prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — individ- och familjeomsorg har haft svårt att rekrytera och behålla personal. Den stora ökningen av antalet asyl- sökande ensamkommande barn har lett till en ökad arbetsbelastning och än mer ansträngd situation inom den sociala barn- och ungdomsvården. Enligt har kommunerna haft svårigheter att uppfylla lagar och föreskrifter i arbetet med att ta hand om ensamkommande barn. De kommuner som är mest ansträngda har haft svårt att utreda och följa upp beslut, och det finns risk för att de inte tillgodoser barnens behov. Även andra delar av har berörts, bl.a. handläggningen av anmälningar om oro för att barn far illa eller riskerar att fara illa. Regeringen fortsätter att följa situationen och ser ett behov av att stödja kommunerna. Regeringens satsning på en nationell samord- nare för den sociala barn- och ungdomsvården och satsningar på bl.a. stärkt kompetens, intro- duktion i yrkesrollen och kompetensutveckling för personalen i den sociala barn- och ungdoms- vården ska bidra till att målet om att stärka skyddet för utsatta barn uppnås. Iakttagelser från den nationella samordnaren bidrar till ökad kunskap om vilka åtgärder som behöver vidtas för att driva på utvecklingen till en medskapande social barn- och ungdomsvård av god kvalitet. En mycket hög efterfrågan inom den statligt bedrivna ungdomsvården har inneburit att en lägre andel ungdomar, främst pojkar, kunnat placeras omgående jämfört med föregående år. Platsbristen beror framför allt på ett ökat behov av att placera ensamkommande pojkar i särskilda ungdomshem. För placerade barn kan samhällsvården inne- bära många uppbrott och flyttar, vilket riskerar att bryta skolgången och kan leda till svårigheter att klara skolan. Den snabba och kraftiga ökningen av antalet asylsökande ensam- kommande barn innebar att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 många kommuner placerade ensamkommande barn som anvisats till kommunen i annan kom- mun. Kommuner försöker nu att flytta barnen till anvisningskommunen, vilket innebär upp- brott för individen. Uppbrott och flyttar riskerar att bryta skol- gången och kan leda till svårigheter för barnen att klara skolan. Samverkansmodellen SiSam innebär en struktur för samverkan mellan SiS ungdomshem, och skolan med barnet i centrum visar på positiva resultat. Sam- verkan mellan , skolan men också hälso- och sjukvården behöver fortsatt stärkas för alla flickor och pojkar. Det ekonomiska biståndet är det yttersta skyddsnätet för personer som saknar andra möjligheter till försörjning. Bland ensamstående mödrar är det betydligt vanligare med ekono- miskt bistånd jämfört med andra hushållstyper. Ensamstående föräldrar har en större försörj- ningsbörda jämfört med familjer utan barn vilket kan bidra till en högre ekonomiskt utsatthet. Utrikes födda liksom unga vuxna är också över- representerade i förhållande till genomsnittet för riket. Detta hänger samman med att arbetslös- heten är högre bland dem samt att de ofta inte kvalificerat sig för ersättningar från sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Med anledning av att en betydande andel av dem som tar emot ekonomiskt bistånd gör det på grund av arbetslöshet är det viktigt med in- satser som bidrar till den enskildes förmåga till självförsörjning genom förvärvsarbete. Rege- ringens insatser för att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet är viktiga åtgärder för att minska behovet av ekonomiskt bistånd. Höjningen av underhållstödet torde också leda till att något färre ensamstående kvinnor är be- roende av ekonomiskt bistånd. Vidare är det viktigt att det för den enskilde tydligt framgår vilka krav som kan ställas för att ha rätt till bistånd för sin försörjning både från och från Arbetsförmedlingen. Därför infördes en bestämmelse i SoL som innebär att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjnings- stöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Det är också viktigt att underlätta för vid handläggning av ärenden att ta del av uppgifter från Arbetsförmedlingen i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 syfte att effektivisera handläggningen och minska risken för felaktiga utbetalningar. En fortsatt utveckling av fungerande samver- kansmodeller inom missbruks- och beroende- vården är grundläggande för att vården ska fungera på bästa sätt. Det krav på överens- kommelser om samverkan som infördes i SoL och hälso- och sjukvårdslagen fr.o.m. har inte genomförts i hela landet. Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys har uppdrag att följa upp lagstiftningen. Den positiva utvecklingen att erbjuder ett första besök i allt högre grad fortsätter. finns inte kunskap om det förekommer några skillnader i denna utveckling mellan kvinnor och män. Kunskapsbaserade metoder inom missbruks- och beroendevården ges allt större utrymme. finns nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende uppdaterade och de innehåller även psykosociala stödmetoder. En majoritet av verksamheterna använder standardi- serade bedömningsinstrument som underlag för insatser vilket stärker möjligheten att följa upp insatserna både på individ- och verksamhetsnivå. I de vetenskapliga studier som ligger till grund för riktlinjerna saknas viktiga perspektiv, t.ex. när det gäller kön och ålder vilket är ett utveck- lingsområde. Det har skett stora förändringar inom miss- bruks- och beroendevården . SiS verksamhet har präglats av hög beläggning vilket gjort det svårt för myndigheten att erbjuda plats omgående. Andelen yngre ökar inom och individerna har i högre utsträckning psykiatrisk problematik och använder opiater vilket påverkar vården och dess innehåll. Den officiella statistiken visar att något färre fick frivilliga öppenvårdsinsatserna den än året innan medan något fler fick frivillig institutionsvård. Utvecklingen har varit ungefär densamma för kvinnor respektive män. Många kommuner erbjuder också insatser för kvinnor och män som service utan bistånds- beslut men där är fördelningen mellan könen inte känd. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är ett samhälls- och folkhälsoproblem som all- varligt påverkar levnadsvillkor och livskvalitet för dem som drabbas. Kommunerna ansvarar för att våldsutsatta och anhöriga får stöd och hjälp. Det ålägger staten att skapa bästa möjliga förut- sättningar för ett jämlikt och jämställt arbete på nationell nivå. Framgångsfaktorer för arbete mot våld i nära relationer och kvinnofrid är att arbetet är integrerat i ordinarie strukturer och på ledningsnivå, att inre samordning och extern samverkan fungerar och att det finns ett konse- kvent stöd från den nationella nivån. Regeringen anser att det omfattande utveck- lingsarbete och den professionalisering av arbet- et som pågår runt om i landet är mycket positivt. Det stärker rättssäkerheten för dem som utsätts för våld och ökar förutsättningarna för ett nationellt likvärdigt stöd. är det civila samhället och de ideella organisationernas insats- er ett viktigt komplement i arbetet med att ge alla våldsutsatta personer stöd och hjälp. Utvärderingar visar att de senaste årens nationella stöd och stimulans har varit en viktig förutsättning för att driva det operativa och strategiska arbetet mot våld i nära relationer och kvinnofridsarbetet framåt på regional och lokal nivå. Utvecklingsmedlen har bidragit till att lägga grunden för en struktur för att nå ut till professionen med normering och kunskapsstöd och länsstyrelsernas roll som kunskapsför- medlare har tydliggjorts. Ett arbete för att på motsvarande sätt involvera landstingen i arbetet och därmed stärka hälso- och sjukvårdens in- satser när det gäller att upptäcka och stötta våldsutsatta och att arbeta förebyggande har påbörjats inom ramen för utvecklingsmedlen. Det förebyggande arbetet och metoder för att tidigt upptäcka våldsutsatta kvinnor och barn, men även män, behöver utvecklas och spridas, inklusive befintliga metoder för att upptäcka barn som riskerar