mot jämställdhet dock varit positiv. Indikatorerna för millenniemål 3 visar att det börjar fler flickor i skolan än och att målet att eliminera könsskillnader i grund-, högstadiesamt högre utbildning i utvecklingsländer i dess helhet har uppnåtts. Däremot återstår en hel del att göra för att unga kvinnor ska få samma tillgång till högre utbildning som unga män. Kvinnor står för av förvärvsarbetet utanför jordbrukssektorn, jämfört . Den genomsnittliga andelen kvinnor i parlamenten har fördubblats men trots det är kvinnor underrepresenterade i politiken. Endast en av fem parlamentariker är kvinnor i världens parlament. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet I drygt en fjärdedel av de bilaterala strategierna finns explicita mål avseende jämställdhet. Därtill utgör kvinnor och flickor ofta uttalade målgrupper inom områden som hälsa, mänsklig säkerhet och ekonomisk utveckling. Insatsportföljerna som ska bidra till förväntade strategiresultat har kunnat genomföras enligt plan, respektive delvis enligt plan, i ungefär samma utsträckning. Den faktiska utvecklingen har gått i önskvärd riktning för en tredjedel av resultaten, delvis i önskvärd riktning i drygt hälften av resultaten och inte i önskvärd riktning för sex förväntade resultat. Insatserna omfattar sådana med jämställdhet som huvudfokus, insatser där jämställdhet utgör ett delsyfte samt jämställdhetsfrämjande dialog med samarbetsparters. De riktade insatserna, omfattade främst verksamhet inom kvinnors ekonomiska egenmakt, kvinnors politiska deltagande och inflytande, SRHR, kvinnors och flickors utbildning och kvinnors och flickors säkerhet, samt arbete med män och pojkar för jämställdhet. Enskilda insatser har bidragit till t.ex. stärkt politiskt deltagande, förändrade attityder till SRHR bland män och pojkar och höjd medvetenhet om vikten av att agera aktivt för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 säkerhet för kvinnor på landsbygden och mot våld mot kvinnor. Över hälften av Sidas insatser hade jämställdhet som ett delmål. Exempel på detta är bl.a. ett radioprogram i för ungdomar om SRHR och den regionala insatsen för hållbar utveckling i där kvinnor definierats som en särskilt viktig målgrupp. Sida är en bland många myndigheter som har fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering inom all verksamhet i syfte att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet verkar för jämställdhet genom UN Women och flera andra multilaterala organisationer med jämställdhet och främjande av kvinnors mänskliga rättigheter som en central del av sina mandat, såsom UNFPA, UNDP, och . har aktivt bidragit till att dessa och flera andra multilaterala organisationer i hög grad har jämställdhet som en integrerad del av sin verksamhet. UN Women, leder, samordnar och främjar ansvarsutkrävande för hela FN-systemets jämställdhetsarbete och har även en operationell verksamhet med insatser för kvinnor och flickor. har UN Women stärkt sitt arbete i humanitära situationer och i kris och konflikt. Det svenska stödet till UN Women har bl.a. bidragit till att kvinnors deltagande i demokratiska val och fredsprocesser ökat i flera länder, samt att ett större antal länder genomfört juridiska reformer och antagit nationella handlingsplaner för stärkt jämställdhet. har också genom statsministern engagerat sig i UN Womens kampanj He for She som mobiliserar män och pojkar på alla nivåer. UNFPA främjar jämställdhet genom att stärka framförallt kvinnors, flickors och ungdomars SRHR. UNFPA mobiliserar stöd för internationella överenskommelser om jämställdhet och för nationella policyer och lagar mot bl.a. våld mot kvinnor och flickor, könsstympning och barnäktenskap. UNFPA har bl. a. bidragit till att antalet länder med nationella handlingsplaner om jämställdhet som inkluderar reproduktiva rättigheter med tillhörande mål och budgetallokeringar har ökat. och UNFPA samarbetade även kring den svenska kampanjen midwives4all som syftar till att uppmärksamma och främja barnmorskors P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 viktiga arbete i världen. stod också som värd för den svenska lanseringen av rapport of World Population som uppmärksammade kvinnors och flickors brist på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i humanitära situationer. har stärkt kvinnors och flickors egenmakt med fokus på den ekonomiska egenmakten. har varit aktivt pådrivande för bankens jämställdhetsintegrering. finansierade t.ex. en metodutvecklingsinsats genomförd av bankens oberoende utvärderingsorgan som ger banken metoder för stärkt jämställdhetsintegrering i planeringen, genomförandet och uppföljningen av bankens insatser. Rekommendationerna förväntas också kunna tillämpas inom övriga utvecklingsbanker. bidrog vidare till utformande och antagande av nya jämställdhetsstrategi. Inom FN:s miljöprogram (), liksom inom ramen för den Gröna klimatfonden (GCF), har varit en aktiv pådrivare för att dessa organisationer genomgående ska integrera ett jämställdhetperspektiv i sin verksamhet. verkade också aktivt inom ramen för EU-samarbetet under FN:s , för kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, vilket bidrog till att EU tog starkare ställning i dessa frågor i förhandlingarna än vad man annars hade gjort. Resultat av EU:s utvecklingssamarbete bidrog aktivt i arbetet med att ta fram en ny handlingsplan för jämställdhet i EU:s yttre förbindelser. var också pådrivande för inrättandet av EU:s särskilda rådgivare för jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet. EU strävar fortsatt efter att jämställdhet ska genomsyra all dess biståndsverksamhet och utvecklingssamarbete. har drivit, och EU har antagit, att jämställdhet ska integreras i alla programmeringsdokument. Mer än har exempelvis avsatts under EU:s utvecklingsinstrument DCI för perioden 2015- 2020, för insatser direkt riktade mot kvinnors och barns välbefinnande. var också bland de mest aktiva för att EU i rådets slutsatser om jämställdhet i utvecklingssamarbetet skulle innehålla en stark EU-ståndpunkt om SRHR och för att kommissionen skulle presentera en rapport om hur EU mer aktivt kan arbeta för SRHR. