prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — samt vill ej ange/annat), årskurs 9 ht13–vt16......................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08–2015/16 ......................................... Elevutveckling i gymnasieskolan 1996/97-2015/16................................ Elever i gymnasieskolan per huvudman, uppdelat på kön 2015/16....... Andel elever som fått minst betyget E i nationella prov i engelska 5, matematik 1a–1c, svenska 1 och svenska som andraspråk 1 vt 2015, per Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1998/99-2014/15.......... Andel elever som fått minst betyget E i engelska 5, matematik 1a-1c, svenska 1 respektive svenska som andraspråk 1 i sitt examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng, vt 2015............................... Andel nybörjare i gymnasieskolan 2008–2012 som fått slutbetyg (2008– 2010) eller som avslutat med examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng (2011-2012) ............................................ Andel nybörjare i gymnasieskolan 2008–2012 som uppnått Andel nybörjare i gymnasieskolan 2012 som fått examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng , fördelade efter grundläggande behörighet eller inte och program.................................. Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), ht13–vt16.......................................................... Skillnad mellan könen (kvinnor minus män) i andel med slutförda studier efter gymnasiestart. Sorterad efter andel kvinnor per program............................................... Etableringsstatus för ungdomar som fullföljt gymnasieskolan med slutbetyg, med eller utan grundläggande behörighet ............................. Etableringsstatus för ungdomar som gått i årskurs 3 i gymnasieskolan utan att få slutbetyg.................................................................................. Etableringsstatus för ungdomar som högst läst årskurs 2 i Elever i gymnasiesärskolan fördelat på kön 2008/09-2015/16............... Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön 2015/16......... Heltidsstuderande i komvux 2010–2015................................................. Elever i komvux 1994–2015 ..................................................................... Kursdeltagare i komvux 1994–2015......................................................... Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2011–2015 ......................................................................... Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2010–2015....................................................... Elever i särvux, ht 2011–ht 2015 .............................................................. Elever totalt, nybörjare respektive kursdel-tagare i sfi, 2011–2015....... Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2011–2015.................................................................................................. Andel kursdeltagare med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2015 ............................................................................... Andel elever som började i sfi 2013 och som 2015 uppnått lägst godkänt betyg, fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare Studerande i 2015 .......................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.2 Andel examinerade från 2014 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning .......................................................................... Diagram 6.3 Andel examinerade från som året efter avslutad utbildning (2014 och 2015) angett hur arbetet överensstämde med Diagram 6.4 Studerande i kompletterande utbildningar som fullföljt utbildningen fördelat på utbildningskategori......................................... Diagram 7.1 Lärosätenas totala intäkter samt intäkter för utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive forskning och utbildning på forskarnivå 2005–2015................................................................................................. Diagram 7.2 Andel som har påbörjat en svensk högskoleutbildning senast vid 25 års ålder av personer födda –1989 med svensk eller utländsk Diagram 7.3 Etablering på arbetsmarknaden. Kvinnor och män. 1994/95–2011/12...................................................................................... Diagram 7.4 Intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå uppdelade på anslagsmedel och externa medel 2005–2015........................................... Diagram 7.5 Lärosätenas intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå från externa finansiärer 2005, 2010 och 2015, uppdelade på Doktorsexamina 2005–2015 .................................................................... Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder 1999–2015...................................................................................... Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder 1999–2015................................................................................................. Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för och jämförbara länder 1997–2015 ........................................................... Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för , , , och vissa större europeiska länder 1997–2015 .. Diagram 8.5 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i –2015................................................ 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att 3. bemyndigar regeringen att för besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 10.2.6), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS)(avsnitt 10.3.1), anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapital- tillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet (avsnitt 10.3.13), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt tabell 1.1, 5.