att utsättas för våld. Ett bra sätt att få ökad kunskap om våldets omfattning och konsekvenser är att regelmässigt ställa frågor om våldsutsatthet inom och hälso- och sjukvården. Metoder för och kunskap om hur man frågar om våld behöver utvecklas i alla verksamheter inom vårdens och omsorgens olika verksamhetsområden. Regeringen bedömer att inrättandet av Myndig- heten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) innebär förutsättningar för en mer effektiv och ändamålsenlig organisering av de frågor som myndigheten ansvarar för. ringen redogörs närmare för i avsnittet Resultat- redovisning Familjerätt, s. 29. Förändringen har också skapat bättre förutsättningar för kun- skapsstyrning. Som en del i det kunskapsbas- erade arbetet bedömer regeringen att det finns behov av insatser för att utveckla statistik, indik- atorer och andra bedömningsgrunder inom om- rådena familjerätt, adoptioner och föräldra- skapsstöd, kopplade till uppföljning av målet om stärkt skydd för utsatta barn. Antalet mål om vårdnad, boende och um- gänge har ökat . Det är en oroande utveckling bl.a. då allvarliga konflikter mellan föräldrar i många fall medför negativa konsekvenser för de barn som är involverade. En viktig uppgift vårdnadsutredning (dir. 2014:84) är att ta ställning till hur föräldrars möjlighet att nå samförståndslösningar i sådana mål kan utvecklas och förbättras. Utredningens förslag kommer att vara värdefulla bidrag till bättre kunskap om vilka åtgärder som kan be- höva vidtas för att undvika att konflikter mellan föräldrar hamnar i domstol och för att stärka barnets ställning i ärenden om vårdnad, boende och umgänge. Utredningen ska även ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att riskbedömningar görs i tillräcklig utsträckning. Reglerna om vårdnad, boende och umgänge ska på ett ändamålsenligt sätt ta till vara barnets rätt och göra det möjligt för barnet att komma till tals vid bedömningen av vad som är bäst för honom eller henne. rapporter visar att kommunerna behöver utveckla sina metoder för barnsamtal i ärenden om vårdnad, boende och umgänge samt anpassa utformning av umgängesstöd till barnets behov.100 Det är angeläget att stärka barnrättsper- spektivet inom det familjerättsliga området inom . Detta är en angelägen fråga för den nya myndigheten att fokusera på. Regeringen ser behov av en översyn av organi- seringen av förmedling och stöd i samband med internationell adoption i syfte att göra en an- passning till dagens förhållanden. Huvudmän och andra aktörer som bedriver föräldraskapsstödjande insatser behöver få enkel 100 Kommunernas arbete med umgängestöd (dnr S2013/9138/FST) och Barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge (dnr S2014/8922/FST). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillgång till bästa tillgängliga kunskap om hur ett jämlikt, jämställt och tillgängligt stöd i föräldra- skapet som når alla föräldrar kan bedrivas lokalt och regionalt. Analys och slutsatser om stöd till personer med funktionsnedsättning LSS och särskilt assistansreformen har på ett avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för kvinnor, män, flickor och pojkar med omfat- tande funktionsnedsättningar. Personlig assi- stans är för många människor med omfattande funktionsnedsättningar avgörande för att kunna leva ett bra liv och vara delaktiga i samhället. Många av de problem som uppmärksammats inom assistansersättningen kvarstår och nya har tillkommit. Kostnaderna för as- sistansersättning och personlig assistans har ökat kraftigt, bl.a. har antalet beviljade assistans- timmar i genomsnitt ökat kontinuerligt. Vinst- drivande företag är den vanligaste drifts- formen för personlig assistans och assistans- företagen är också i allt större utsträckning om- bud för dem som vill anlita företagen. Det finns en risk att dessa företag överdriver de assistans- berättigades behov, eftersom företagen har ett starkt ekonomiskt intresse av att få ersättning för så många beviljade timmar som möjligt i