prop · H40351 · 2016-12-13 00:00:00 — Arbetet med omfattningsstudier kan med fördel ske i samråd med till exempel In- spektionen för Socialförsäkringen. Vidare förefaller kunna tjäna som ett exempel på hur arbetet kan bedrivas, trots de skillnader som föreligger i både skatte- och socialförsäkringssystem. Där genomförs mätningar och dessa kan jämföras vilket ger goda möjligheter till att mäta effektiviteten i genomförda insatser. Snabbhet i handläggning har premierats har skickat en enkät till försäkringshandläggarna inom respektive förmån som granskas. Den visar att man anser att snabbhet i handläggning av ärenden har premierats framför att göra rätt. Vidare visar enkäten att handläggare har låtit bli att utreda misstänkta fel på grund av tidsbrist eller brist på kunskap om hur de ska göra. Enkäten visade också att handläggare har efterfrågat mer tid för de enskilda ärendena och mer information om felaktigheter. Stor skillnad mellan bedömt fel och återkrav En genomgång av årsredovisningar visar att återkraven uppgår till . Om resultatet, , från den senaste omfattningsstudien antas vara korrekt har betalat ut för mycket. Det skulle innebära att av de felaktiga utbetalningarna har upptäckts. växer fordringsstocken och uppgick den till . Till detta kan adderas att antalet R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N pågående återkravsärenden nästan har dubblerats , från drygt 23 500 till knappt 47 000. Antalet ärenden som är äldre än har gått från . Den stora ökningen av återkravsärenden förklaras med att verksamheten fick en lägre budgettilldelning 2014. •tillse att prioriteringar inom arbetet mot felaktiga utbetalningar inte leder till att delområden som till exempel återkravsverksamheten nedprioriteras. Om enbart arbetet med att effektivisera kontrollverksamheten prioriteras upp innebär det att närliggande områden som fordrings- och återkravsverksamheten kommer att få en ökad arbetsbelastning. Av den anledningen måste en öka ambitionsnivå på ett område mötas av motsvarande ökning inom angränsande områden. • ta fram serviceåtaganden för återkravsärenden. anser att ökningen av ärenden som är äldre än bör motverkas. Genom att sätta upp servicemål för återkravsärenden tydliggör för både handläggare och förmånstagare vilken väntetid som anses vara acceptabel. I arbetet med att ta fram serviceåtaganden kan med fördel dra nytta av erfarenheter på samma område. Effektiviteten i kontrollerna går inte att bedöma insatser för att minska felaktiga utbetalningar är svåra att utvärdera eftersom det saknas underlag för hur stora summor som betalas ut felaktigt. Före har det därför inte heller gått att bedöma om de kontroller som genomförts har varit kostnadseffektiva eller hur effektiv återkravsverksamheten har varit eftersom det saknats underlag som visar kostnader för dessa. Vidare går inte strategi, att genomföra kontroller , att utvärdera då det saknas uppskattningar av hur strategin beräknas kunna påverka utbetalningarna. Dock visar statistik från att antalet kontrollutredningar har minskat som kontrollutredning med åtgärd har ökat. Det indikerar att precisionen i arbete har förbättrats. har även genomfört en organisationsförändring där kontrollutredning och utbetalningskontroll har koncentrerats till verksamhetsområdet och återkravs- och fordringsverksamheten har koncentrerats till verksamhetsområdet . På så sätt anser att de kan följa kostnaderna på ett bättre sätt. • mäta effektiviteten (cost-benefit) i insatser för att minska felaktiga utbetalningar. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Bakgrund och motiv Socialförsäkringssystemet är en central del av det statliga åtagandet. I systemet ingår bidrag och ersättningar till barnfamiljer, sjuka och personer med funktionsnedsättning, Systemet omfattar i princip hela befolkningen och syftet är att ge de försäkrade ekonomisk trygghet under livets olika skeden. har utgifterna för socialförsäkringssystemet minskat som andel av BNP och uppgick utgifterna för de förmåner och ersättningar som administreras av till av BNP (). Diagram 1 Socialförsäkringens utgifter (priser) 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Källa: Socialförsäkringen i siffror 2015. I diagrammet ingår inte ålderspensionssystemet. Drygt hälften av utgifterna gick till sjuka och personer med funktionsnedsättning och ungefär en tredjedel gick till barn och familjer. De kvarvarande utgifterna återfinns främst inom arbetsmarknadsområdet, till exempel etableringsersättning och aktivitetsstöd, och administration. Totalt finns ett 50-tal olika förmåner som alla administreras av . fattade nästan 11 miljoner beslut och det gjordes knappt 33 miljoner utbetalningar.2 Utöver dessa 2Försäkringskassan 2014d, årsredovisning 2014. I vissa förmåner redovisas endast beslut medan det i andra förmåner redovisas antal utbetalningar. Det är således inte samma förmåner som återfinns i beslut och utbetalning. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N finns ett antal förmåner och ersättningar till pensionärer, som administreras av . Ett system som syftar till att ge ekonomisk trygghet under livets olika skeden, som omfattar större delen av befolkning3 och där utbetalningarna utgör flera procent av BNP kräver en hög legitimitet. Det är därför särskilt viktigt att socialförsäkringen används på rätt sätt och inte missbrukas. uttalade i samband med att lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen behandlades, att det för dess legitimitet är nödvändigt att minska de felaktiga utbetalningarna, oavsett storlek. visade ett flertal undersökningar att kontrollerna av systemet var eftersatta och att styrningen var bristfällig. Mot bland annat den bakgrunden beslutade regeringen om ett åtgärdsprogram för att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystemen. Utöver detta inrättade regeringen en delegation mot felaktiga utbetalningar4. Delegationen skulle bland annat följa det statliga arbetet inom området, utarbeta mätmetoder och föreslå mål för att minska fusk och felaktigheter. Delegationens arbete omfattade både avsiktliga och oavsiktliga fel som begåtts av både myndigheter och försäkrade. lämnades ett slutbetänkande till regeringen. Totalt kunde utredningen konstatera att de felaktiga utbetalningarna föreföll uppgå till ungefär 18–. Efter delegationens slutbetänkande lämnade regeringen ett treårigt samverkansuppdrag till elva myndigheter.5 Myndigheterna skulle tillsammans med kommuner och arbetslöshetskassor samverka kring ett antal områden för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. Inom ramen för samverkansuppdraget har tre rapporter publicerats, , och ett antal förslag till hur det fortsatta arbetet kan bedrivas har lämnats. Socialförsäkringssystemets centrala betydelse för det statliga åtagandet och den stora omfattningen i både pengar och antal förmånstagare kräver en hög legitimitet och stort förtroende, något som kan vara svårt att uppnå om det förekommer omfattande felaktigheter och fusk. Av den anledningen syftar denna granskning till att 3För att omfattas av olika delar av socialförsäkringen måste olika kriterier vara uppfyllda. Det finns förmåner som grundas på bosättning i , arbete i och andra omständigheter. 2005:52, Delegation för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. 5Se 2010, Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2009, (ESV 2010:7), s. 3. Myndigheterna var Arbetsförmedlingen, , , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , och . kommuner och landsting, företrädare för kommunala nämnder, Arbetslöshetskassornas och representanter för arbetslöshetskassor bjöds också in att delta. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kartlägga och bedöma regeringens och övergripande arbete med att motverka felaktiga utbetalningar efter samverkansuppdragets sista rapport . Arbetet med att motverka felaktiga inbetalningar involverar flera olika departement. I denna granskning är det i huvudsak arbete som står i fokus. ansvarar för närmare 50 olika sociala förmåner. Av dessa står några få för majoriteten av försäkringsutgifterna. har i granskningen valt ut fem förmåner som tillsammans står för hälften av försäkringsutgifterna, hälften av de utbetalningar som blir fel och av det belopp som kräver tillbaka . De fem förmånerna som är föremål för denna granskning är assistansersättning, bostadsbidrag, sjukersättning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Förmånerna bedöms ge en god bild av hur regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar bedrivs. Det finns även förmåner som handläggs av . Dock har studier visat att av felen sker inom de förmåner som handlägger. Av den orsaken ingår inte i denna granskning.6 Vad som anses ingå i kontrollverksamhet kan variera. definition om vad som ingår i kontroller omfattar både förebyggande och upptäckande åtgärder som leder till att risken för felaktiga försäkringsbeslut och utbetalningar minskar. Det innebär att såväl information till den försäkrade som efterkontroller räknas som kontroller. Andra delar som kan omfatta arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar är den systematiska kvalitetsutvecklingen, den praktiska handläggningen och