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 3:1 : Forskning och forskningsinformation 3:2 : Avgifter till internationella organisationer 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 16 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I detta inledande kapitel ges först en beskrivning av utgiftsområdets omfattning inklusive statliga styrmedel, volymer och kostnader samt den omfattande internationella verksamhet som bedrivs. Därefter presenteras det övergripande målet för utgiftsområdet och de indikatorer som används för att följa upp målet. Resultatredo- visningen innehåller två avsnitt. Det första inne- håller resultat för hela utgiftsområdet och det andra en resultatredovisning gällande lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. Analyser, slutsatser och en bedömning av måluppfyllelsen görs för vartdera avsnitt. Utgiftsområdet Utbildning och universitets- forskning omfattar följande områden. –Förskola och grundskola förskola annan pedagogisk verksamhet förskoleklass grundskola grundsärskola specialskola sameskola fritidshem –Gymnasieutbildning gymnasieskola gymnasiesärskola –Kommunernas vuxenutbildning vuxenutbildning (komvux) särskild utbildning för vuxna (särvux) –Eftergymnasial yrkesutbildning utbildning inom vissa andra utbildningar med enskilda huvudmän –Universitet och högskolor högskoleutbildning på grundnivå, avance- rad nivå och forskarnivå samt forskning vid universitet och högskolor med staten som huvudman och enskilda utbildnings- anordnare inom högskoleområdet, dock ej som ingår i utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och delar av utbildning och forsk- ning vid som ingår i utg.omr. 6 Försvar och samhällets kris- beredskap statlig finansiering av forskning och forsk- ningsmyndigheter I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings-, det eftergymnasiala yrkesutbildnings- och högskoleområdet samt vissa myndigheter inom forskningsområdet. Vidare ingår medlemsavgifter till , verk- samheten vid Svenska och finan- sieringen av internationella kunskapsmätningar och utbildningsstatistik. Den verksamhet som bedrivs inom utgifts- området har flera olika huvudmän. Både kom- muner och enskilda kan vara huvudmän för förskola, fritidshem, annan pedagogisk verk- samhet, förskoleklass, grundskola, grund- särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och medan enbart kommuner kan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vara huvudmän för komvux och särvux. Lands- ting får under vissa förutsättningar vara huvud- män för vissa utbildningar. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Staten är också huvudman för universitet och högskolor, men det finns också ett antal enskilda utbild- ningsanordnare inom högskoleområdet. Det övergripande målet för utgiftsområdet redovisas i avsnitt 2.3. Målen för de olika verk- samhetsområdena redovisas inom respektive verksamhetområdes resultatredovisning. För skolväsendet och annan pedagogisk verk- samhet för barn och ungdomar, komvux och särvux gäller skollagen (2010:800), förordningar som reglerar de olika skolformerna och andra författningar. 2.1.1Statliga styrmedel och insatser (2009:128) om och förord- Som har nämnts ovan varierar huvudmannaskap för olika verksamheter och skolformer inom utgiftsområdet. Även finansieringsformerna varierar. Statens styrmedel, mål- och resultat- styrning och de statliga insatserna består av nedanstående inslag. Ett första styrmedel utgörs av den statliga finan- sieringen. Högskolesektorn och finansieras till övervägande del genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet och bidrag till vissa enskilda utbild- ningsanordnare, samt i fall bidrag för statlig, och enskild verk- samhet. Anslagen för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade, med undantag för och Försvarshögskolan. Ersättningen är olika stor beroende på utbild- ningsområde. Prestationen varierar också. An- slagen inom utgiftsområdet används också för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor och vid vissa enskilda utbildningsanordnare, genom i första hand di- rekta anslag samt medel till anslagsfinansierade forskningsråd. Barn- och ungdomsutbildningen och kom- munernas vuxenutbildning finansieras i huvud- sak med kommunernas skattemedel, men även med det generella statliga bidraget. Den statliga styrningen i perspektivet finansiering sker i detta fall framför allt genom de riktade statsbidragen till kommunerna. Reglering och uppställda mål För utgiftsområdet fastställs mål och tas beslut om lagar och andra författningar. ningen (2009:130) om . För statliga universitet och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434), högskoleför- ordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor samt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns det en särskild lag för enskilda utbildnings- anordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen för att få och behålla examenstillstånd. Inom området forsk- ningens infrastruktur finns myndigheten . som ansvarar för insamlande, beva- rande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av doku- ment och lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material. Uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och granskning , , Special- pedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och Universitetskanslers- ämbetet har uppföljnings- eller gransknings- ansvar, och i vissa fall statistikansvar, inom sina respektive områden. svarar för övrig utbildnings- och forsknings- statistik. De ovan nämnda myndigheterna, förutom Skolinspektionen, har samtliga ett uppföljnings- och utvärderingsansvar inom sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och