sin assistansverksamhet. En annan svårighet är det delade huvudmannaskapet, främst det mellan stat och kommun, bl.a. på grund av risken för kostnadsövervältringar. Utredningen om assistansersättningens kostnader (SOU 2012:6) konstaterade att schablonersättningen gav starka ekonomiska drivkrafter för alla aktörer att försöka öka antalet beviljade timmar eftersom varje timme gav en högre vinst. Utredningen konstaterar också att timersättningen ökat mer än de kostnader ersättningen är avsedd att täcka. Regeringen behöver fortsatt prioritera åtgärder för att komma tillrätta med de problem som LSS och assistansersättningen rymmer, som vi värnar reformens syfte. Det avser både lagstiftningen, kostnadsutvecklingen samt jämlikhets- och jämställdhetsfrågor. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att se över insatserna enligt LSS och assistansersättningen. Det är angeläget att bilstödet används mer effektivt. Även om kostnaderna för bilstödet har sjunkit är det svårt att veta 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 om det indikerar ett trendbrott. Det är även betydelsefullt att andra problem som har redo- visats i utredningen om ett reformerat bilstöd åtgärdas. Det finns en ojämställdhet mellan män och kvinnor, flickor och pojkar, när det gäller om- fattningen av assistansersättning, insatser enligt LSS och bilstöd till männens och pojkarnas för- del. Det är viktigt att detta uppmärksammas av aktörer på alla nivåer i de olika processer och att det finns ett jämställdhetsperspektiv på de åt- gärder som planeras och pågår inom området. För att stärka välfärden och för att skapa lång- siktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting avsätter regeringen till kommunsektorn och framåt (utg.omr 25 avsnitt 3.7). Det skapar möjligheter för kommunerna att höja kvaliteten i välfärds- sektorn. Reglering av privat utförd verksamhet Regeringen har tillsatt en utredning om ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster, (dir.2015:22,dir. 2015:100 och dir.2015:108). Utredningen, som antagit namnet Välfärdsut- redningen, har i uppdrag att bl.a. komma med förslag på hur offentliga medel ska användas till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo (utg.omr. 25 avsnitt 3.5.4). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ge förslag på om hur offentlighetsprincipen i praktiken kan införas i offentligt finansierad privat utförd vård och omsorg samt utbildning inom vissa skol- och utbildningsformer(dir. 2015:92). Uppdraget ska redovisas . För att meddelarskydd ska börja gälla avser regeringen att, baserat på del- betänkandet Stärkt meddelarskydd för privat- anställda i offentligt finansierad verksamhet (SOU 2013:79), lämna en proposition om att anställda m.fl. som deltar i enskilt bedriven men offentligt finansierad omsorg ska omfattas av meddelarskydd. Förbättrade förutsättningar för insatser av god kvalitet Genom stöd till utvecklingen av en evidens- baserad praktik för god kvalitet i baseras insatser i allt högre grad på bästa till- gängliga kunskap, som bygger på både vetenskap och beprövad erfarenhet. För att öka förutsätt- ningarna att tillgängliga resurser används effektivt är den samverkan som sker mellan myndigheter101 i Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen central. Den regionala samverkan och stödstrukturen som byggts upp inom ramen för överens- kommelserna med Kommuner och Landsting (SKL) om en evidensbaserad praktik är också central för att stödja den regionala och lokala nivån att omsätta aktuell kunskap till praktik. Denna struktur skapar även möjligheter för att i dialog generera systematisk kunskap vilket är angeläget i arbetet mot en mer kun- skapsbaserad socialtjänst. Fortsatt fokus på e-hälsa Visionen om e-hälsa som regeringen och Kommuner och Landsting har enats om ska följas av en eller flera handlingsplaner som förtydligar insatser som kan bidra till att upp- nå visionen. Visionen pekar ut tre insats- områden som också kommer att behandlas i