prop · H4031d9 · 2016-09-20 00:00:00 — Parallellt bör myndigheten ha fortsatt fokus på kontroller för att minska risken för missbruk. Regeringen bedömer att kan bli mer kostnadseffektivt genom att förbättra servicen och tillgängligheten för sökande och andra intressenter som t.ex. arbetsgivare. Bristande information till sökande och långa svarstider är exempel på faktorer som leder till resursslöseri. It-utvecklingen på bör i högre utsträckning än tidigare omfatta hela myndigheten. För att klara av att svara mot de ökade krav som ställs på myndigheter i form av löpande effektivisering av verksamheten, rättssäkerhet, förvaltning och service är det fortsatt regeringens bedömning att takten i utvecklingsarbetet behöver öka väsentligt . Ett renodlat och mer effektivt system för anvisningar För att minska vistelsetiderna för asylsökande krävs inte bara insatser och förändrade arbetssätt från utan även en fungerande myndighetssamverkan liksom en utveckling av en motsvarande kapacitet hos de myndigheter som ansvarar för andra delar i processen från asylansökan till beslut om beviljat uppehållstillstånd. I syfte att renodla systemet kring anvisningar aviserade regeringen i vårpropositionen 2016 att fr.o.m. kommer att besluta om samtliga anvisningar enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Arbetsförmedlingen har beslutat om anvisning i enskilda fall när det gäller nyanlända invandrare som har rätt till etableringsplan men denna verksamhet överförs således till . Bättre förutsättningar för återvändande För att kunna upprätthålla en långsiktig, hållbar migrationspolitik är det avgörande att personer som efter en rättsäker prövning av asylskälen fått ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut återvänder så snabbt som möjligt. Ett effektivt återvändande förutsätter utöver rätt dimensionering av samtliga berörda myndigheter ett effektivt regelverk. För att öka återvändandet har regeringen genomfört ett stort antal åtgärder. trädde ändringar i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) i kraft. Ändringarna innebar att rätten till bistånd togs bort för vuxna personer utan barn som har avvisnings- eller utvisningsbeslut som har vunnit laga kraft (prop. 2015/16:146). Regeringens lagändring syftar till att öka återvändandet. bör i och med det förslag som kommer att överlämnas till kunna begära den hjälp av som behövs för att en person som inte har rätt till bistånd i form av logi ska lämna sin plats vid anläggningsboendet. Lagändring föreslås träda i kraft . Det är därutöver också angeläget att och fortsätter att utveckla effektiva arbetssätt och metoder, nationellt såväl som internationellt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen har gett i uppdrag att förstärka det arbete som krävs för att återvändande ska kunna ske. Det gäller framförallt ökad kapacitet för prövning av presumtiva avslag samt att utöka antalet förvarsplatser i landet för att motsvara det växande behovet. Myndigheten uppdras även att förenkla kontaktvägarna för asylsökande som återtar sin ansökan och vill återvända. Regeringen har även uppdragit åt att placera ut sambandsmän vid ambassader i regioner där särskilda insatser på plats krävs för att möjliggöra ett ökat återvändande, t.ex. insatser för att säkerställa ett ordnat mottagande för ensamkommande barn. Dessa åtgärder bör kvarstå under hela budgetperioden. Hållbart, flexibelt och kostnadseffektivt boende för asylsökande Erfarenheter visar på behovet av fortsatt arbete inom för att säkerställa en strategisk planering av boendeanskaffningen. Regeringen bedömer att ett samlat grepp kring boendefrågorna krävs. Särskilt viktigt är det att säkerställa att basboendebeståndet motsvarar de behov som finns och att boendeplaneringen är tillräckligt flexibel för att möta variationer i antalet personer som söker asyl i . Olika boendelösningar såsom exempelvis hyra av modul- eller prefabricerade boenden skulle kunna bli aktuella framöver. Nuvarande prognos indikerar däremot ett kraftigt minskat antal inskrivna och därigenom ett minskat behov av tillfälliga boendelösningar. Statliga medel ska användas ansvarsfullt. Det är därför angeläget att dygnskostnaderna för boendeplatser, som ökat väsentligt , nu åter minskar. En extern granskning kommer att ske. Regeringens nuvarande bedömning är att utmaningarna inom asylboendeområdet kan lösas utan att staten bygger eller äger asylboenden. Inriktningen är fortsatt att boendeanskaffning ska effektiviseras för att kostnadseffektiva boenden ska kunna erbjudas i den utsträckning som efterfrågas. Regeringen ser också positivt på att , när det är kostnadseffektivt och i övrigt lämpligt, driver fler boenden i egen regi. När det gäller eget boende (EBO) är det 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 viktigt att eventuella negativa konsekvenser, såsom trångboddhet och segregation, mildras. I ska vi ha trygga och säkra asylboenden som drivs av seriösa aktörer. Regeringen ser mot denna bakgrund behov av att skärpa uppföljningen och kontrollen av asylboendena. Det