hu- vudmän ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. Universitetens och högskolornas kvalitetsarbete är enligt högskolelagen ett ansvar för lärosätena. utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. politisk utvärdering (IFAU) ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet samt effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. bidrar till kvalitets- säkring av skolans verksamhet genom att på ett systematiskt sätt sammanställa och sprida forsk- ningsresultat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utveckling av verksamheten för ökad målupp- fyllelse inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Myndigheten för yrkeshög- skolan ska främja utvecklingen av bl.a. utbild- ningarna inom och utbildning- arnas kvalitet. Inom högskoleutbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas vid universitet och högskolor. har ansvar för tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten genomför regelbundet tillsyn i hela landet. Vi- dare ingår i myndighetens uppgifter prövning av ärenden, vilket framför allt innebär godkännande av enskilda huvudmän för bl.a. grundskolor och motsvarande skolformer, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. I myndighetens ansvar ingår kvalitetsgranskning av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet m.m. Myndigheten för har tillsyn över främst utbildningarna inom yrkeshög- skolan. Inom universitets- och högskolesektorn ut- övar tillsyn. Myn- digheten yttrar sig till regeringen i ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. Myndigheten beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på fors- karnivå beslutar om examenstillstånd både för statliga universitet och för statliga högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga högskolor, me- dan universitet enligt högskolelagen själva får utfärda examina för annan utbildning på fors- karnivå än konstnärlig utbildning. När det gäller och Försvarshög- skolan föreskriver dock regeringen om vilka examina som får utfärdas. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med Den största verksamheten inom utgiftsområdet, sett till antalet elever /16, är grund- skolan där omkring 986 000 elever gick (se tabell 2.1). Antalet elever minskade fram till /11. Därefter har antalet ökat påtagligt. SCB:s befolkningsprognoser visar att elevantalet kommer att fortsätta att stiga . Ökningen bedöms bli . Den näst största verksamheten är förskolan där antalet barn ökade under en lång följd av år fram till /14 (se tabell 2.1). Därefter har antalet barn varit i stort sett oförändrat. I likhet med förväntas barnantalet av demografiska skäl återigen öka under . Antalet barn i förskoleåldern kommer enligt SCB:s prognoser att öka . De verksamheter inom utgiftsområdet som haft den snabbaste volymmässiga tillväxten un- der är sfi och fritidshemmen (se tabell 2.3 och tabell 2.1). Det speglar en ökad invandring och ett ökat antal barn i åldern 6–. Dessutom har andelen barn i ovan nämna åldrar som var inskrivna på fritidshem ökat. Volymtill- växten i båda dessa verksamheter förutses fort- sätta under . Exempel på verksamheter som är relativt små och som har minskat sett till deltagandet är pe- dagogisk omsorg, som erbjuds i stället för för- skola eller fritidshem, grundsärskolan och gym- nasiesärskolan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.1 Antal inskrivna flickor och pojkar i förskola och grundskola Antal elever per läsår, procentuell andel flickor och pojkar Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Tabell 2.2 Antal inskrivna kvinnor och män i gymnasieskola Antal elever per läsår, procentuell andel kvinnor och män Andel flickor (%) Andel pojkar (%) Andel flickor (%) Andel pojkar (%) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.3 Antal inskrivna kvinnor och män i kommunernas vuxenutbildning Antal helårsstuderande per kalenderår respektive läsår, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Tabell 2.4 Antal inskrivna kvinnor och män i eftergymnasial yrkesutbildning Antal helårsstuderande per kalenderår, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) 1Kvalificerad yrkesutbildning t.o.m. . 2Antal utbetalda årsplatser för YH och KY. Tabell 2.5 Antal inskrivna kvinnor och män på universitet och högskola Antal helårsstuderande per läsår, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) 1 Avser doktorander med minst 1 procents aktivitet . till antalet anställda är förskolan den största verksamheten inom utgiftsområdet (se tabell 2.6). Där arbetade ca 94 000 personer /16. Av dessa var kvinnor och män. Andelen män var läs- /07 och har ökat något . Näst flest anställda fanns inom där ca 81 000 personer arbetade /16. Av dessa var kvinnor och män. Andelen kvinnor har ökat med två pro- centenheter . har det totala antalet an- ställda i ökat . Ök- ningen har varit lika stor för kvinnor som för män. En skolform som har jämn könsfördelning bland personalen är gymnasieskolan. Där var andelen män tidigare något fler än andelen kvin- nor. Från och med /14 är dock an- delen kvinnor marginellt större än andelen män. Andelen kvinnor bland lärare och personal är nu större i alla de verksamheter där statistik finns att tillgå, utom inom universitet och högskolor där männen dominerar. Det är speciellt tydligt när man ser till antalet professorer. Där är antalet män så stort som antalet kvinnor. Andelen kvinnor bland professorerna har dock stigit från 2015 (se tabell 2.9). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.6 Antalet helårsekvivalenter av anställda kvinnor och män som lärare och annan personal Antal, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) 1Avser antal årsarbetare. 2Inklusive anställda som utöver fritidshem även arbetar i eller grundsärskolan.