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.8 Indikatorer i urval: Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Andelen insatser som har jämställdhet som Andel projekt som har genomgått en jämställdhetsanalys och där åtgärder och kärnstöd 2015: 3, Antal länder med nationella handlingsplaner andel av totalt kärnstöd om jämställdhet som inkluderar reproduktiva 2015: 14, rättigheter med tillhörande mål och Antal länder som implementerar nationella andel av totalt kärnstöd handlingsplaner om kvinnor, fred och säkerhet Andel EU-finansierat samarbete som bidrar till jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor Generellt går utvecklingen inom jämställdhetsområdet framåt, med en ökad medvetenhet om att jämställdhet inte bara är ett mål i sig utan även en förutsättning för en fredlig, demokratisk och hållbar utveckling. Globala studier visar att kvinnors deltagande är avgörande för effektiva och hållbara fredsprocesser. Forskning visar vidare att när kvinnor får ökad kontroll över ekonomiska resurser ökar tillväxten och investeringarna i utbildning och hälsa. Det återstår dock många hinder för att kvinnor och flickor, på lika villkor som män och pojkar, fullt ut ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Insatser för jämställdhet är ett långsiktigt förändringsarbete och utmaningarna blir större i samband med kris och konflikt. Regeringens bedömning är att såväl bilaterala insatser, som jämställdhetsinsatser genom EU och multilaterala organisationer har fått stort genomslag och främjat jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och mänskliga rättigheter, inklusive genom att ha motverkat alla former av diskriminering och våld. Det systematiska jämställdhetsarbetet har lett till att jämställdhetsperspektivet i biståndet har stärkts. Erfarenheter visar att insatser med jämställdhet som huvudmål ger tydligast resultat med avseende på just jämställdhet. Insatser där jämställdhet är ett delsyfte bidrar ofta till bättre resultat generellt sett, men inte lika tydligt när det gäller jämställdhet. Utvärderingar av utvecklingsinsatserna bekräftar att dialog som instrument för att främja jämställdhet är centralt och bör utvecklas. Vidare är involveringen av pojkar och män en tydligt positivt påverkande faktor för ökad jämställdhet. Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer En förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och global tillgång till hållbar energi är en grundförutsättning för genomförandet av Agenda 2030 och därmed för långsiktig fattigdomsbekämpning, långsiktigt tryggad livsmedelsförsörjning, folkhälsa och socioekonomisk utveckling. Miljökvalitetsmålen och Generationsmålet ligger till grund för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 prioriteringar på miljö- och klimatområdet i utvecklingssamarbetet. Miljömålen kommer därtill att utgöra en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av Agenda 2030. Stora utmaningar kvarstår i världen vad gäller minskade koldioxidutsläpp. Trots att millenniemål 7 anger att koldioxidutsläppen skulle ha halverats till 2015 släpper världens länder ut mer koldioxid än de gjorde 1990. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att vända de negativa trenderna med klimatförändring liksom till att stärka fattiga länders motståndskraft, katastrofriskreducering, anpassningskapacitet och förmåga till återhämtning och vidareutveckling. Utvecklings-samarbetet ska ha ett ekosystemtjänstperspektiv. Miljö- och klimatfrågor har stått högt på den globala agendan, inte minst vid överenskommelsen om utvecklingsfinansiering, antagandet av nya globala hållbara utvecklingsmål i , för katastrofriskreducering samt om klimat. Särskilt skapar stärkta möjligheter att få större genomslag för svenska biståndspolitiska prioriteringar på miljö- och klimatområdet. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet av det bilaterala utvecklingssamarbetets strategier innehåller mål om miljö och klimat. De förväntade strategiresultaten på området avser främst stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer, stärkt institutionell kapacitet och kompetens samt hållbar förvaltning av naturresurser. För tre fjärdedelar av de förväntade strategiresultaten har insatsportföljerna kunnat genomföras enligt plan. För två tredjedelar av de förväntade strategiresultaten har sedan utvecklingen gått i önskvärd riktning, och för en tredjedel i delvis önskad riktning. Resultat har uppnåtts genom såväl riktade insatser som med insatser där miljö och klimat integrerats samt genom dialog med samarbetsparter eller beslutsfattare.