handlingsplansarbetet. Dessa områden är regel- verk, mer enhetlig begreppsanvändning och standardisering. Regeringen föreslår en forskningssatsning på tillämpad välfärdsforskning för att förbättra kunskapsläget, t.ex. inom bl.a. genom identifiering, prioritering och finansie- ring av prioriterade kunskapsluckor. Denna satsning ska inkludera klientnära forskning och ska stärka samverkan mellan forskning och praktik samt öka delaktigheten från brukare och anhöriga. Psykisk ohälsa innebär ofta svårigheter och sämre levnadsförhållanden för den enskilde. Därför är även forskning om psykisk ohälsa 101 Myndigheterna är: , , , , social utvärdering, Myndigheten för delaktighet, , för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg. viktig för att utveckla kunskapsbaserade och verkningsfulla insatser (se utg. omr. Regeringens uttalade politiska ambition är att minska oskäliga skillnader baserade på kön gällande bemötande, behovsbedömning och insatsers innehåll och omfattning inom social- tjänst eller verksamhet med stöd av LSS. Social- styrelsen har ett pågående regeringsuppdrag som ska slutredovisas med syfte att för- bättra jämställdhetsperspektivet i öppna jäm- förelser102 av socialtjänst och hälso- och sjukvård. Flera av de satsningar regeringen gör inom omsorgen, t.ex. på bemanning och kvalitetsutveckling, ger förbättrade arbetsför- hållande för kvinnor, som utgör majoriteten av personal inom omsorgen. Regeringen kommer fortsatt att arbeta för att de ensamkommande barn som söker asyl i får ett bra mottagande. Ett nytt initiativ inom EU-arbetet är en euro- peisk pelare för sociala rättigheter som en del av kommissionens arbete för en fördjupad och mer rättvis ekonomisk och monetär union (EMU). Syftet med pelaren är att formulera en rad väsentliga principer som bedöms vara nöd- vändiga för väl fungerande och rättvisa arbets- marknader och välfärdssystem. Ett brett offent- ligt samråd ska tjäna som ett underlag för kom- missionens slutliga förslag om pelaren som läggs fram . Utsatta EU/EES-medborgare Regeringens insatser syftar till att bekämpa ut- satthet som att människor känner sig tvungna att tigga för att kunna klara sin försörjning. 102 Genom öppna jämförelser kan du jämföra kvaliteten inom socialtjänst och hälso- och sjukvård i hela .. Öppna jämförelser ger insyn och bidrar till lärande, uppföljning och förbättring inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 samordning av frågorna behövs. i har fått i uppdrag att stärka sam- verkan och utveckla samordningen mellan de aktörer som möter utsatta EU/EES-medborgare som vistas i tillfälligt och som saknar uppehållsrätt. har fått i uppdrag att revidera sin vägledning om och socialt bistånd samt ta fram stöd till social- tjänsten i ärenden som rör barn till utsatta EU/EES-medborgare. Det åtgärdspaket som regeringen presenterat innehåller insatser för ökad samverkan inom EU och samarbetsavtal med och . Avtalen omfattar områden som barnrätt, jämställdhet och sociala frågor. Avtalen syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mellan länderna och under- lätta samarbete mellan frivilligorganisationer i respektive land. Ökad bemanning i omsorgen Regeringen avsätter 2016–2018 för att höja kvaliteten i äldre- omsorgen. Genom en ökad tillgång till personal kan kommunerna påverka kvaliteten och effek- tiviteten inom äldreomsorgen. En ökad bemanning inom äldreomsorgen kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde vilket kan bidra till att exempelvis förebygga psykisk ohälsa, bryta iso- lering och öka kvaliteten på måltiderna. Det kan också ge större möjligheter för personalen att bidra till att gemensamt utveckla verksamheten och en förbättrad arbetsmiljö för personalen. Stärkt bemanning i barn- och ungdomsvård Regeringen aviserade i budgetpropositionen en satsning på att förbättra förutsätt- ningarna för arbete i den sociala barn- och ungdomsvården – 2019. Satsningen omfattar sammanlagt . Av dessa medel kommer att användas till stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen har uppdragit åt att genomföra stimulanssatsningen –2019 för att stärka bemanningen. Medlen får användas för att öka antalet socialsekreterare, arbetsledare och administratörer. Detta för att frigöra tid för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 socialsekreterare eller arbetsledare i deras arbete med myndighetsutövning. Regeringen föreslår en ny tjänst som följe- slagare till äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Tjänsten ska omfatta ett personligt stöd där en följeslagare kan följa med en person som har behov av stöd i olika vardags- situationer såsom att handla, gå till sjukhuset, besöka myndigheter eller annat som är viktigt att få hjälp med. Tjänsten har låga förkunskapskrav vilket kan skapa möjligheter till anställningar för personer som har en relativt svag position på arbetsmarknaden. I dialog med organisationer och Arbetsförmedlingen finns möjligheter att främja ökad sysselsättning inom ramen för be- fintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns ett behov av att öka antalet administra- törer inom för att frigöra tid för socialsekreterare eller arbetsledare i deras arbete med myndighetsutövning. En majoritet av kommunerna anser att delar av socialsekreterarnas arbetsuppgifter kan utföras av andra. Arbetsuppgifterna skulle kunna utföras av exempelvis nyanlända kvinnor och män och personer med svag ställning på arbets- marknaden Även här finns möjligheter för kommunerna att i dialog med främja ökad sysselsättning inom ramen för t.ex. befintliga arbetsmarknads- politiska åtgärder. Antalet hem för vård eller boende (HVB) har ökat kraftigt , inte minst med anledning av det ökade antalet ensamkommande barn som sökt asyl i . Det finns ett stort behov av att rekrytera personal till HVB och stödboende. En utbildning till be- handlingsassistent kan tjäna till att underlätta för boenden att rekrytera personer med rätt utbild- ning. Utbildningen kan vända sig till exempelvis nyanlända kvinnor och män samt långtidsarbets- lösa med lämplig bakgrund (motsvarande genomgången gymnasieutbildning). Den kan också passa som nästa steg med praktik eller som serviceassistent enligt förslag för samma kategorier. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen En särskild utredare har i uppdrag att ta fram en långsiktig nationell kvalitetsplan för äldre- omsorgen. Uppdraget ska redovisas till rege- ringen . Planen ska stärka utveckl- ingen av en jämlik och jämställd äldreomsorg och långsiktigt säkra en god kvalitet och för- stärkt effektivitet inom strategiskt viktiga om- råden. Utredaren ska bland annat föreslå åtgär- der som syftar till flexibla former för beslut i äldreomsorgen. Utgångspunkter för arbetet är jämlikhet, jämställdhet, trygghet, delaktighet samt inflytande. Demenssjukdomarna har omfattande konse- kvenser för den enskilde, för närstående och för hela samhället. För att möta behovet hos mål- gruppen och de samhällsekonomiska konse- kvenserna av det snabbt ökande antalet personer som lever med demenssjukdom krävs en bred kunskapshöjning i samhället. har i uppdrag att genom en nationell samordningsfunktion genomföra ett projekt med syfte att lämna ett samlat underlag dels för en bred nationell strategi om demens- sjukdomar, dels som underlag till en plan för prioriterade insatser inom området för perioden . har också i uppdrag att verka för att frågan om en vård och omsorg utan tvång och begränsningar uppmärksammas. Bland annat ska sprida exempel på hur man aktivt arbetar med att förebygga och undvika tvångs- och begränsningsåtgärder för personer med demenssjukdom. Kunskaper om hur fallskadorna bland äldre kan förebyggas eller minskas behöver få bättre sprid- ning. Regeringen presenterade en insats i Budgetpropositionen där medel – 2018 avsattes för fallskadeförebyggande arbete. Investeringsstöd till bostäder för äldre personer Regeringen beslutade om en förord- ning för ett nytt investeringsstöd. Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer.