prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Slopandet av taket för uppskovs- beloppet bör gälla för avyttringar som har skett –. Även den ändrade metoden för beräkning av uppskovs- beloppet bör gälla för avyttringar som har skett fr.o.m. . Denna ändring bör dock vara permanent. 6.9Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen Regeringens bedömning: För att förhindra att vissa bestämmelser i skattelagstiftningen får oavsedda effekter om den genomsnittliga stats- låneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november blir noll eller negativ bör det införas golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Stats- låneräntan används som referensränta i skatte- lagstiftningen, bl.a. vid beräkning av för- delningsbelopp vid räntefördelning, schablon- intäkt vid avsättning till periodiseringsfond, ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet, gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst i fåmansföretag och skatteunderlag för avkastningsskatt på pensionsmedel samt vid värdering av bilförmån och ränteförmån. I vissa bestämmelser används statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före beskattningsåret medan andra bestämmelser utgår ifrån den genomsnittliga statslåneräntan året närmast före beskattningsåret. För att förhindra att bestämmelserna får oavsedda effekter om den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november blir noll eller negativ bör det införas golv för statslåneräntan i skatte- lagstiftningen. Två olika nivåer på golvet bör införas, , beroende av vad statslåneräntan är avsedd att avspegla i respektive bestämmelse. Förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca 2017. Ett förslag med angivna ändringar har remissbehandlats och en lagrådsremiss över- lämnats till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 skottsavdrag vid vissa ägarförändringar förenk- las. Promemorians förslag motsvarar i huvudsak tre av () förslag i betänkandet Neutral bolagsskatt (SOU 2014:40). Promemorians lagförslag finns i bi- laga 10, avsnitt 1. Promemorian har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna återfinns i bilaga 10, avsnitt 2. En remissamman- ställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2016/01229/S1). I detta avsnitt behandlas promemorians för- slag. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10, avsnitt 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10, avsnitt 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 6.10.2Ett avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skulder införs Regeringens förslag: Ränteutgifter på efter- ställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning får inte dras av. Förslaget träder i kraft och tillämpas första gången på ränteutgifter som be- löper sig efter . Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter 6.10Ökad beskattning av företag i finanssektorn och vissa förenklingar på företags- skatteområdet 6.10.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser samt vissa förenk- lingar på företagsskatteområdet tagits fram. Den innehåller tre förslag, dels ett förslag om ett av- dragsförbud för ränta på vissa efterställda skul- der, dels ett förslag om att tidpunkten för värde- överföring vid tillämpningen av reglerna om koncernbidrag fastställs och dels att belopps- spärren i reglerna om begränsning av under- Promemorians förslag överensstämmer i hu- vudsak med regeringens. I promemorian föreslås inte att efterställda skulder som får ingå i kapital- basen vid tillämpning av övergångsreglerna till regelverket om kapitaltäckning ska omfattas av förslaget. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig – t.ex. riks- bank, Kammarrätten i , Förvaltningsrät- ten i , , Riksgäldskonto- ret, , , Konkur- rensverket, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvär- deringar och analyser (Tillväxtanalys), Fond- bolagens förening, () och – till- styrker eller har inget att invända mot förslaget. riksbank och – som anser att förslaget kan leda till ökad finansiell stabilitet – välkomnar förslaget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 (NNR), Näringslivets Skattedelegation (NSD), , Svensk Försäkring, Capital Asso- ciation (SVCA) och avstyr- ker förslaget. Föreningen , , , och Svensk Försäkring anser att förslaget strider mot grunderna för skattesystemet (nettovinstbe- skattning). Kammarrätten i , Före- ningen , , , Regel- rådet, och Svensk För- säkring anser att skälen för förslaget brister. Föreningen , , och Svensk Försäkring anser att beredningen av förslaget är otillfredsställande. NNR efterlyser en redogörelse för hur gräns- dragningen mot det avdragsgilla området ska