återkravsverksamheten. går inte djupare in på kvalitetsarbetet, handläggningen eller myndighetens information till de försäkrade. Inte heller ingår arbetet som är inriktat på att skapa förtroende och legitimitet för socialförsäkringen. Granskningens utgångspunkt har varit att regeringen och är intresserade av att kunna göra en bedömning av hur arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har utvecklats. Det förutsätter att både regeringen och regelbundet mäter och känner till den ungefärliga omfattningen av de 6SOU 2008:74, ESV 2011 Samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, (ESV Rapport 2011:11), 2010, Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (dnr. 002939–20110) R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N felaktiga utbetalningarna och att insatser och åtgärder har vidtagits i syfte att minska felen. För att kunna bedriva ett effektivt arbete mot felaktiga utbetalningar anser att följande kriterier behöver vara uppfyllda: •Det görs återkommande bedömningar av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. •Det finns uppskattningar av kostnader och intäkter för insatser mot de felaktiga utbetalningarna. bedömning är att sådana underlag skulle medföra att regeringen och skulle ha möjlighet att uttala sig om: •storleken på problemet med felaktiga utbetalningar. •hur omfattningen av och statens utgifter för felaktiga utbetalningar har förändrats . •vilka insatser som varit verksamma i att motverka felaktiga utbetalningar. •kostnadseffektiviteten i de insatser som genomförts. •lämplig kontrollnivå inom respektive förmån. 1.5 Metod och genomförande Granskningen har genomförts av revisorerna och omfattar perioden –2015. Intervjuer har genomförts med förmånshandläggare inom de fem aktuella förmånerna, återkravshandläggare, kontrollutredare, verksamhetsutvecklare och verksamhetsansvariga vid samt tjänstemän vid . Vidare har genomfört dokumentstudier i syfte att klargöra regeringens och arbete inom området. Instruktioner och regleringsbrev för olika myndigheter, återrapportering på regeringsuppdrag, myndighetens förslag till regelförändringar, processbeskrivningar och interna beslut har gåtts igenom. har även genomfört en enkätundersökning till cirka 700 förmånshandläggare inom de aktuella förmånerna och statistiskt analyserat återkravsärenden hos . I slutskedet av arbetet anlitade konsulten för analys och bearbetning av rapporten. Även revisionsdirektör och enhetschef har deltagit med kommentarer och bearbetningar. I bilaga 1 återfinns en mer detaljerad beskrivning av enkätundersökningen och den statistiska analysen. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1 Studier av omfattningen av felaktiga utbetalningar I huvudsak har det genomförts tre studier som försökt beräkna omfattningen av felaktiga utbetalningar, så kallade omfattningsstudier. Dessa studier beskrivs mer i detalj i kommande avsnitt. Det främsta problemet med att uppskatta omfattningen av felaktiga utbetalningar är att det saknas tillförlitliga data, inklusive mörkertal (fel som inte upptäcks) med klassiska statistiska metoder. Så kallade omfattningsstudier försöker uppskatta den totala omfattningen av de felaktiga utbetalningarna inklusive de fel som inte upptäcks, till exempel svartarbete eller sjukskrivning som följd av felaktigt intyg. , FUT-delegationen och samverkansuppdraget har genomfört omfattningsstudier med hjälp av en metod som kallas för Expert Elicitation. Expert Elicitation är en metod som innebär att olika experter gör enskilda bedömningar av felaktiga utbetalningar och mörkertalet, som därefter diskuteras och vägs samman till en samlad bedömning. Resultaten från metoden ger en bild av vilka felaktigheter som sker och hur mycket felen kostar . Dessutom ges en indikation om felaktiga utbetalningar för förmånernas kostnader i förhållande till varandra eftersom alla förmåner undersöks med en och samma metod och praktiska tillvägagångssätt. Jämförs enskilda skattningar av förmåner (det vill säga med tidigare undersökningar) gör den stora osäkerheten kring varje enskild skattning att det inte går att fastställa någon statistisk signifikant skillnad . Det går därför inte att dra några slutsatser ifall de felaktiga utbetalningarna ökat eller minskat. Dessutom har olika praktiska tillvägagångssätt tillämpats vid de olika mättillfällena vilket försvårar tolkning vid jämförelser.7 2.1.1Delegationen mot felaktiga utbetalningars bedömning av felaktiga utbetalningar gjorde FUT-delegationen en uppskattning av omfattningen av felaktiga utbetalningar. Sammantaget djupstuderades 16 trygghetssystem och