prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — släpptes översiktskartan och en enklare höjdmodell och öppnade Lantmäteriet upp kartdata ner till skala på 1:50 000 (väg-, terräng- och fjällkartan) och en Swepos (Lantmäteriets stödsystem för satellitpositionering i ) positioneringstjänst med meternoggrannhet. Antalet nedladdningar av översiktskartan ökade drygt 60 gånger jämfört med . Höjddata laddades ner motsvarande 1 100 Sverigetäckningar jämfört med 1,5 Sverigetäckning . Den geodetiska infrastrukturen vidareutvecklas Lantmäteriet är ansvarigt för den nationella geodetiska infrastrukturen som består av de nationella och över tiden hållbara referenssystemen i plan, höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering – GNSS (GPS/GLONASS) som kallas för Swepos. Övergången till de nationella referenssystemen Sweref 99 i plan och RH 2000 i höjd pågår, och Lantmäteriet har ett särskilt uppdrag att stödja myndigheter och kommuner vid övergången. hade 277 kommuner gått över till Sweref 99 och 186 kommuner hade bytt till RH 2000. hade av de statliga myndigheter och bolag som berörs gått över till Sweref 99 och RH 2000. Stationsnätet i Swepos har förtätats ytterligare och bestod av 368 stationer. Antalet kunder som abonnerar på positioneringstjänster ökar ständigt och uppgår till drygt 2 800 stycken. Arbetet med framtagandet av en nationell höjdmodell fortgår och arbetet med geografiska data i 3D har påbörjats har uppbyggnaden av den nya nationella höjdmodellen fortsatt. Modellen är framtagen som ett stöd för anpassningen till ett förändrat klimat t.ex. genom att samhällsplaneraren ser vilka vägar vattnet tar om det blir översvämning, men har också visat sig ha många andra användningsområden. hade Lantmäteriet skannat av yta (). återstår delar av fjällen och fjällnära områden i inland att skanna. Lantmäteriet har tillsammans med berörda myndigheter och ett antal kommuner påbörjat arbetet med att ta fram gemensamma specifikationer och enhetliga utbytesmodeller för geografisk information i 3D. Lantmäteriets fastighetsinskrivning bedrivs på sju orter i landet. Antalet inskrivningsärenden ökade , bl.a. till följd av det låga ränteläget. Fördelningen av olika ärendetyper framgår av diagram 3.7. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.7 Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten Källa: Lantmäteriet. Kötiderna ligger på en rimlig nivå Kötiderna har ökat och den genomsnittliga kötiden för helåret uppgick . Orsaken till den längre handläggningstiden är den kraftigt ökade ärendevolymen. De genomsnittliga kötiderna framgår av diagram 3.8. Diagram 3.8 Genomsnittligt antal ködagar Källa: Lantmäteriet. har arbetssättet med en gemensam nationell kö utvecklats för att undvika akut produktionsutjämning mellan kontoren. Antalet ansökningar om inskrivning som ges in elektroniskt har ökat kraftigt och utnyttjas nu i av alla inskrivningsärenden. Vid utgången av 2015 hade 64 kunder anslutit sig till tjänsten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Forskning inom plan-, bygg- och bostadsområdet samt hållbar stadsutveckling Uppdraget för för hållbar utveckling, Formas, är att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggnad. Formas har också till uppgift att nyttiggöra forskningsresultat och främja en hållbar utveckling i samhället. Forskning inom planering, byggande, bostäder och hållbar stadsutveckling finansieras framför allt av Formas men även av Verket för innovationssystem (). På uppdrag av regeringen utvecklar Formas ett forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande. gjorde Formas en utlysning av forskningsanslag om för perioden –2020. Utlysningen omfattar hela samhällsbyggnadsområdet och består av fem delutlysningar för forskningsprojekt, forskningsprojekt för framtidens forskningsledare, utvecklings- och demonstrationsprojekt, internationell samverkan samt forskarskolor. Effektivare plan-, bygg- och genomförandeprocess Kommunernas möjligheter