göras. , Svensk Försäk- ring och SVCA anser att förslaget kan påverka svenska företags konkurrenskraft i förhållande till utländska företag som kan vara aktiva på den svenska marknaden genom t.ex. en filial. Finans- inspektionen, , Svensk Försäkring och SVCA anser att förslaget kan leda till minskad finansiell stabilitet. anser att finansiering med efter- ställda skulder som får ingå i kapitalbasen inte ska särbehandlas i förhållande till finansiering med efterställda skulder som inte får ingå i kapi- talbasen eller i förhållande till finansiering med efterställda skulder i andra sektorer. Svensk För- säkring anser att försäkringsföretag inte ska om- fattas av förslaget, sett mot bakgrund av att de bara i begränsad utsträckning kan finansiera sig med lånat kapital. Till det kommer enligt Svensk Försäkring att ömsesidiga försäkringsbolag har begränsade möjligheter att ersätta efterställda skulder med eget kapital. Svenska Bankförenin- gen och Svensk Försäkring framhåller att efter- ställda skulder är ett viktigt verktyg för att möta kraven i regelverket om kapitaltäckning. Finans- inspektionen, , , Svensk Försäkring och SVCA anser att lagtexten har getts en oklar utformning i fråga om de företag och efterställda skulder som omfattas av förslaget. anser att efterställda skulder som får ingå i kapi- talbasen vid tillämpning av vissa övergångsregler till det aktuella direktivet – men inte efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämp- ning av vissa övergångsregler till den aktuella förordningen – ska träffas av förslaget. Riks- gäldskontoret anser att en statisk hänvisnings- teknik bör användas i stället för en dynamisk hänvisningsteknik i fråga om den aktuella för- ordningen, sett mot bakgrund av myndighetens förslag om utformningen av minimikravet på nedskrivningsbara skulder (”MREL”) för berör- da banker som är föremål för re- missbehandling och eventuella förväntade för- ändringar i definitionerna av vad som får ingå i kapitalbasen som kan följa av EU:s genomföran- de av ”Financial Stability Boards” internationella standard för förlustabsorberande kapacitet hos globalt systemviktiga banker (”TLAC”). Läns- försäkringar AB tar också upp frågan om hur förslaget förhåller sig till MREL och efterlyser dessutom vissa förtydliganden av regelverket om kapitaltäckning. Även anser att valet mellan dynamisk och statisk hänvis- ningsteknik påverkas av förväntade förändringar av regelverket om kapitaltäckning. Kammar- rätten i och tar upp vissa tillämpningssvårigheter som föranleds av en dynamisk hänvisningsteknik i fråga om direktiv som har genomförts i svensk lagstift- ning. Svensk Försäkring anser att hänvisningen till det aktuella direktivet ska ersättas med en hänvisning till nationell lagstiftning. , och Svenska Bankföre- ningen anser att uttrycket ”ränteutgifter” har en oklar innebörd. LRF anser att förslaget inte ska träda i kraft före FSK:s förslag om begränsning av ränteavdrag i kombination med en sänkning av bolagsskatten i betänkandet Neutral bolags- skatt (SOU 2014:40) och det kommande för- slaget från Utredningen om skatt på finans- sektorn (dir. 2015:51), eftersom det i annat fall är svårt att bedöma effekterna av det nu aktuella förslaget. Kammarrätten i anser också att det är oklart hur förslaget förhåller sig till FSK:s förslag. Kammarrätten i , För- valtningsrätten i , Finansinspektio- nen, , , Svens- ka , Svensk Försäkring och SVCA har synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Alla inkoms- ter i en näringsverksamhet tas som utgångspunkt inkomstslaget näringsverksamhet, se 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), Utgifter för att förvärva eller bi- behålla inkomster ska dras av som kostnad. Ränteutgifter och kapitalförluster ska dras av även om de inte är sådana utgifter (16 kap. 1 § första stycket IL). Från huvudregeln i 16 kap. 1 § första stycket IL görs vissa undantag, se t.ex. 24 kap. 5–10 f §§ IL. I civilrättslig mening innebär ett lån dels att låntagaren ska betala ränta på lånet och återbetala själva kapitalbeloppet, dels att långivaren vid lån- tagarens likvidation eller konkurs kan göra an- språk på betalning av kapitalbelopp och ränta i konkurrens med övriga fordringsägare. På mot- svarande sätt innebär ett efterställt lån – såsom ett förlagslån (ett mot ett sådant lån svarande skuldebrev betecknas som ett förlagsbevis) – att långivaren vid låntagarens likvidation eller kon- kurs kan göra anspråk på betalning av kapital- belopp och ränta först sedan alla andra ford- ringsägare har fått betalt. För att täcka de risker som vissa verksamheter i finanssektorn är förenade med, ställs i EU- rätten krav på hur mycket kapital som företag