prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Ekvivalerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt i texterna. Individens ekonomiska standard: Det in- komstbegrepp som huvudsakligen används är hushållsbaserat, men redovisningen sker i regel på individnivå. Hushållets ekonomiska standard tilldelas då samtliga hushållsmedlemmar. Individuell disponibel inkomst: För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella dis- ponibla inkomsten. Det sker genom en summe- ring av alla individuella inkomster och genom att fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra in- komstsituationen mellan kvinnor och män. Utökad inkomst: Den ekvivalerade disponibla inkomsten kompletteras så att hushållets in- komst även omfattar subventioner för individ- uella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas sedan lika på varje medlem i hus- hållet. Värdet av offentliga tjänster antas inte be- ro på familjens storlek eller sammansättning, dvs. det uppstår inga stordriftsfördelar för denna typ av resursomfördelning. Individuell utökad inkomst: Den individuella disponibla inkomsten kompletteras så att indivi- dens inkomst även omfattar subventioner för in- dividuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje enskild vuxen i hushållet. Summan av barnens subven- tioner delas jämt på de vuxna i hushållet. Kapitalvinst/förlust: Avser uppkommen vinst eller förlust vid försäljning av värdepapper, ut- ländsk valuta, personlig egendom, andel i han- delsbolag, fastighet eller bostadsrätt. En värde- ökning registreras som inkomst först när till- gången avyttras och vinsten realiseras. Värde- ökningar som ackumulerats kan därför komma att registreras som en inkomst under ett enskilt år, medan en värdeökning som uppkommit utan att realiseras inte räknas in i den disponibla inkomsten. Inkomstgrupper: Populationen delas in i tio lika stora grupper (decilgrupper) sorterade efter sti- gande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte inkomstgruppen, ut- gör medianen i populationen. Percentilgrupper: Den är den inkomst som avgränsar de av be- folkningen som har högst inkomster. Den är den inkomst som avgränsar de av befolkningen som har högst inkomster osv. Percentilgruppen p99–p100 avser då den översta procenten i fördelningen, p90– p99 avser den översta tiondelen exklusive den översta procenten osv. Hushållstyper: Populationen delas in efter hus- hållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individ- er i åldern 0–utan egen bostad. Inkomstandelar: För att beskriva utvecklingen i olika delar av inkomstfördelningen används ofta inkomstandelar. Dessa beräknas som den andel av de totala inkomsterna som en viss grupp, t.ex. en inkomstgrupp, förfogar över. Gini-koefficient: är det vanligast före- kommande inkomstspridningsmåttet och kan definieras utifrån Lorenz-kurvan. Om befolk- ningen sorterats i stigande ordning med avse- ende på ekvivalerad disponibel inkomst visar Lorenz-kurvan sambandet mellan den kumula- tiva frekvensfördelningen och den kumulativa andelen av totala inkomster (se diagram u.1 för ett exempel utifrån en fiktiv population). Ju mer kurvan avviker från diagonallinjen desto ojäm- nare är fördelningen. Gini-koefficienten kan uttryckas som kvoten mellan den yta som avgränsas av diagonallinjen och Lorenzkurvan (A) och den totala ytan under diagonallinjen (A+B). Om alla har exakt lika stora inkomster är Gini-koefficienten lika med noll (maximal jämlikhet). Om en individ har alla inkomster är Gini-koefficienten lika med ett (maximal ojämlikhet). Diagram u.1 Hypotetisk Lorenz-kurva Kumulativ inkomstandel, procent Kumulativ befolkningsandel, procent (befolkningen rangordnad efter ekvivalerad disponibel inkomst) Koncentrationsindex: Ett inkomstslags koncen- trationskurva visar inkomstslagets fördelnings- profil i förhållande till fördelningen av totala dis- ponibla inkomster. Koncentrationskurvan är nä- ra besläktad med Lorenzkurvan i diagram u.1. 2015/16:100 Bilaga 2 Om y-axeln i diagram u.1 i stället mäter den ku- mulativa andelen av de totala inkomsterna från ett visst inkomstslag, t.ex. faktorinkomster, er- hålls faktorinkomsternas koncentrationskurva. En viktig skillnad i förhållande till Lorenzkurvan är att koncentrationskurvan inte är begränsad till att ligga under den diagonala jämlikhetslinjen. För inkomstslag som huvudsakligen tillfaller personer med låga inkomster kommer koncen- trationskurvan att ligga ovanför den diagonala jämlikhetslinjen. Koncentrationsindexet är en numerisk repre- sentation av koncentrationskurvan, på samma sätt som Gini-koefficienten är en numerisk re- presentation av Lorenzkurvan. Beräkningen sker på samma sätt som för Gini-koefficienten, dvs. som kvoten mellan ytorna (A) och (A+B) i diagram u.1. I det fall koncentrationskurvan lig- ger ovanför jämlikhetslinjen görs beräkningen på motsvarande sätt, men index erhåller ett negativt värde. Koncentrationsindexet kan därför anta värden mellan -1 och 1. Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell in- komstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade transferering- ar. Beräkningarna utförs med hjälp av FASIT- modellen (se nedan), efter en tänkt årlig in- komstökning om . De inkomst- slag som antas kunna ge upphov till marginal- effekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd, betalt underhållsstöd, ekonomiskt bistånd och återbetalning av studielån. Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när indi- viden går från arbete till arbetslöshetsersättning, sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomi- ska standard förändras och beror på inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraden har beräk- nats med hjälp av FASIT-modellen (se nedan). Skillnader i individuell disponibel inkomst mellan kvinnor och män: Individuell disponibel inkomst beräknas för kvinnor respektive män i förvärvs- aktiv ålder 20–. Individuell disponibel in- komst definieras som summan av individens eg- na marknadsinkomster, transfereringar och skat- 2015/16:100 Bilaga 2 Hushållsrelaterade transfereringar delas lika mellan sammanboende. Andel med låg ekonomisk standard: Andelen med låg ekonomisk standard enligt ett absolut synsätt definieras som andelen individer med en delen med låg ekonomisk standard enligt ett relativt synsätt definieras som andelen individer med en ekonomisk standard understigande av medianinkomsten respektive år. Andel med låg materiell standard: Alla EU- länder mäter utvecklingen av andelen personer med låg materiell standard i under- sökningen SILC (Statistics on Income and Liv- ing Conditions). Svår materiell deprivation, eller mycket låg materiell standard, definieras som att individen saknar förmåga (ej beroende på sitt individuella val av livsstil) inom minst fyra av nio komponenter: att möta oväntade utgifter, att åka på en veckas semesterresa, att betala skulder (lån, hyra etc.), att äta en måltid med kött, kyckling eller fisk , att hålla hemmet tillräck- ligt varmt, att ha en tvättmaskin, att ha en färg- TV, att ha en telefon och att äga en bil. Andel som försörjs med olika typer av sociala ersättningar: Antalet personer i åldern 20–som försörjs med olika typer av sociala ersätt- ningar räknas i s.k. helårsekvivalenter. Med hel- årsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning från sjukpenning, sjuk- och aktivitets- ersättning, ersättning vid arbetslöshet och eko- nomiskt bistånd. Exempelvis utgör två personer, som varit heltidsarbetslösa var, till- sammans en helårsekvivalent. Uppgifterna har sammanställts av baserat på data från Arbetsförmedlingen, Försäkrings- kassan och SCB. HEK – Hushållens ekonomi Urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) var 1975–2013 källan till offi- ciella inkomstfördelningsstatistik. Från och med undersökningsår 2014 ersätts emellertid HEK med ny totalräknad inkomstfördelningsstatistik (TRIF, se nedan). HEK var en urvalsundersökning som genom- fördes . Urvalet bestod av individer som var eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet i slutet av undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingick i under- sökningen. Uppgifterna samlades in från dekla- rationsuppgifter, telefonintervjuer och olika ad- ministrativa register. I den sista versionen av HEK (2013) ingick ca 39 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll. Hushållsbegreppet i HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla per- soner som bor i samma bostad och har gemen- sam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. Ett kosthushåll kan ock- så bestå av flera generationer, syskon eller kom- pisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas till det hushåll där de är folk- bokförda och ingår således endast i den ene för- älderns hushåll. TRIF – Totalräknad inkomstfördelningsstatistik SCB beslutade att urvalsundersökningen HEK skulle läggas ner och ersättas med totalräk- nad registerbaserad inkomstfördelningsstatistik (TRIF). HEK och TRIF har samma syfte, näm- ligen att