att skapa förutsättningar för fler bostäder behöver öka. Den omfattande bristen på bostäder medför att det finns ett stort behov av ny bebyggelse, liksom utveckling av det befintliga bostadsbeståndet, i stora delar av landet. Ofta krävs en detaljplan för att möjliggöra den nya bebyggelsen och kan det ta att upprätta en sådan, inte minst när det finns många motstridiga intressen. finns det många exempel på att planläggning kan gå relativt snabbt. När det gäller tiden som planprocessen tar i anspråk beror skillnaderna ofta på komplexiteten i planeringsuppgiften och kommunens möjligheter att hantera förutsättningarna, utifrån behov av tillräckliga ekonomiska och personella resurser och handläggarens kompetens. Långa ledtider för planläggning m.m. har betydelse för förutsättningarna för en effektiv konkurrens inom byggsektorn då utdragna processer ofta medför stora kostnader för byggherren. Många mindre aktörer i byggsektorn saknar de resurser som krävs för att kunna sätta igång ett byggprojekt vars genomförande förutsätter att en detaljplan tas fram. Kortare ledtider i planprocessen ger möjlighet för fler mindre och medelstora byggherrar att ta initiativ till planläggning. Kortare ledtider kan därmed bidra till ökad konkurrens inom byggsektorn och därmed till ett ökat utbud av bostäder till lägre priser. Mot denna bakgrund behöver kommunernas förutsättningar att upprätta detaljplaner för nya byggprojekt förbättras. Inför den kraftiga utbyggnaden av bostadsbeståndet som står inför är det viktigt att samhällsplaneringen tas tillvara som ett viktigt verktyg för att nå de nationella miljömålen. Staten behöver göra mer för att förbättra förutsättningarna för byggandet Även om det är en uppgift att planlägga användningen av mark och vatten enligt har staten ofta ett stort inflytande över frågor som har betydelse för möjligheterna att bygga på en viss plats. Det handlar bl.a. om det regelverk som anger ramarna för planeringen samt olika nationella mål, planer och program som inverkar på den kommunala planeringen. Staten har flera möjligheter att påverka förutsättningarna för att göra det enklare att etablera ny bebyggelse och säkerställa att det som byggs blir långsiktigt hållbart. Det kan bl.a. ske genom att staten utvecklar vägledningen när det gäller hur regelverket bör tillämpas och att staten tydligare prioriterar mellan olika statliga intressen, utifrån ett hållbarhetsperspektiv och en helhetssyn på markanvändningen. Ett exempel där det är viktigt att påverka förutsättningarna för byggandet är planeringens roll i anpassningen till ett förändrat klimat, bl.a. om var och hur bostäder byggs. Behov av ytterligare regelförenklingar Att regelverket är ändamålsenligt utformat är av stor betydelse för att plan-, bygg- och genomförandeprocessen ska kunna genomföras effektivt. Arbetet med att identifiera och åtgärda onödiga hinder i samhällsplaneringsprocessen behöver därför fortsätta. är det viktigt att grundläggande skydd för människors hälsa och miljö värnas vid planering och byggande. Utvecklingen av den kommunala planeringen Planeringsaktiviteten och planberedskapen behöver öka. En stor del av den bostadsproduktion som sker äger rum på mark som har planlagts, inte minst i landets tillväxtregioner där det finns ett stort behov av nya bostäder. En ökad planläggningsaktivitet och planberedskap är således en förutsättning för att bostadsbyggandet ska öka. Planeringsaktiviteten är viktig för att kunna tillgodose de omfattande behoven av nya bostäder. Antalet översiktsplaner som antas eller aktualitetsförklaras fortsätter att vara lågt, och det är många kommuner som inte uppfyller kravet på att översiktsplanen ska vara aktuell. Den förhållandevis låga planeringsaktiviteten inom översiktsplaneringen kan åtminstone delvis antas bero på att nyttan av en aktuell översiktsplan uppfattas som låg i förhållande till det arbete som det innebär för kommunen att hålla översiktsplanen aktuell. Erfarenheterna från