är även angeläget att basbeståndet av asylboenden får en lämplig geografisk placering och att fortsatt prioriterar dialogen med kommunerna i syfte att bl.a. verka för goda planeringsförutsättningar. Regeringen anser att det är angeläget att öka möjligheterna för framtida beredskap vid extraordinära situationer. Regeringen har därför tagit fram ett förslag med ändringar i som syftar till att det ska bli lättare att tillgodose behovet av boenden för asylsökanden. Förslaget innebär att regeringen ska kunna meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i , i de fall som tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande – och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas . (Ref). Ett effektivare mottagande av ensamkommande barn sökte ca 35 000 ensamkommande barn asyl i . Regeringen har och lagt ned mycket kraft på att underlätta mottagandet i kommunerna genom en rad olika riktade åtgärder. Behov av ytterligare åtgärder för att uppnå ett effektivt och flexibelt system kvarstår dock. Regeringen har vidare för avsikt att noga följa upp effekter och konskevenser av olika åtgärder bl. a. för barn och unga ur ett barnrättsperspektiv. var av alla asylsökande ensamkommande barn placerade i andra kommuner än anvisningskommunen. När en anvisningskommun placerar ett ensamkommande barn i en annan kommun leder det till sämre planeringsförutsättningar och ett utökat ansvar för mottagandet och därmed merkostnader för den kommun där barnet placeras, särskilt i fråga om barnets skolgång. Därtill kommer kommunens ansvar för de barn som anvisats av . Vissa kommuner får därmed bära ett stort ansvar för mottagandet av ensamkommande barn. ringen vill förtydliga alla kommuners ansvar vad gäller mottagandet av ensamkommande barn genom att i lagen (1994:137) mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) införa en begränsning av möjligheten att placera barnet i annan kommun än den som har anvisat. Förslaget har remitterats i form av en promemoria (Ds 2015:33). Den aviserade lagändringen, som avses träda i kraft , tillsammans med den nya anvisningsmodellen som infördes , förväntas leda till en jämnare fördelning av ensamkommande barn som vistas i landets kommuner samt ökad förutsägbarhet vilket medför bättre förutsättningar för kommunerna att planera och utföra sitt uppdrag och därmed beakta barnets bästa. Ökad användning av medicinska åldersbedömningar Att stärka skyddet för de asylsökande ensamkommande barn som vistas i är centralt för regeringen. Regeringens målsättning är att medicinska åldersbedömningar ska genomföras i väsentligt högre utsträckning än vad som görs , i enlighet med regeringsuppdraget Ju2016/03931 (s. 47, avsnitt 2.6.1, utg. omr. Vuxna ska inte bo i boenden för ensamkommande barn och medel avsatta för barn ska inte gå till vuxna. har i enlighet med regeringens tidigare beslut fått i uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar. Verksamheten ska skyndsamt utvecklas så att den motsvarar behovet. I syfte att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar har regeringen gett ett uppdrag (S2016/04832/FS [delvis]). Uppdraget ska redovisas och samordnas med det arbete som görs inom ramen för uppdrag. utreder också förutsättningarna för att bedöma och fatta beslut om ålder i ett tidigare skede av asylprocessen än vad som görs . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Nytt ersättningssystem för ensamkommande barn Staten ersätter enligt LMA kommunerna för deras kostnader för mottagandet av ensamkommande barn. beräknas statens kostnader för mottagande av asylsökande ensamkommande barn utgöra drygt hälften av den totala kostnaden för mottagande av asylsökande. Inte minst utifrån den kraftiga ökningen av ensamkommande barn har det blivit tydligt att nuvarande regelverk (förordning 2002:1118 om statlig ersättning för asylsökande m.fl. och förordning 2010:1122 om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar) är svåröverskådligt och administrativt betungande, både för kommunerna och för . Det leder till onödiga eftersläpningar i utbetalningarna till kommunerna och är inte tillräckligt kostnadseffektivt. I syfte att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten för kommuner och avser regeringen att införa ett nytt ersättningssystem för ensamkommande asylsökande flickor och pojkar 2017. Förändringar aviserades i vårpropositionen . En promemoria i vilken utgångspunkterna för de kommande förordningsändringarna presenteras har gått ut på remiss. (se vidare utg. omr. Förändringar i mottagandet av asylsökande och nyanlända Ökat behov av tidiga insatser Mot bakgrund av det kraftigt ökade antalet personer som sökt asyl i och de längre handläggningstiderna för asylprövning har behovet av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som är inskrivna i mottagande ökat. Med tidiga insatser avses aktiviteter som bl.a. syftar till att stärka asylsökande kvinnors och mäns kunskaper i svenska och kunskaper om det svenska samhället samt påskynda etableringen på arbetsmarknaden. För att så