prop · H4031d14 · 2016-09-20 00:00:00 — För barn som är födda efter betalas barnbidrag ut med hälften till vardera föräldern när föräldrarna har gemensam vårdnad, om de inte har anmält vem som ska vara bidragsmottagare. Syftet är att ge föräldrar utökade möjligheter att själva bestämma till vem barnbidraget ska betalas ut och att undanröja konfliktdrivande faktorer i den tidigare lagstiftningen. Denna ordning syftar även till att öka möjligheten till jämställdhet samt att ge föräldrar bättre förutsättningar att samarbeta och ta ett gemensamt ekonomiskt ansvar för barnet. Av de 1,7 miljoner barn som barnbidrag betalades ut för delades bidraget av av föräldrarna. Motsvarande andel var av föräldrarna. Det innebär också att fler pappor är mottagare av barnbidrag . var av mottagarna av barnbidrag kvinnor och män. Det kan jämföras med att av mottagarna var kvinnor män. Underhållsstöd och försörjningsansvar för barn Efter en separation kan underhåll för barn som föräldern inte bor tillsammans med regleras på olika sätt. Underhållsbidrag betalas av den förälder som inte bor med barnet och bidraget kan fastställas i dom eller avtal. Underhållsbidraget beräknas på båda föräldrarnas ekonomiska överskott, aktuella inkomstförhållanden och barnets faktiska behov. I de fall föräldrarna inte kan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 komma överens om ett underhåll eller när den bidragsskyldige föräldern inte har förmåga att betala underhållsbidrag kan i stället ett underhållsstöd lämnas från . förskotterar underhållet och den andra föräldern betalar sedan tillbaka kostnaden för detta utifrån en beräkning baserad på sin inkomst enligt den senaste taxeringen och det antal barn som han eller hon är underhållsskyldig för. Det högsta beloppet för underhållsstöd har varit oförändrat men höjdes till . Underhållsstöd lämnades för 225 000 barn. Av de boföräldrar som mottog underhållsstöd 2015 var kvinnor och män. En höjning av underhållsstödsbeloppet har således bidragit till att förbättra den ekonomiska situationen framför allt för ensamstående kvinnor med barn. gäller delvis ändrade regler för rätt till underhållsstöd. Underhållsstöd ska enligt de nya reglerna inte längre lämnas om den bidragsskyldiga föräldern i följd till i rätt ordning har betalat de betalningsbelopp som har bestämt. Tanken bakom de nya reglerna är att underhållet till barn i större utsträckning ska regleras genom underhållsbidrag och därmed öka möjligheterna för barn att få ett högre underhåll och möjliggöra ekonomiska förbättringar för barn i de lägsta inkomstgrupperna. Ett högre underhåll kan minska försörjningsbördan för både ensamstående kvinnor och män. har också fått ett utökat uppdrag att ge information och stöd i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet. En ökad möjlighet till information och stöd i dessa frågor skapar förutsättningar för ett ökat samarbete mellan särlevande föräldrar. Om båda föräldrarna bidrar till barnets försörjning ökar också förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap. En del av bostadsbidraget till barnfamiljer lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Det särskilda bidraget är ett konsumtionsstöd till barnfamiljer med låg ekonomisk standard. Bostadsbidrag kan också lämnas som ett umgängesbidrag till föräldrar vars barn endast bor med föräldern och inte är folkbokfört s.k. umgängesbarn. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 bostadsbidrag till cirka 150 000 hushåll med barn. Av dessa var hushåll med två sökande. Bostadsbidrag för en sökande lämnades till till hushåll med ensamstående kvinnor och till av hushåll med ensamstående män. Av de hushåll som mottog särskilt bidrag för hemmavarande barn var kvinnor och män. För hushåll med en sökande som mottog bostadsbidrag i form av umgängesbidrag var män och kvinnor. Vårdbidrag kan föräldrar få för ett barn som är sjukt eller som har en funktionsnedsättning om barnet behöver särskild tillsyn, vård eller för merkostnader för barnet. Antalet nybeviljade vårdbidrag har ökat . Rätt till vårdbidrag är vanligare bland pojkar än flickor i alla åldersgrupper, och pojkarnas andel har ökat . Av de vårdbidrag som betalades ut för barn var för pojkar och för flickor. Antalet nybeviljade vårdbidrag uppgick till cirka 10 900 och den vanligaste diagnosgruppen var psykiska sjukdomar och syndrom. I den diagnosgruppen stod pojkar för majoriteten av antalet nybeviljade vårdbidrag. Av de föräldrar som mottog vårdbidrag var kvinnor och män. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken Huvuddelen av förmånerna inom området ekonomisk familjepolitik administreras av . De sammanlagda administrationskostnaderna för dessa förmåner uppgick till eller av de samlade förvaltningskostnaderna för myndigheten . Förmånerna barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår administreras av . Regeringen har i regleringsbrev betonat vikten av myndighetens uppdrag att verka för ett jämställt användande av föräldraförsäkringen. har genomfört ett flertal insatser , såsom informationskampanjer och utveckling av webbplatsen. Myndigheten ger information om hur föräldrar kan planera sin föräldraledighet och uttaget av föräldrapenning. Dessutom har tjänsten ”normkollen” skapats som beskriver sambandet mellan ett jämställt uttag av föräldrapenning och andra delar av föräldraskapet. har därtill genomfört en rad uppmärksammade kampanjer för att öka kunskapen om vilka sociala normer som påverkar föräldrars uttag av föräldrapenning men också tillfällig föräldrapenning. Ett ytterligare verksamhetsmål som regeringen har gett är att myndigheten ska verka för att särlevande föräldrar har goda kunskaper om försörjningsansvar och möjligheterna att reglera underhåll för barn på egen hand samt om möjligheterna till samarbetssamtal som finns på nivå. har främst informerat föräldrar om möjligheten att reglera underhållet på egen hand. Myndigheten har inte i samma utsträckning ökat kunskapen om föräldrars försörjningsansvar och har endast delvis verkat för att sprida kunskap om samarbetssamtal på nivå. Information har funnits på webbplatsen men inga övriga proaktiva insatser har genomförts . Trots att försäkringsutgifterna för utgiftsområdet ökar så minskar förvaltningskostnaderna. Framförallt beror den ökade kostnadseffektiviteten och en lägre styckkostnad per ärende på den ökade automatiseringen av handläggningen, internt effektiviseringsarbete och förbättrade förutsättningar för ärendehandläggning. An- delen ärenden som handläggs automatiskt var för föräldrapenning 2015 och för tillfällig föräldrapenning . Jämfört med året före har styckkostnaden per utbetalning för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning sjunkit . ökar den digitala tillgängligheten och erbjuder fler digitala tjänster för föräldrar och blivande föräldrar. Användningen av de digitala kanalerna fortsätter att öka framförallt för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning där av alla föräldrar ansöker om ersättning digitalt. Myndigheten arbetar också för att skapa ett aktivt förhållningssätt i handläggningen och kontaktar i ökad utsträckning föräldrar per telefon. Dessa åtgärder antas bidra till att förtroendet för myndigheten och nöjd kund-index för gruppen föräldrar ökade från 59 till 64 . Kvaliteten i handläggningen av förmåner till familjer bedöms vara tillfredsställande. Den modell för systematisk kvalitetsutveckling som används indikerar att kvaliteten i handläggningen generellt sett är god. Kunderna upplever kvaliteten som god eller tillfredställande när det gäller såväl bemötande och service som rättslig kvalitet. De interna kvalitetsuppföljningar som har gjorts lokalt indikerar att kvaliteten i handläggningen är god, att handläggarna har goda förmånskunskaper och att de beslut som fattas är korrekta. Andra kvalitetsindikatorer visar också på tillfredställande kvalitet med undantag för antalet återkrav som ökar. Antalet hushåll som blir skuldsatta efter att ha fått återkrav av bostadsbidrag ökar också, även om den genomsnittliga skulden inte ökar nämnvärt. Granskningar av handläggning av underhållsstöd och tillfällig föräldrapenning som genomfördes av ISF 2015 visar på en del brister i kvaliteten.18 Granskningarna visar t.ex. på skillnader i omfattningen av utredningar, brister i beslutsunderlag och ett behov av ökad likformighet i handläggningen och beslut. ISF genomförde 2016 även en granskning av kontroller i handläggningen av bostadsbidrag.19 I granskningen framkom att behöver förbättra sitt arbete med att få korrekta och mer fullständiga beslutsunderlag. hantering och den nuvarande konstruktionen medför att många försäkrade blir återbetalningsskyldiga vilket riskerar medföra ökad skuldbörda och kan i vissa fall innebära att bidragets syfte, att stödja ekonomiskt svaga hushåll, inte uppnås i tillräcklig utsträckning. 18Kvalitet i underhållsstöd, (Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 2015:3) och hantering av tillfällig föräldrapenning (Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 2015:12). 19Kontroller i handläggningen av bostadsbidrag, (Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 2016:7). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. gick en fjärdedel av utbetalningarna av familjeekonomiska stöd till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, mer än hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Hushåll med barn har i genomsnitt en lägre disponibel inkomst än hushåll utan barn. Skillnader mellan olika typer av barnhushåll har ökat . Ensamståendehushåll har lägre inkomst än sammanboendehushåll och kvinnor har lägre inkomster än män. har andelen hushåll med låg ekonomisk standard mätt enligt det absoluta måttet minskat, från 2015 (prognos). Enligt det relativa måttet har andelen ökat och når 2015. De familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten har minskat , framför allt för ensamstående med flera barn. är det fortfarande för denna grupp som stöden har störst betydelse. Förklaringar till stödens minskade betydelse är höjda reallöner och fler i sysselsättning. Stödens nivåer följer dock inte inkomstnivåer och deras del av den disponibla inkomsten har därför minskat. Ett exempel är adoptionsbidraget där bidragets andel täcker en allt mindre andel av den genomsnittliga kostnaden för en adoption. Trots den minskade betydelsen bidrog den ekonomiska familjepolitiken till att minska skillnaderna mellan hushåll med och utan barn. De familjeekonomiska stöden stod i genomsnitt för av barnhushållens disponibla inkomster, men utgjorde av den disponibla inkomsten för ensamstående med två eller fler barn. För ensamståendehushållen spelar de behovsprövade stöden störst roll, medan försäkringarna spelar störst roll för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Den ekonomiska familjepolitiken kan sägas vara omfördelande och framförallt de behovsprövande stöden bidrar till att höja inkomsterna för de med låg ekonomisk standard, men även försäkringarna och de generella stöden bidrar till att jämna ut inkomstskillnaderna. Många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar att få en förbättrad ekonomisk situation 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 , även om det finns skillnader i vilken grad det gäller i förhållande till exempelvis hushållstyp och antalet barn i hushållet. Hushåll med ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, har en mer utsatt situation. Vart femte sådant hushåll befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortsatt högt, vilket indikerar att det finns möjligheter att förena arbetsliv med föräldraskap. Ett ökat barnafödande, en ökad invandring och totalt fler barn i befolkningen medför att utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken ökar. På genererar dock ett ökat barnafödande ett ökat arbetskraftsutbud som ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi och en förmåga att sörja för framtida generationer. Föräldraförsäkringen är i grunden positiv för föräldrars arbetskraftsdeltagande och situation på arbetsmarknaden genom att den gör det möjligt för föräldrar att kombinera arbete med att vårda barnen när de är små. Även om antalet barn som har föräldrar som delar på föräldrapenningen och föräldraledigheten ökar är uttaget endast jämställt för en liten andel av barnen. Att kvinnor är föräldralediga i större utsträckning än män och tar ett större ansvar för obetalt arbete påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt. Det är genom föräldraledighetslagen och föräldraförsäkringen, tillsammans med en väl utbyggd förskola, som det har blivit möjligt för föräldrar att kombinera ett aktivt föräldraskap med förvärvsarbete. Föräldrapenningens storlek är till huvudsaklig del relaterad till förälderns arbetsinkomst, vilket utgör ett incitament att förvärvsarbeta innan man blir förälder för att på så sätt kvalificera sig för en högre föräldrapenning. Detta påverkar sannolikt sysselsättningsgraden för kvinnor positivt. Kvinnors längre frånvaro från arbetsmarknaden samt en högre förekomst av deltidarbete kan få konsekvenser på såväl kvinnors arbetsmarknadssituation, på den disponibla inkomsten som på livsinkomsten och pensionen. En ojämn fördelning av hem- och omsorgsarbetet kan också leda till ohälsa. Föräldraledigheten och hur den fördelas mellan kvinnor och män, har påverkan på hur jämställdheten på arbetsmarknaden utvecklas. De delmål som den ekonomiska familjepolitiken direkt inverkar på är dels målet om ekonomisk jämställdhet, dels målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, se vidare utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att måluppfyllelsen är acceptabel för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn. För en bättre måluppfyllelse behöver dock familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning. Det är även av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor och att ge framför allt kvinnor förbättrade förutsättningar till arbete och egen försörjning på både kort och lång sikt. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att förbättra hushållets ekonomi, men kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet inom områden såsom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken har fortsatt att förbättras, med ökad kostnadseffektivitet och kundnöjdhet. Kvaliteten i handläggningen av förmåner till barnfamiljer bedöms sammantaget vara tillfredställande. Regeringen bedömer att verksamhetsmål avseende information om föräldrapenningens regelverk är uppfyllt, men att målet för särlevande föräldrar att reglera underhållet själva endast delvis är uppfyllt. har fått ett utökat ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering och stödet förväntas därmed förbättras. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa utgör grunderna för regeringens syn på och målsättning med den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor påverkar även utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. Med familjebildning följer en ökad försörjningsbörda. En generell välfärd som omfattar alla bidrar till att utjämna ekonomiska villkor och förbättrar levnadsförhållanden för barnhushållen. En generell välfärd ger långsiktigt goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Målet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. En naturlig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barnet. Ett jämställt föräldraskap bidrar även till jämställdhet på arbetsmarknaden. Uttaget av föräldrapenning är ännu inte jämställt. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen och utfall av de åtgärder och insatser som syftar till att uppfylla målet om att skillnader i hur kvinnor och män tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning ska minska. Regeringen kommer även fortsättningsvis att föreslå åtgärder som bidrar till att skillnaderna minskar. är insatser på andra politikområden nödvändiga för att en ökad jämställdhet ska kunna uppnås i samhället. Barnfamiljernas levnadsförhållanden ändras i takt med att samhället förändras. I finns såväl kärnfamiljer där barnet bor med två biologiska föräldrar, ombildade familjer med bonusbarn och bonusföräldrar, ensamstående föräldrar, barn som bor växelvis, barn med två föräldrar av samma kön och andra regnbågsfamiljer. Då barnens familjesituation kan se olika ut och behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara konstruerat så att det kan användas på ett flexibelt sätt, och kan anpassas efter föräldrars och barns behov. Förutsättningar för ett jämställt föräldraskap Föräldraförsäkringen har haft positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadssituation genom att göra det möjligt för föräldrarna att vara hemma med barnen när de är små och ökar förutsättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket, men fördelningen av betalt och obetalt arbete skiljer sig fortfarande åt. Att fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet inte är jämställd påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt, t.ex. när det gäller löneutvecklingen. Attityder kring föräldraskap, situationen på arbetsmarknaden och förvänt- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ningar kan även hindra män från att ta ut sin del av föräldrapenningen. För att modernisera föräldraförsäkringen och anpassa den till dagens arbetsmarknad har regeringen tillsatt en utredning som kommer att lämna ett betänkande (dir. 2016:10). Utredningen ska lämna förslag till utformning av en föräldraförsäkring som är ändamålsenlig, tydlig och enkel att administrera och som bidrar till att nå de jämställdhetspolitiska delmålen om ekonomisk jämställdhet och en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utredningen ska ha barnets bästa i fokus och föräldraförsäkringen ska utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation och skapar förutsättningar för ett jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn. Utredningen har även i uppdrag att analysera och föreslå hur möjligheterna till föräldraledighet med föräldrapenning ska kunna begränsas så att den förälder som kommer till med barn endast kan använda med föräldrapenning efter barnets tvåårsdag. Regeringen vill att såväl kvinnor som män snabbt ska komma in på arbetsmarknaden och att barn som kommer till ska ges möjlighet att delta i förskoleverksamhet. En förändrad föräldraförsäkring är en av flera åtgärder som krävs för att uppnå jämställdhet. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt och är ett krångligt sätt att få föräldrar att i större utsträckning dela mer lika på antalet föräldrapenningdagar. Regeringen föreslår därför att jämställdhetsbonusen avskaffas för föräldrapenning som tas ut (se avsnitt 2.2 Lagförslag). Hushåll med låg ekonomisk standard En grundläggande strävan för regeringen är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift, där insatser och långsiktiga strategier finns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd och den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver förstärkas. Hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn har en utsatt ekonomisk situation, detta gäller särskilt för kvinnor. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Barnhushåll där någon förälder är utrikes född har oftare en låg ekonomisk standard som en följd av att sysselsättningsgraden för utrikes födda föräldrar är lägre. Ett steg till förbättrad levnadsstandard har tagits genom dels den höjning av underhållstödet som trädde i kraft (SFS 2015:452), dels höjd föräldrapenning på grundnivå som trädde ikraft (prop. 2015/16:1). Regeringen har även infört nya bestämmelser fr.o.m. som ökar drivkrafterna för särlevande föräldrar att reglera underhållsskyldigheten för barn civilrättsligt i stället för att ansöka om underhållsstöd (prop. 2014/15:145). Detta innebär att framförallt barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard kan få ett betydligt högre underhåll. Höjt underhållsstöd för äldre barn Ett steg till förbättrad ekonomisk standard är att höja underhållsstödet. Regeringen har för avsikt att införa en differentiering av underhållsstödets belopp genom att höja det för barn som är . Kostnadsansvaret för äldre barn är avsevärt större än för mindre barn. Som en följd av att underhållsstödsbeloppet blir högre avser regeringen att också höja det grundavdrag som bidragsskyldiga föräldrar får förbehålla sig för egna levnadskostnader innan betalningsskyldighet beräknas. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan. Regeringen har därför för avsikt att genomföra en fördelningspolitisk reform med syfte att modernisera de behovsprövade stöden för särlevande föräldrar och bättre anpassa dem efter föräldrarnas ekonomiska situation och kostnadsansvar. För att stödja ekonomiskt utsatta familjer och ge föräldrar bättre förutsättningar att ta ett gemensamt ansvar för barnet och dess försörjning avser regeringen att införa ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. Detta får till följd att en viss boendeform inte premieras och att barnets folkbokföring inte får en avgörande betydelse för rätten till stöd. Det särskilda bidraget ska ersätta det nuvarande underhållsstödet vid växelvist boende. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan. Dessutom avser regeringen att göra förstärkningar av bostadsbidraget som lämnas till barnfamiljer genom att höja inkomstgränserna, som är en av flera faktorer som påverkar storleken på bidraget. Inkomstgränserna har varit oförändrade och har därmed släpat efter prisutvecklingen i samhället. Förslaget innebär att de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna inom bostadsbidraget får ett höjt bidrag med mer . Därutöver anser regeringen att det bör göras en översyn av andra delar av regelverket för underhållsstöd och bostadsbidrag bl.a. så att dessa moderniseras och dels får en förbättrad fördelningsmässig träffsäkerhet, dels blir mer neutrala i förhållande till olika typer av boenden. För hushåll med låg ekonomisk standard har behovsprövade stöd som bostadsbidrag och underhållsstöd stor betydelse. Dessa två stöd är dock inte samordnade med eller särskilt väl anpassade till varandra. De är heller inte tillräckligt anpassade till de förändrade boendemönster och olika familjekonstellationer som förekommer och den antagna fördelningen av kostnadsansvar mellan särlevande föräldrar vars barn bor växelvis. Stöden behöver förändras för att uppnå en bättre fördelningsmässig träffsäkerhet, så att inte en större ersättning lämnas till hushåll vars barn bor växelvis än till hushåll som är rena ensamförsörjare. Både bostadsbidraget och underhållsstödet har dessutom visat sig kunna ge upphov till omfattande skuldsättning. Ekonomisk förstärkning för hushåll med många barn För att förstärka barnfamiljers ekonomi avser regeringen att höja flerbarnstillägget för det tredje barnet. Barnfamiljer, särskilt de med många barn, utgör en förhållandevis stor andel av hushållen med låg ekonomisk standard. Genom en höjning av flerbarnstillägget ges dessa familjer förbättrade ekonomiska förutsättningar. Adoptionsbidragets andel av den genomsnittliga kostnaden för en adoption har sjunkit kraftigt .