är tvungna att hålla i förhållande till sina tillgångar (kapitalbas) och vilket slag av kapital som får ingå vid beräkningarna av den minsta tillåtna kapitalbasen. Sålunda får – vid sidan av eget kapital – vissa efterställda skulder ingå i kapital- basen vid tillämpning av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av för- ordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordnin- gen), dels i form av ”primärkapitaltillskott” (artikel 52 i tillsynsförordningen), dels i form av ”supplementärkapitalinstrument” (artikel 63 i tillsynsförordningen). Lagen (2014:968) om sär- skild tillsyn över kreditinstitut och värdepap- persbolag kompletterar tillsynsförordningen. Se också lagen (2014:966) om kapitalbuffertar, som – vid sidan av lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag – genomför och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om till- syn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. I omfattas banker och andra kreditinstitut, värdepappersbolag, , betalningsinstitut samt vissa fondbolag och vissa förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) av reglerin- gen, se 1 kap. 2, 4 och 5 §§ lagen om särskild till- syn över kreditinstitut och värdepappersbolag, 2 kap. 10 och 10 a §§ lagen (2004:46) om värde- pappersfonder, 3 kap. 2 § lagen (2010:751) om betaltjänster och 7 kap. 6 och 6 a §§ lagen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 (2013:561) om förvaltare av alternativa investe- ringsfonder. På motsvarande sätt får – vid sidan av eget kapital – vissa efterställda skulder ingå i kapital- basen i form av primärkapital vid tillämpning av och rådets direktiv /138/EG av om upp- tagande och utövande av försäkrings- och åter- försäkringsverksamhet (Solvens II), Solvens II- direktivet (artikel 88 i Solvens II-direktivet). Europeiska kommissionens delegerade förord- ning (EU) 2015/35 av om komplettering av och rådets direktiv /138/EG om upptagande och ut- övande av försäkringsverksamhet (Solvens II) kompletterar Solvens II-direktivet. Regeln i 7 kap. 3 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL, genomför artikel 88 i Solvens II- direktivet, i dess lydelse enligt Europaparla- mentets och rådets direktiv /51/EU av om ändring av direktiven /71/EG och 2009/138/EG och förordnin- garna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010 med avseende på befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndig- heten (Europeiska försäkrings- och tjänstepen- sionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyn- digheten (Europeiska värdepappers- och mark- nadsmyndigheten). I omfattas försäk- ringsföretag av Solvens II-direktivet (se 7 kap. 1 § FRL). Med ”försäkringsföretag” avses för- säkringsaktiebolag, ömsesidigt försäkringsbolag och försäkringsförening (1 kap. 3 § FRL). Vissa efterställda skulder får ingå i kapital- basen , se artiklarna 479, 484 och 486 i tillsynsförordningen och artikel 308 b.9, 10 och 15 i Solvens II-direktivet. I gäller att efterställda skulder enligt artikel 479 i tillsynsförordningen inte får ingå i (den konsoliderade) kapitalbasen, att efterställda skulder enligt artiklarna 484 och 486 i tillsyns- förordningen ska utmönstras före utgången av 2019 samt att efterställda skulder enligt artikel 308 b.9, 10 och 15 i Solvens II-direktivet ska utmönstras före utgången av 2019 respektive 2015, se 3 kap. 7 och 11 §§ i föreskrifter om tillsynskrav och kapitalbuffertar (FFFS 2014:12) samt punkterna 2 och 4 i över- gångsbestämmelserna till lagen (2015:700) om ändring av försäkringsrörelselagen (2010:2043). Efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen ska i vissa fall skrivas ned eller konverteras till eget kapital, se t.ex. artikel 54 i tillsynsförord- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 ningen samt 6 och 21 kap. lagen (2015:1016) om resolution. Det innebär sammanfattningsvis att efterställda skulder – vid sidan av eget kapital – får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av tillsyns- förordningen och Solvens II-direktivet/FRL. Av offentligfinansiella skäl och för att öka neutraliteten mellan finansiering med eget kapi- tal och finansiering med efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av tillsyns- förordningen och Solvens II-direktivet, föreslår regeringen att ränteutgifter på nu aktuella efter- ställda skulder inte ska kunna dras av. , Föreningen ringsliv, , , , , Svensk Försäkring och SVCA framför invändningar mot förslaget. Det gäller framför allt att förslaget strider mot grun- derna för skattesystemet, att förslaget påverkar förutsättningarna att möta kraven i regelverket om kapitaltäckning negativt, att förslaget påver- kar den finansiella stabiliteten negativt och att förslaget påverkar konkurrensen mellan den svenska finanssektorn och utländska motsvarig- heter negativt. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt före- tagsklimat är grunden för tillväxt och jobbska- pande. I det ligger att skattesystemet som ut- gångspunkt inte bör särbehandla vissa finansie- ringsformer i förhållande till andra. Det innebär att skattesystemet bara i begränsad utsträckning bör påverka valet av finansieringsform. En av- dragsrätt för ränta på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning innebär att finansiering med efterställda skulder särbehandlas i förhållande till finansiering med eget kapital. Det gäller också med beaktande av att ränteinkomster är skatte- pliktiga. Med den utgångspunkten är det enligt regeringens mening angeläget att neutraliteten mellan finansiering med efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen och finansiering med eget kapital ökar. utgör förslaget inte ett hinder mot finansiering med efterställda skulder. , , Svenska Bankföre- ningen och Svensk Försäkring anser också att beredningen av förslaget är otillfredsställande. Av 7 kap. 2 § regeringsformen framgår att vid beredningen av regeringsärenden ska behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berör- da myndigheter, att upplysningar och yttranden också i den omfattning som behövs ska inhämtas från kommuner samt att även sammanslutningar och enskilda i den omfattning som behövs ska ges möjlighet att yttra sig. Någon närmare reg- lering om formerna för detta finns inte. För be- redningen av lagförslag följer dock av praxis att ett skriftligt remissförfarande alltid bör vara det normala sättet för att inhämta synpunkter. Förslaget – som gäller en begränsad del av skat- tesystemet – har remitterats till ett trettiotal re- missinstanser, varav flera branschorganisationer i finanssektorn. Remisstiden var ca . Ett tjugotal remissinstanser har svarat. Till det kommer att ett i huvudsak motsvarande förslag har remitterats till ett hundratal remissinstanser inom ramen för remitteringen av betänkandet Neutral bolagsskatt (SOU 2014:40). Remiss- tiden var ca . Mot den bakgrunden anser regeringen att beredningen av förslaget har varit välavvägd. LRF och Kammarrätten i anser att det är oklart hur förslaget förhåller sig till FSK:s förslag om begränsning av ränteavdrag i kombi- nation med en sänkning av bolagsskatten i betänkandet Neutral bolagsskatt (SOU 2014:40) och den pågående utredningen om skatt på finanssektorn. FSK:s förslag är föremål för be- redning i . Utredningen om skatt på finanssektorn ska ta fram ett förslag till en skatt på finanssektorn, som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undan- tagits från mervärdesskatt. Uppdraget ska redo- visas (dir. 2015:51). I frågan om själva utformningen av förslaget gör regeringen följande bedömning. Av förenklingsskäl bör förslaget gälla efter- ställda skulder som får ingå i kapitalbasen, oav- sett om de – t.ex. vid olika tillfällen – ”ingår” i kapitalbasen eller inte. Avgränsningen mot vad som får dras av sker med ledning av det ovan angivna regelverket om kapitaltäckning. , Svenska Bankförenin- gen, Svensk Försäkring och SVCA anser att lag- texten har getts en oklar utformning i fråga om de företag och efterställda skulder som omfattas av förslaget. Förslaget gäller företag som omfat- tas av tillsynsförordningen och Solvens II-direk- tivet. Det gäller banker och andra kreditinstitut, värdepappersbolag, Svenska Skeppshypotekskas- san, betalningsinstitut, vissa fondbolag och AIF- förvaltare, försäkringsföretag samt motsvarande utländska företag. Till skillnad från Svensk För- säkring anser regeringen att försäkringsföretag inte ska undantas från förslaget, eftersom det saknas skäl att göra åtskillnad mellan olika före- tag som omfattas av regelverket om kapital- täckning. Det gäller också med beaktande av att försäkringsföretag bara i begränsad utsträckning får finansiera sig med lånat kapital (se 4 kap. 6 § FRL). Förslaget gäller alla efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regel- verket om kapitaltäckning. Det gäller också efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen (se ovan). Till skillnad från anser regeringen att det saknas skäl att göra åtskillnad mellan efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämp- ning av övergångsreglerna till tillsynsförordnin- gen och efterställda skulder som får ingå i kapi- talbasen vid tillämpning av övergångsreglerna till Solvens II-direktivet. , Svenska Bankföre- ningen, Svensk Försäkring och SVCA har varit inne på, bör lagtexten också i övrigt ges en i för- hållande till promemorians