beskriva utvecklingen och fördelningen av hushållens inkomster. Framställningen av sta- tistiken skiljer sig dock åt, vilket medför att de båda datakällorna inte är fullt jämförbara. De hu- vudsakliga skillnaderna i framställningen av stati- stik är undersökningarnas upplägg, konstruktio- nen av hushållsbegrepp samt tillämpningen av inkomstbegreppet för disponibel inkomst. TRIF baseras helt och hållet på administrativa register från bl.a. och Försäkrings- kassan, medan HEK var en urvalsundersökning som samlade in uppgifter både via telefoninter- vjuer (t.ex. uppgifter om hushållssammansätt- ning) och administrativa register. Hushållsbegreppet i TRIF bygger på s.k. bo- stadshushåll. Bostadshushållet utgörs av samtliga personer som är folkbokförda på samma fastig- het och lägenhet. Det speglar således personers folkbokförda boende, och till skillnad från hus- hållsbegreppet i HEK finns det inte några krav på gemensam hushållning inom hushållet.55 55 Personer som saknar uppgift om lägenhetsidentitet i folkbokföringen undantas från kravet om folkbokföring på lägenhet. För dessa personer, Skillnaden i disponibel inkomst mellan HEK och TRIF är hanteringen av sådana inkomster som inte finns i administrativa register, vilket i det här fallet handlar om transferering av under- hållsbidrag mellan separerade föräldrar. I HEK samlas data om underhållsbidrag in i intervjun. I TRIF används i stället en modell för simulering av underhållsbidrag. Förändringar i framställningen av statistik tenderar att leda till s.k. tidsseriebrott. I en nyli- gen publicerad rapport ger SCB en översiktlig bild av hur de ändrade förutsättningarna för sta- tistiken påverkar statistikens kvalitet och jämför- barhet.56 Studien baseras på analyser av tre paral- lella årgångar av TRIF och HEK (2011–2013). Den övergripande bilden är att TRIF ger något högre skattningar av den ekonomiska standar- dens medelvärde och median samt en något mer sammanpressad inkomstspridning än HEK (läg- re Gini-koefficient och en lägre andel med in- komster av medianen). Enligt SCB:s studie är detta främst en följd av det änd- rade hushållsbegreppet, medan förändringen av inkomstbegreppet endast har marginell betydel- se.57 Statistiskt Analysregister () har i arbetet med denna redogörelse endast haft tillgång till ett obundet slumpmässigt urval från den totalräknade stati- stiken (TRIF). Detta urval finns tillgängligt –2014 och refereras till som i denna redogörelse. I STAR-urvalet ingår ca 1,8 miljoner individer fördelade på ca 640 000 bostadshushåll. De uppgifter som i denna redo- görelse refererar till TRIF som källa är hämtade från den begränsade mängd bearbetningar av den totalräknade statistiken som SCB har publicerat. LINDA-databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. ca 300 000, används familjebegreppet i SCB:s Register över totalbefolk- ningen (RTB) som approximation för bostadshushåll. 56Se SCB, Övergång från urvalsbaserad till totalräknad inkomstfördel- ningsstatistik, Hushållens ekonomi bakgrundsfakta 2016:1. 57Vid redovisning av inkomstnivå efter hushållstyp tycks för flertalet hushållstyper (sammanboende med barn undantaget) disponibel inkomst bli något lägre i TRIF än i HEK. För flertalet hushållstyper (samman- boende med barn undantaget) redovisas också en större andel med in- komster av medianen i TRIF än i HEK. 2015/16:100 Bilaga 2 dessa urvalsindivider har eventuella hushålls- medlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet ca 860 000 individer för . Databasen har en longitudinell struktur där de ingående indivi- derna kan observeras vid upprepade tillfällen. finns information –2014. Det hushållsbegrepp som används i baseras endast på information från administra- tiva register. Som en konsekvens av detta betrak- tas i sammanboende par som inte är gif- ta eller har gemensamma barn som separata hus- håll. EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) är ett instrument som syftar till att samla in aktuella och jämförbara tvärsnitts- och longitudinella mikrodata för flera väsentliga väl- färdsdimensioner, t.ex. inkomst, fattigdom, soc- ial utslagning och levnadsvillkor. Instrumentet är förankrat i det europeiska statistiksystemet. Soc- ial utslagning och uppgifter om boende samlas in på hushållsnivå medan uppgifter över arbets- situation, utbildningsnivå och hälsostatus erhålls på individnivå för personer . Inkomst- uppgifterna är huvudsakligen på individnivå. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för beräkningarna i denna redogörelse ligger HEK-data . Modellen tillåter undersök- ningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter och transfereringar. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demogra- fiska förhållanden som väntas gälla för det ak- tuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar margi- naleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (in- komstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggre- gerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststati- stiken krävs en framskrivning av data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivnin- gen görs i två steg. Först kalibreras datamateria- lets urvalsvikter så att kända ändringar i befolk- 2015/16:100 Bilaga 2 ningsstrukturen och andra antalsuppgifter58 åter- speglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga varia- belvärden påverkas. För att justera vissa in- komstvariabler med avseende på den kända ut- vecklingen tillämpas sedan proportionell skal- ning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Beräkning och fördelning av välfärdstjänster 2013 FASIT används för att beräkna en stor del av de offentliga individuella tjänsterna och fördela dessa till individerna. De välfärdstjänster som omfattas finns inom områdena barnomsorg, ut- bildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd och fritid och kultur. För flertalet av välfärdstjäns- terna inom dessa områden finns det individupp- gifter, dvs. en koppling mellan individ och tjänst med tillhörande subventionsbelopp. Av SCB:s dokumentation framgår i detalj hur beräk- ningarna görs. Nedan följer en kortfattad be- skrivning. Barnomsorg: Beräkningarna för förskola och pedagogisk omsorg samt fritidshem baseras på uppgifter på individnivå om vilka barn som har funnits inom barnomsorgen (hela eller halva år- et). Kostnaderna baseras på årskostnad för en individ exklusive avgiften på kommunnivå. Utbildning: Uppgifter på individnivå om omfattningen av deltagande i olika utbildnings- former och uppgifter om årskostnader används för att beräkna kostnad per studerande. Hälso- och sjukvård: Läkemedelskostnaden fördelas på hela befolkningen efter kön och åld- ersgrupp. kostnader för specialist- tandvård fördelas jämnt över de personer som har fått tandvårdsbidrag av staten. Slutenvårdens kostnader fördelas på ålder och kön utifrån So- cialstyrelsens Patientregister. Uppgifter om antal dagar i slutenvården efter region, ålder och kön används. Öppenvårdsbesöken har fördelats efter ålder och kön, baserat på uppgifter från HEK- intervjun och . Alla i respektive grupp får ett beräknat antal besök. Kostnad per besök beräknas genom att makro- 58 Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. kostnaden divideras med uppräknat totalt antal besök. Socialt skydd: För äldreomsorgen har en bru- karkostnad beräknats utifrån varje kommuns to- talkostnad och antal brukare i ordinärt respek- tive särskilt boende. Kostnadsuppgifterna häm- tas från SCB:s statistikdatabas. Antalet färd- tjänsttagare har fördelats på HEK så att det upp- räknade antalet ska stämma överens med officiell statistik. Fördelningen sker utifrån uppgifter om antal resor per åldersgrupp, kön och län. Ge- nomsnittlig kostnad per resa beräknas för varje län. För arbetsmarknadsutbildning finns kost- nadsuppgifter och individuppgifter från . Utifrån den totala kostnaden för åtgärden beräknas en dagkostnad för respektive utbildningsform. För individerna finns uppgift om antal dagar i åtgärden. Fritid och kultur: Kostnader för deltagande i olika fritidsföreningars verksamhet och besök på liveframträdande, som teaterföreställning, kon- sert, opera- balett- och dansföreställning, har fördelats efter disponibel inkomst på personer i åldern 6–. Utökad inkomst: Beräkningen av hushållens utökade inkomst baseras på de värden av väl- färdstjänster som beräknats av FASIT. Värdet av äldreomsorg har dock fördelats på hushållen efter ålder och kön. Det innebär att äldreomsorg, färdtjänst och hälso- och sjukvård har fördelats försäkringsmässigt. Övriga välfärdstjänster har fördelats efter beräknad faktisk konsumtion. Beräkning av effekter av välfärdsreformer Vid beräkning av reformeffekter på välfärds- tjänsteområdet 2015 och 2016 är konsumtions- mönstren i FASIT/HEK utgångspunkten. Väl- färdstjänsterna är där uppdelade i ca 20 olika ka- tegorier, t.ex. grundskola och äldreomsorg, där varje kategori har ett eget konsumtionsmönster. Varje enskild reform bedöms tillhöra någon av dessa kategorier. Värdet av tjänsten fördelas där- efter i befolkningen enligt det befintliga kon- sumtionsmönstret för den aktuella kategorin. Reformer som är av mer generell karaktär för- delas i enlighet med det konsumtionsmönster som gäller för välfärdstjänsterna totalt. Välfärdstjänsterna hanteras olika vid beräk- ning av utökad inkomst respektive individuell utökad inkomst. Vid beräkningen av utökad in- komst summeras värdet av välfärdstjänsterna för hushållet, och därefter fördelas det totala värdet jämnt på alla medlemmar i hushållet. 