många asylsökande kvinnor och män som möjligt ska kunna nås av tidiga insatser har regeringen i vårpropositionen (2015/16:100, bet. 2015/16:FiU20, rskr. 2015/16:308) föreslagit en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning av verksamheten. Enligt förslaget ska inte längre ansvara för svenskundervisning eller andra etableringsförberedande åtgärder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen föreslår istället att länsstyrelserna får ansvaret för att samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande (se vidare under utg. omr. 1, 13 och 7). kommer dock även fortsättningsvis att ansvara för information till asylsökande samt underlätta för andra aktörer att verka inom ramen för tidiga insatser. Möjligheterna att arbeta bör ses över. är dessa möjligheter begränsade, vilket både kan fördröja och försvåra etableringen. (se vidare under utg. omr. Vidare har regeringen gett Arbetsförmedlingen, , , och i uppdrag att, tillsammans med Kommuner och Landsting, fortsätta arbetet med förenklade och mer effektiva processer för nyanlända kvinnor och män i deras myndighetskontakter. Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1.1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 062 989 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 321 998 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 939 242 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 uppdrag och verksamhet påverkas av en osäker och föränderlig omvärld, vilket blev mycket tydligt . Antalet asylsökande varierar ofta avsevärt mellan månader och år och nivåerna är svåra att prognostisera. Även antalet inkommande ansökningar om uppehållstillstånd och medborgarskap varierar , liksom antalet inskrivna personer i mottagande. bedömer i sin senaste prognos att mellan 35 700 och 77 700 personer kommer att söka asyl i . Regeringens förslag i denna proposition grundar sig på ett antagande om 51 200 asylsökande 2017, vilket överensstämmer med planeringsantagande. Det är 21 800 eller färre asylsökande än vad anslaget beräknades utifrån i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Det är viktigt att tiden som de asylsökande befinner sig i mottagande är så kort som möjligt, både för individens bästa och för att begränsa kostnaderna för mottagandet. Korta handläggningstider gynnar också kostnadseffektiveteten inom prövningen av ansökningar. bedöms avgöra omkring dubbelt så många asylärenden som . Myndigheten har dock inte kunnat utöka prövningskapaciteten i den utsträckning som hade behövts för att möta det stora antalet människor som sökte asyl i och bibehålla eller förkorta handläggningstiderna. Det har lett till att den totala vistelsetiden och antalet inskrivna inom mottagandet ökat kraftigt . Vid utgången av 2016 bedöms 52 000 fler personer vara inskrivna i mottagande, varav 42 000 med ett öppet asylärende, jämfört med vad som låg till grund för beslutet i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) Verksamheten är kunskapsintensiv, vilket innebär att rekrytering och avveckling blir kostsam. Vid nyrekrytering tillkommer kostnader för utbildning. Vidare har övrig tillståndsprövning fått stå tillbaka för asylprövning och mottagandeverksamhet som det skett ökningar av t.ex. antalet ansökningar om anhöriginvandring och arbetstillstånd. I ljuset av de förändrade förutsättningarna föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020. Förslaget innefattar ett skärpt krav på att vidta effektiviseringsåtgärder som motsvarar . Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att blir ansvarig myndighet för bosättning av nyanlända invandrare med stöd av lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (2016:38). Därför föreslår regeringen att överförs från anslag 1:1 Arbetsförmedlingen under utgiftsområde 14. Vidare aviserades ekonomiska vårproposition att de ändamål och verksamheter som avser organiserad sysselsättning för asylsökande som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder flyttas till länsstyrelserna. Därför föreslår regeringen att överförs till anslag 5.1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 och beräknas ökas med 2018, 2019 och 2020. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.12 Härledning av utgiftsnivån –2020 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 5 157 383 000, 4 493 050 000 respektive 4 . 