tillämpningen pekar även på att översiktsplanen i många fall inte ger den vägledning för efterföljande beslut som lagstiftaren avsett att översiktsplanen ska ge. Det finns därmed behov av att se över hur översiktsplaneinstrumentet kan utvecklas för att säkerställa att ger goda förutsättningar för en rationell planeringsprocess som ger en tydlig nytta för kommunerna. Regelverket var inte rustat för flyktingsituationen var det ovanligt många människor som sökte asyl i , vilket innebar att det behövde inrättas flera nya boenden för asylsökande. har som huvudsyfte att skapa en bebyggd miljö som är hållbar för . Lagen är inte utformad för en situation där det uppstår en akut brist på boende och kommunerna snabbt ska ordna boendeplatser. Regeringen införde vissa lättnader för de krav som ställs på s.k. tillfälliga anläggningsboenden. har framfört att nuvarande regler i och tillhörande föreskrifter kan göra det svårt att vidta åtgärder i den omfattning och med den skyndsamhet som situationen kräver. Regeringen delar bedömningen att nya och ändrade behov ska kunna tillgodoses bättre i samband med flyktingkriser. I en promemoria från Näringsdep- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 artementet föreslås därför en ändring i med innebörden att regeringen bör ha möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från kraven i lagen, för de fall då tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas (dnr N2016/04184/PUB). Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Svårigheten att hitta kvalificerad arbetskraft begränsar byggandet Bristen är stor på fysiska planerare med längre arbetslivserfarenhet och det är generellt sett svårt att få tag i ingenjörer inom bygg-, mark- och anläggningsområdet. uppger att det är svårt för mindre och mellanstora kommuner att behålla anställda med lång erfarenhet. Dessa kommuner blir steget där de anställda bygger upp sin erfarenhet för att bli attraktiva för konsultbolag och större kommuner. Även i storstäderna kan det vara svårt att behålla erfarna och kompetenta medarbetare eftersom rörligheten på arbetsmarknaden är stor. Bristen på kvalificerad arbetskraft kan antas bli en begränsande faktor för utvecklingen inom samhällsplaneringen framöver. Den snabba urbanisering som sker både i och i andra delar av världen leder till stora utmaningar såsom risk för social skiktning och ökade utsläpp av växthusgaser. I städerna finns dock möjligheter att möta dessa utmaningar och skapa lösningar, t.ex. genom digitalisering och ny teknik för att bygga smarta, resurseffektiva systemlösningar som kan leda till en positiv och hållbar utveckling såväl miljömässigt som socialt och ekonomiskt. Att våra städer kan växa på ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart sätt är en förutsättning för att de ska kunna utgöra attraktiva livsmiljöer för alla kvinnor och män, oavsett bakgrund, ålder och funktionsförmåga. De globala mål för hållbar utveckling (Sustainable Development Goals) som lanserades 2015 utgör en viktig utgångspunkt för det arbetet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har just nu en mycket stor tillströmning av nya invånare som behöver bostad och som behöver ta del av städernas service och infrastruktur, vilket späder på en redan allvarlig bostadsbrist. Kravet på snabba, billiga bostäder ska tillgodoses som en god livsmiljö ska bevaras och utvecklas. Det finns höga ambitioner att planera hållbara stadsmiljöer med hållbara transportlösningar, hållbar avfallshantering, tillgång till service och tätortsnära natur. Det arbete som bedrivs av regeringen genom bl.a. stadsmiljöavtal och bidrag till utemiljöer och jämställda offentliga miljöer är viktigt för att utvecklingen i städerna ska bli mer hållbar utifrån flera olika perspektiv, inte minst för att bidra till ekonomisk jämställdhet och jämställda möjligheter att ta plats i offentliga rum. Det är också viktigt för att kunna uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Med