förslag mer tydlig utformning. och anser att uttrycket ”ränteutgifter” har en oklar inne- börd. Uttycket ”ränteutgifter” har samma inne- börd som vid tillämpning av 24 kap. 10 a–10 f §§ IL. Det innebär att med ränteutgifter avses som utgångspunkt en kostnad för en kredit, dvs. det belopp låntagaren betalar till långivaren utöver kapitalbeloppet som ersättning för att få låna pengar (se prop. 2008/09:65 s. 52 f.). I tveksam- ma fall får i rättstillämpningen avgöras om en ut- gift är en ränteutgift eller inte. Förslaget aktualiserar frågan om hänvisningen till tillsynsförordningen bör vara statisk, dvs. av- se rättsakten i viss angiven lydelse, eller dyna- misk, dvs. avse rättsakten i gällande lydelse. Skillnaden mellan teknikerna är att lagstiftaren vid användandet av den förra tek- niken – men inte vid användandet av den senare tekniken – behöver ta ställning till om ändring behöver göras i nationell lagstiftning, om EU- rättslig lagstiftning ändras. Förslaget innebär ett avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skul- der. Det gäller efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av tillsynsförord- ningen (och Solvens II-direktivet). Mot den bak- grunden – och med beaktande av att villkoren för primärkapitaltillskott och supplementärkapi- talinstrument enligt artiklarna 52 och 63 i till- synsförordningen förväntas ändras i samband med den kommande översynen av ”MREL” i EU och genomförandet av ”TLAC” i EU – anser P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 regeringen, till skillnad från , att det är ändamålsenligt att hänvisningen till till- synsförordningen är dynamisk. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , Svensk Försäkring och SVCA har synpunkter på konse- kvensanalysen. Dessa behandlas i avsnitt 6.10.5. Till skillnad från LRF anser regeringen att för- slaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på ränteutgifter som be- löper sig efter . Förslaget föranleder ändringar i 24 kap. 1 § IL och att en ny paragraf, 24 kap. 4 a §, införs i IL, se avsnitt 3.12. 6.10.3Tidpunkten för värdeöverföring vid tillämpning av reglerna om koncernbidrag fastställs Regeringens förslag: Värden motsvarande kon- cernbidraget ska föras över från givaren till mot- tagaren senast den dag som givaren ska lämna in- komstdeklaration. Förslaget träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Föreningen , , och Svensk Försäkring anser att det behöver klargöras vad som gäller om anstånd med att lämna inkomstdeklaration har beviljats. Föreningen , , och Svensk Försäkring anser dessutom att reglerna om koncernbidrag behö- ver ses över i grunden. Skälen för regeringens förslag: Villkoren för avdrag för koncernbidrag framgår av 35 kap. 3– 6 §§ IL. Av rättspraxis framgår att ett villkor för avdrag för koncernbidrag – vid sidan av de vill- kor som framgår av 35 kap. 3–6 §§ IL – är att en värdeöverföring motsvarande bidraget sker (RÅ 1998 ref. 6, RÅ 1999 ref. 74 och RÅ 2001 ref. 79). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Villkoret att en värdeöverföring motsvarande koncernbidraget ska ske bör komma till uttryck i lagtexten. Det aktualiserar i sin tur frågan vid vilken tid- punkt värdeöverföringen ska ske. Det får anses vara lämpligt att värden motsvarande koncernbi- draget förs över från givaren till mottagaren se- nast den dag som givaren enligt skatteförfaran- delagen (2011:1244), förkortad SFL, ska lämna inkomstdeklaration (jfr HFD 2011 not. , Föreningen , , och Svensk För- säkring anser att det behöver klargöras vad som gäller om anstånd med att lämna inkomstdekla- ration har beviljats. Av 32 kap. 2 § första stycket SFL framgår att det (för andra juridiska personer än dödsbon) föreligger fyra deklarationstidpunk- ter – , , och – och att vilken av dessa tid- punkter som är aktuell beror på vid vilken tid- punkt som beskattningsåret går ut. Av 32 kap. 2 § andra stycket SFL framgår att den som läm- nar inkomstdeklaration elektroniskt får lämna deklaration en månad senare än vad som följer av första stycket. Av 36 kap. 4 § SFL framgår att ska bevilja anstånd med att lämna inkomstdeklaration, om det finns synnerliga skäl. Det innebär att om anstånd med att lämna inkomstdeklaration beviljas, ska värdeöverförin- gen ske senast den dag som anstånd har beviljats till. Inom ramen för lagstiftningsärendet finns inte – som Föreningen , , och Svensk För- säkring efterfrågar – utrymme för en grund- läggande översyn av reglerna om koncernbidrag. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslaget föranleder ändringar i 35 kap. 1 § IL, se avsnitt 3.12. 6.10.4Beloppsspärren i reglerna om begränsning av underskottsavdrag vid vissa ägarförändringar