2015/16:100 Bilaga 2 duell utökad inkomst beräknas värdet av väl- färdstjänsterna separat för män respektive kvin- nor. I de fall att det finns barn i hushållet förde- las värdet av de välfärdstjänster som barnen nytt- jar jämnt mellan föräldrarna i hushållet. 2015/16:100 Bilaga 2 Tabell u.2 Nyckeltal 1995 och 2000–2014 inkomst som andel av männens (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) standard (relativ 60) 2) standard (absolut 60)1) Mycket låg materiell standard3) Andel hushåll med ek. Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%)5) Marginaleffekt (%)1),6) Ersättningsgrad (%)1),7) inkomst som andel av männens (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) standard (relativ 60) 2) standard (absolut 60)1) Mycket låg materiell standard3) Andel hushåll med ek. Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%)5) Marginaleffekt (%)1),6) Ersättningsgrad (%)1),7) Anm.: 1): På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2014 (HEK 1995–2012, 2013–2014). 2) På grund av dataomlägg- ning är serien inte helt jämförbar med serien 2011–2014 (HEK 1995–2010, TRIF 2011–2014). 3) Data från . 4) Data från . ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för andel med ekonomiskt bistånd. 5) Uppgifterna har sammanställts av baserat på data från Arbetsförmedlingen, och . 6) Tidsseriebrott till följd av att SCB från och med FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar. 7) På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna inte helt jämförbara med serierna 2006–2013 (se underbilagan för en beskrivning av hur ersättningsgraderna beräknas). Källor: , och egna beräkningar. Tabell u.3 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på disponibel inkomst Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen, och därefter Golvet i arbetslöshetsförsäkringen höjs Höjd ersättningsgrad i sjuk- och aktivitetsersättningen, från Underhållsstödet höjs med , till Höjt bostadstillägg för pensionärer (ersättningsgraden höjs från ) Höjd norm för skälig levnadsstandard i försörjningsstödet Lånedelen i studiemedlen höjs med ca Sänkt avdrag för pensionssparande, från till Höjd expeditionsavgift till CSN, Grundavdraget höjs för pensionärer med månadsinkomst Grundnivån i föräldrapenningen höjs med till Barndelen i försörjningsstödet höjs med för barn 0–och med för barn 7–18 år Jobbskatteavdraget fasas ut för personer med månadslön Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs inte upp 2016 Taket i RUT-avdraget sänks till för personer Höjd skatt på investeringssparkonto Slopad skattereduktion för gåva Slopat avdrag för kapitalförvaltningsavgifter Slopad avdragsrätt för pensionssparande Etableringsersättning i samband med arbete avskaffas Källa: Egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 2 Tabell u.4 Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden Vård och omsorg inklusive läkenedel Källa: Egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 3 Investeringar och kapitalstock i ..................................................................... Utvecklingen av totala investeringar........................................................... Investeringar i olika sektorer....................................................................... Investeringar i olika kapitaltyper................................................................. Internationell jämförelse av investeringarna .............................................. Offentliga investeringar och kapitalstock................................................................ Den offentliga sektorns investeringar....................................................... Offentliga investeringar i väg och järnväg ................................................ 2015/16:100 Bilaga 3 Genomsnittligt antal boende per hushåll .................................................. 2015/16:100 Bilaga 3 Fasta bruttoinvesteringar –2015..........................................................