dagens teknik finns stora möjligheter att effektivisera och utveckla innovativa lösningar som kan bidra till en utveckling i städerna som är både ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar. Alltmer fokus läggs därför på hur digitaliseringen kan bidra till att utveckla effektiva och innovativa lösningar för t.ex. transporter, avfallshantering, energisystem och medborgardialog. En utmaning med hållbar stadsutveckling är att många olika frågor och dimensioner behöver hanteras . Till detta kan läggas att det är många aktörer på olika nivåer i samhället som är berörda. Det krävs alltså ett integrerat arbetssätt. Genom plattformen för hållbar stadsutveckling har regeringen gett ökade förutsättningar för koordinering och samverkan och gett möjligheter till mer dialog och fler möten samt till att sprida och utveckla relevant kunskap för berörda aktörer. Plattformen blir alltmer känd för fler och kan därmed göra större nytta. Stort behov av bostäder i hela landet Den fortsatta befolkningsökningen ställer stora krav på bostadsbyggandet för att klara bostadsbehoven. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet handlar också om att skapa förutsättningar för ökad rörlighet på den existerande bostadsmarknaden så att bostadsbeståndet nyttjas mer effektivt. Enligt regeringens långtidsutredning finns stora regionala skillnader i den för- väntade framtida demografiska utvecklingen. , och väntas växa mest medan befolkningen i och förmodas minska. En konsekvens av detta är att efterfrågan på fler bostäder kan förväntas vara stor i de expanderande regionerna. Att befolkningen som är förväntas växa i hela landet ställer därtill krav på tillgängliga bostäder. uppskattning av bostadsbehovet är att det behöver byggas fler än 710 000 bostäder till 2025. Regeringen har genom satsningar på fler nya bostäder tagit en mer aktiv statlig roll för att få till en väl fungerande bostadsmarknad. Det statliga stödet till kommuner som ger startbesked enligt för nybyggnation syftar till att stimulera ett ökat bostadsbyggande. En förutsättning för att erhålla stöd för en kommun är att det finns antagna riktlinjer för bostadsförsörjningen och en antagen eller aktualitetsförklarad översiktsplan. Trots att regeringen genomfört den mest omfattande bostadspolitiska satsningen och att bostadsbyggandet nu ökar bedömer regeringen att det finns behov av att överväga ytterligare åtgärder för att bostadsbyggandet ska motsvara behovet av nya bostäder, som även personer med relativt låga inkomster kan bo i, i alla delar av landet . Kreditgarantierna och hyresgarantierna används sparsamt Efterfrågan på de befintliga statliga kreditgarantierna för bostadsbyggande är relativt låg. kan kreditgarantier fylla en viktig funktion för vissa grupper eller delmarknader, särskilt med finansiell instabilitet. Få kommuner använder sig av möjligheten att ställa ut hyresgarantier som berättigar till statligt stöd. har gjort en översyn av hyresgarantierna och konstaterar att många hushåll borde vara hjälpta av en hyresgaranti för att kunna teckna ett hyreskontrakt. Allt fler får det svårare att komma in på bostadsmarknaden Ett ökat antal kommuner uppger att de har underskott på bostäder och att det framför allt drabbar grupper som är nya på bostadsmarknaden. Fler kommuner än uppger att det bl.a. är underskott på bostäder för ungdomar och nyanlända. Lägesbilden är inte ny men har intensifierats . Med anledning av det stora antalet asylsökande som kom till kommer efterfrågan på bostäder för gruppen nyanlända vara fortsatt hög. Kommunernas arbete med att ordna bosättning till nyanlända trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. Lagen ersätter tidigare överenskommelser om mottagande och innebär att alla kommuner blir skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Detta innebär givetvis en stor utmaning för många kommuner med tanke på det stora antalet nyanlända och rådande bostadsmarknadssituation där en majoritet av landets