2.6.21:2 Ersättningar och bostadskostnader Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1.2 Ersättningar och boendekostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande och de sökandes vistelsetider i mottagande. Exempel på faktorer som påverkar vistelsetiderna är handläggningstiderna hos berörda myndigheter, tiden till kommunmottagande efter beslut om uppehållstillstånd alternativt tiden till utresa efter beslut om avvisning eller utvisning. Vidare påverkas behovet av medel av kostnaden i mottagande. ökade antalet inskrivna i mottagandet mångfalt och antalet inskrivna vid utgången av 2015 steg till 181 890 personer. antas det genomsnittliga antalet inskrivna uppgå till 158 000 för att därefter sjunka till 89 000 . Det är 30 fler än vad som antogs i beräkningarna som låg till grund för budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Antalet inskrivna bedöms också fortsätta minska men även antas nivån överstiga antalet som anslaget dimensionerades för i budgetpropositionen . Utöver ovan bedöms utgifterna främst förändras till följd av planerade förändringar av statens ersättningsystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Mot ovan angivna bakgrund föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017, för att sedan minska med 2018, 2019 och med 2020. Vidare tillför regeringen för att kunna kompensera kommunerna för eventuella extraordinära utgifter till följd av det nya ersättningssystemet. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Ersättningar och boendekostnader Förändring till följd av: -6 494 000 -2 649 000 -2 236 000 -4 703 000 -6 160 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att sammantaget 23 anvisas under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.15 Anslagsutveckling 1:3 Migrationspolitiska åtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för –schablonberäknade statsbidrag till kommuner för mottagande av skyddsbehövande m.fl. i samband med vidarebosättning, –uttagning av personer som ska vidarebosättas samt resor vid vidarebosättning, –migrationspolitiska projekt och analyser, –statsbidrag till internationella organisationer inom migrationsområdet, –statsbidrag till Svenska Röda Korset för efterforskning och familjeåterförening under fredstid, –förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungslandet, –återvandringsprojekt och bidrag i samband återvandring samt Mottagandet av flyktingar för vidarebosättning utgör en laglig och trygg väg till . Regeringen anser att kvot med 1 900 vidarebosatta bör ökas successivt till 3 2017 och till 5 000 . Därför föreslår regeringen en ökning av anslaget med 2017, 2018, 2019 och med 2020. delvis genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med 2017, 2018, 2019 och med 2020. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.16 Härledning av utgiftsnivån –2020 för 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till, 1 093 677 000, 1 121 277 000 respektive 1 . 2.6.41:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Tabell 2.17 Anslagsutveckling 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 074 451 tkr prisnivå. 3Motsvarar 798 150 tkr prisnivå. 4Motsvarar 763 387 tkr prisnivå. Anslaget får användas för –migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål, –utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsmål samt –förvaltningsutgifter för de aktuella domstolarnas verksamhet med utlännings- och medborgarskapsmål. Till följd av den stora ökningen av antalet asylärenden som planerar att avgöra och kommande år bedöms migrationsdomstolarna behöva avgöra betydligt fler asylmål än vad anslaget dimensionerades för i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). rör det sig om en ökning och 2018 . För att migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen ska ha tillräckliga resurser och kapacitet att kunna hantera denna ökning föreslår regeringen att tillförs anslaget 2017. beräknas anslaget behöva öka med , och med 2020. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget minskas med 2017 vilka tillförs anslag 1:17 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet till följd av det ökade antalet ärenden rörande anställning av domare till migrationsdomstolarna. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.18 Härledning av utgiftsnivån –2020 för 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 095 945 000, 831 369 000 respektive . 2.6.51:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget får användas för –migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål, –utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen (2005:716), –utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) och ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) i mål enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för tolkförmedlings administrativa avgifter ingå. Då antalet inkomna och avgjorda mål beräknas öka vid migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen ökar även behovet av medel för offentligt biträde samt övriga kostnader kopplade till utlännings- och medborgarskapsmål. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.20 Härledning av utgiftsnivån –2020 för 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 323 800 000, 234 800 000 respektive . 2.6.61:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1.6 Offentliga biträde i utlänningsärenden 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Till följd av den stora ökningen av antalet asylsökande ökar utgifterna för offentliga biträden. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2017. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande: Tabell 2.22 Härledning av utgiftsnivån –2020 för 1:6 Offentliga biträde i utlänningsärenden