en översiktlig analys gjordes för ytterligare 30. Av de som betalades ut från de djupstuderande trygghetssystemen bedömdes i genomsnitt 6–betalas ut felaktigt. En sammantagen bedömning av både de djupstuderade och de övriga systemen gav ett något lägre resultat, där av de totala utbetalningarna var felaktiga. Beloppet bedömdes uppgå till 18–. Be- dömningen inkluderade mörkertal, det vill säga fel som inte upptäcks. Hälften av felen bedömdes utgöras av oavsiktliga fel från de försäkrade och handläggare på 7Ekonomistyrningsverket 2011, Samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, (rapport 2011:11). R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N Den andra hälften bedömdes utgöras av bidragsbrott från de försäkrade, det vill säga 9–10 miljarder kronor.8 Inom assistansersättningen och föräldraförmånerna bedömdes av utbetalningarna vara felaktiga (vardera). Bland bostadsbidraget och sjuk- och aktivitetsersättningen bedömdes vara felaktiga (knappt 1,3 miljarder vardera). 2.1.2 bedömning av felaktiga utbetalningar bedömde att de felaktiga utbetalningarna sammantaget kunde uppskattas till av socialförsäkringssystemets totala utbetalningar (se tabell 2.1). Detta motsvarade eftersom de totala utbetalningarna uppgick till 449 miljarder, inklusive ålderspensionssystemet.9 Bland de förmåner handlägger , vilket är något färre jämfört med till antalet, var det som var felaktiga. Utbetalningarna uppgick till . De felaktiga utbetalningarna uppskattades också per förmån och i tabell 2.1 redovisas de förmåner som ingår i granskning. Totalt uppgick de felaktiga utbetalningarna för dessa förmåner till . 8Ålderspensionen är exkluderad ur summan av utbetalning från välfärdssystemen. Vad kostar felen? Omfattningen av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, rapport 7 till Delegationen mot felaktiga utbetalningar, s. 13 ff. 9Siffran är en skattning utifrån en metod som beskrivs i en rapport från , Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (dnr: ). ESV:s siffra uppgår till och är den faktiska utbetalningen. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2.1 uppskattade felaktiga utbetalningar per förmån 2009, andel av totala * Summa för de förmåner som ingår i denna granskning Summa samtliga förmåner** *) Bedömningarna är beräknade utifrån sannolikhetsfördelningar gjorda av experter hos med hjälp av metoden Expert Elicitation. **) Inklusive ekonomisk äldrepolitik och ålderspensionssystemet. Källa: , Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (dnr. 002939–2010). genomförde även en omfattningsstudie . I den bedömdes de felaktiga utbetalningar uppgå till av de totala utbetalningarna, eller . På grund av den stora osäkerheten i skattningarna bedömde det som svårt att konstatera om någon säkerställd förändring hade skett och hur omfattande de felaktiga utbetalningarna från socialförsäkringen verkligen var vid tidpunkten.10 2.1.3 Samverkansuppdragets bedömning av felaktiga utbetalningar Samverkansuppdraget bedömde att värdet av de felaktiga utbetalningarna sammantaget kunde uppskattas till ett förväntat värde om , eller av utbetalningar. Dessa uppgick till nära 500 miljarder inklusive ålderspensionssystemet. Uppskattningen hade ett osäkerhetsintervall mellan av de totala utbetalningarna för de aktuella förmånerna. Felen antogs därmed ligga mellan cirka 4 och 29 miljarder kronor.11 Om ålderspens- 10Försäkringskassan 2010, Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (002939–2010). 11I utbetalningarna räknas även ålderspension in. 2011, Samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, (rapport 2011:11). R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N ionssystemet inte räknas med i samverkansuppdragets bedömning hamnade uppskattningen på omkring 14 miljarder felaktiga utbetalningar av 212 miljarder totalt, vilket motsvarar . Inom assistansersättning bedömdes de felaktiga utbetalningarna uppgå till (2,), inom tillfällig föräldrapenning till (0,), inom sjuk- och aktivitetsersättning till (4,), inom föräldrapenning till (0,) och inom bostadsbidrag till (0,). Totalt uppgick dessa felaktiga utbetalningar till . 2.1.4 Sammanfattning av de tre omfattningsstudierna Tabell 2.2 Jämförelse mellan omfattningsstudierna (Siffrorna inom parentes anger procentandel av totala utbetalningar) (miljarder kr) (miljarder kr) (miljarder kr) 18–20 () 16,4 (3,) 16,5 (3,) Källa: SOU 2008:74, 2011, Samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, (rapport 2011:11), 2010, Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (dnr. 002939–2010). Som framkommer i tabell 2.2 uppskattas omfattningen på de felaktiga utbetalningarna till mellan 16–, dock är osäkerhetsintervallet relativt stort. De förmåner som inom denna granskning tittat närmare på avseende arbetet med att minimera felaktiga utbetalningar står för hälften av felen. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Skillnad i fördelning av felaktiga utbetalningar för olika förmåner mellan de olika omfattningsstudierna Källa: SOU 2008:74, 2011, Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, (rapport 2011:11), 2010, Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen, (dnr. Den stora skillnaden mellan de olika omfattningsstudierna är bedömningen av bostadsbidrag, sjuk- och aktivitetsersättningen, tillfällig föräldrapenning och föräldrapenning. Den största skillnaden återfinns i förmånen sjuk- och aktivitetsersättningen. Med stor sannolikhet beror skillnaden på förändrat regelverk både för tillfällig föräldrapenning (införande av VAB–intyg) och för sjuk- och aktivitetsersättning (den tidsbegränsade sjukersättningen upphörde). Skillnaden i totala felaktiga utbetalningar mellan FUT delegationens bedömning och de övriga är cirka 3–, dock är skillnaden mellan de förmåner som ingår i denna granskning små. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N Audit Office () gjorde 2006 en sammanställning av nio länders arbete mot felaktiga utbetalningar. Av dessa nio länder13 var det fem14 som hade något mått på hur stora de felaktiga utbetalningarna var. Uppskattningarna av de felaktiga utbetalningarna visade på variationer på 2–. Då är även ålderspensionssystemet inkluderat. Bland alla länder är det som förefaller ha kommit längst i sitt arbete med att minimera felaktiga utbetalningar. , och särskilt , har området med felaktiga utbetalningar varit högt prioriterat. De felaktiga utbetalningarna skattades och delades upp i bidragsbrott och andra fel i förhållande till de totala utbetalningarna. uppskattade att () lade ned på att mäta och analysera de felaktiga utbetalningarna från trygghetssystemen. Mätningarna baserades på kontinuerliga program där stora urval av bidrag och ersättningar studerades för att identifiera högriskområden. har DWP publicerat en rapport över utvecklingen av de felaktiga utbetalningarna.15 Vidare finns rapporter som beskriver vilken metod som använts och hur förändringar i metoden påverkat utfallet. /uppgick felaktiga utbetalningar till (för mycket utbetalt) och (för lite utbetalt) av utgifterna. Felmarginalen uppgick till ±0,3 procent.16 I är det även möjligt att jämföra mätningarna . I mättes felaktiga utbetalningar både vad gäller brott och fel per trygghetssystem. I mätningen delades även beloppet in i för mycket och för lite utbetalt. För att mäta felaktigheter har en mängd åtgärder vidtagits, såsom riskvärdering, statistiska urval och kontinuerliga genomgångar av de olika systemen. genomförde slumpmässiga kontroller på ett urval av ärenden. Dock finns ingen skattning på storleken av de felaktiga utbetalningarna, inklusive mörkertal. Inte heller , eller de nordiska länderna genomförde för NAO:s studie skattningar av den totala storleken på de felaktiga utbetalningarna, där mörkertalet inkluderas. Mätningarna baseras istället på upptäckta fel. 12Delegationen mot felaktiga utbetalningar , Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, (Rapport 7), s. 53 ff. 13Danmark, , , , , , , och 14Irland, , , och 15Department for Work and Pensions, Fraud and in the 16Department for Work and Pensions (2015) Fraud and in the : final 2014/2015 estimates first release 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3 Orsaker till fel I en expertrapport till delegationen mot felaktiga utbetalningar beskrivs orsaker till felaktiga utbetalningar för ett antal förmåner. Expertrapporten har tittat på flera olika förmåner från flera olika myndigheter och konstaterat att det finns ett antal punkter som är gemensamma för alla. En vanlig orsak till fel är att får felaktiga uppgifter av den sökande eller från annan aktör, till exempel arbetsgivare, läkare eller annan vårdgivare. En annan vanlig orsak är att inte kontrollerar underlag för att det inte går eller på grund av resursbrist. Ytterligare en orsak är att regelverken kan vara komplicerade och svårkontrollerade och dessutom lämnar stort utrymme för bedömningar och förhandlingar.17 har i olika rapporter beskrivit anledningarna till fel som orsakas av myndigheten. Inom assistansersättningen, tillfällig föräldrapenning och föräldrapenningen är den främsta anledningen till egenorsakade fel att myndigheten inte åtgärdat anmälda ändringar samt felregistreringar.