kommuner har brist på bostäder. Det pågår ett intensivt arbete hos många kommuner med att klara denna utmaning. Regeringen ser mot den bakgrunden ett behov av att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända och har därför beslutat om en kommunbonus till kommuner som bygger nya bostäder och tar emot nyanlända. Regeringen har också avsatt medel i propositionen Vårändringsbudget för att, inom ramen för de s.k. paragraf 37-medlen, stödja de kommuner som genom förmedling eller på andra sätt vill uppmuntra privatpersoner att hyra ut en del av, eller hela sin bostad till nyanlända. Funktionshinderspolitiken behöver ses över bedömer att kommunernas arbete med tillgänglighetsinventering av flerbostadshus har bidragit till att öka den fysiska tillgängligheten, även om det har varit svårt att mäta i vilken omfattning. Regeringen anser att det är viktigt att öka den fysiska tillgängligheten och personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Den nuvarande strategin för funktionshinderspolitiken avslutas . har därför ett arbete påbörjats för att ta fram förslag på ny funktionshinderspolitik . Det sektorsövergripande arbetet med funktionshinderspolitiken beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det befintliga byggnadsbeståndet behöver energieffektiviseras Byggnadsbeståndet står för cirka en tredjedel av totala energiförbrukning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ningen i både nya och befintliga byggnader minskar . För att underlätta en omställning till ett energisystem baserat på förnybar energi är det viktigt att energianvändningen i byggnader även framöver fortsätter att minska. Det kan därför finnas skäl att ytterligare främja en energieffektivisering av den befintliga bebyggelsen. Om energieffektiviseringen av den befintliga bebyggelsen ska öka behöver fastighetsägare få tillgång till bättre underlag inför beslut om investeringar. Det behöver därför tas ett samlat grepp om insamling och spridning av utvecklingsfrämjande och kunskapshöjande underlag om hållbar, resurseffektiv och energieffektiv renovering. Energieffektiviserande åtgärder i en befintlig byggnad tillkommer i samband med en renovering. Detta beror främst på att det är enklare att genomföra åtgärder och välja energieffektiva lösningar när man ändå gör ingrepp i fastigheten. På detta sätt kan även kostnaderna hållas nere och utrymme skapas för bättre lönsamhet för åtgärderna. En renovering innebär en investering som fastighetsägaren vill ska ge avkastning . Detta innebär ibland hyreshöjningar vilket i sin tur kan få till följd att en del hushåll med lägre inkomster, ofta äldre kvinnor, inte kan bo kvar i sina lägenheter. Det behövs därför ekonomiska incitament för att dels öka renoveringstakten, dels motverka att befintliga hyresgäster måste flytta efter en renovering. Förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden träder i kraft . Standarder behöver vara tillgängliga Systemet med standarder har en särskilt viktig ställning inom byggsektorn. Förutom att det hänvisas till ett stort antal standarder från byggregelverket så är harmoniserade standarder inom ramen för byggproduktförordningen inte frivilliga utan bindande. konstruktionsregler är ersatta med de s.k. eurokoderna. Detta har inneburit att kostnaderna ökat för många företag då standarder kostar pengar till skillnad från myndigheters föreskrifter som är fritt tillgängliga. Vissa initiativ har tagits vilket bl.a. medfört att eurokoderna numera finns tillgängliga för kostnadsfri nedladdning på () hemsida för dem som är bosatta eller verksamma i . På grund av den ställning standarder har inom byggsektorn har fått i upp- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 drag att dels ta fram en strategi för hänvisning till standarder, dels ta fram förslag till utvecklade krav på standardiseringen inom byggområdet. Arbetet med att hitta vägar för att standarder inom byggsektorn ska bli mer lättillgängliga behöver fortsätta. Större hänsyn till hela byggprocessens klimatpåverkan behövs Stora insatser har gjorts för att undersöka och minska byggnaders klimatpåverkan under driftsfasen. I takt med att byggnader blir mer energieffektiva och den energi som tillförs byggnaderna blir mer förnybar så ökar – relativt sett och ur ett livscykelperspektiv – klimatpåverkan från byggnadens produktionsfas. Fokus på byggnaders klimatpåverkan under produktionsfasen har ökat, men mer behöver göras. Det är därför viktigt att hela byggprocessens klimatpåverkan belyses och att arbetet med att se över hur produktionsfasens klimatpåverkan ska tas om hand fortsätter. Brist på arbetskraft riskerar hämma bostadsbyggandet konjunkturbarometer visar att andelen byggföretag som anger arbetskraft som främsta hinder för ökat byggande har ökat snabbt . I konjunkturbarometern rapporterar byggsektorn att antalet anställda fortsätter att öka men trots sysselsättningsökningen anger byggföretagen att bristen på arbetskraft fortsatt är det största hindret för ett ökat bostadsbyggande. Med tanke på det stora bostadsbyggnadsbehov som finns och som väntas finnas under framöver kan bristen på arbetskraft antas bli en begränsande faktor för bostadsbyggandet framöver. Förrättningsverksamheten står inför stora utmaningar beroende på den stora brist på och konkurrens som råder om erfarna förrättningslantmätare. Bristen på lantmätare är påtaglig även hos andra statliga, kommunala och privata aktörer inom samhällsbyggnadsområet. Tillgången till kompetent förrättningspersonal påverkar resultatet i stor utsträckning och kompetensförsörjningen är central. En åtgärd för att klara kompetensförsörjningen är den produk- tionsutjämning som införts. Ärenden kan fördelas över hela landet för att överbrygga den brist som kan uppstå när en förrättningslantmätare slutar. Vidare har teamarbete införts där olika kompetenser utför särskilda delar i en förrättning så att förrättningslantmätarnas tid kan utnyttjas på bästa sätt. För att få en enhetlig hantering av inkomna ärenden startades ett projekt i region där alla inkommande ärendet tas emot på en ort och registreras i handläggningssystemet. Projektet är avslutat med ett positivt resultat och arbetssättet kommer att börja tillämpas i övriga delar av landet. Hela geodatamarknaden växer. Efterfrågan på Lantmäteriets produkter ökar och allt fler kommersiella aktörer agerar på marknaden. En viktig faktor för tillväxten har varit den tekniska utvecklingen vad gäller bl.a. mobiltelefoner och surfplattor, där positionering och därmed geodata är en nyckelkomponent, men även genom utvecklingen av insamlingstekniker av olika slag. Den ökade användningen i samhället ställer allt större krav på harmonisering av gemensamma geodata och utvecklingen av standarder. Det ska vara lätt att utbyta information mellan olika användare och informationen ska kunna återanvändas inom olika organisationer och inom hela kedjan av t.ex. ett ärende. Som ett led i detta arbete har Lantmäteriet fått regeringens uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för den digitala samhällsbyggnadsprocessen. Fokus i uppdraget ligger i informationsflödet mellan de olika aktörerna; oavsett om det gäller geodata och 3D-kartor, planhandlingar, resultat från fastighetsbildningen eller andra beslut. Ett annat viktigt steg för att öka användningen av offentlig information i samhället är att denna information, exempelvis geodata, blir öppna, dvs. avgiftsfria och utan begränsande användningsvillkor. Ett första steg har tagits av Lantmäteriet genom att bl.a. vissa småskaliga kartor tillhandahålls som öppna data. Verksamheten påverkas av aktiviteterna på finans- och fastighetsmarkanden. Det rekordlåga ränteläget, som innebär flera fastighetsaffärer, har bidragit till ett ökat ärendeinflöde vad gäller lagfarter, inteckningar och andra inskrivningar. En ökad tillväxttakt för hushållens lån, speciellt för bostadsändamål, innebär normalt sett högre volymer av inteckningsärenden.