prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Det medelfristiga perspek- tivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. En viktig uppgift för utgiftstaket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt håll- bara finanser. Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna och kan bidra till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. De takbegränsade utgifterna omfattar utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgifter. utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnytt- jande av ingående anslagssparande och anslags- kredit ingår i de takbegränsade utgifterna. I budgetpropositionen föreslog regeringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till . beslutade i enlighet med förslaget. Därefter har vissa budgetförändringar föranlett tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de för- ändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna på beslutade utgiftstak justerats tekniskt . Utöver de tekniska justeringarna har utgiftstakets nivå 2015 även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl med anledning av den förändring av finanspolitikens inriktning som regeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgifts- takets nivå medför, till skillnad från tekniska justeringar, en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De tekniska justeringar som gjorts sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 1.5. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Den finanspolitiskt motiverade höj- ningen av utgiftstakets nivå föreslogs i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Tabell 1.5 Tekniska justeringar samt finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställt utgiftstak (Budgetpropositionen för Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: förändrad Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt särskilt Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt särskilt Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Ändrade principer för förlusthantering på studielån -0,80 Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i den beslutade budgeten Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Reglering kommunalekonomisk utjämning: stegvis slopat avdrag för privat pensionsspanade -2,27 Ny nivå i bet. Finanspolitiskt motiverad ändring i propositionen Förändrad inriktning på finanspolitiken efter riksdagsval Ny nivå i propositionen Vårändringsbudget Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Flertalet av dessa tekniska justeringar hänför sig till budgetförändringar som föranlett justering av statsbidragen till kommuner och landsting. Till exempel leder en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer till att kommunernas och landstingens skatteintäkter försämras, vilket har föranlett en höjning av statsbidraget till kommunsektorn i motsvarande mån. Detta motiverar en teknisk justering av utgiftstaket. Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de tak- begränsade utgifterna, till 1 . Därmed underskreds utgiftstaket med en marginal på (se tabell 1.6). De takbegränsade utgifterna blev 18,3 mil- jarder kronor högre än den av antagna budgeten . Detta förklaras främst av högre utgifter inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (10,), utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (4,) och utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (3,). Inom några utgiftsområden blev utgifterna lägre än i den av antagna budgeten , bl.a. utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (2,), utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2,) och utgiftsområde 22 Kommunikationer (1,). I avsnitt 2 Utfallet för statens budget redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tabell 1.6 Takbegränsade utgifter vid sidan av statens -0,4 1Den av fastställda budgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket är lägre än beräkningen i budgeten . fastställde utgiftstaket på den nivå som regeringen föreslog i budget- propositionen . Budgeteringsmarginalen uppgick då till . I utfallet uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budgete- ringsmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes. Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst kan uppgå till och nivån bör fastställas så att den stödjer målet för det finansiella sparandet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Efter att utgiftstakets nivå har fastställts av bör det dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 1.7 redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på budgeteffekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymförändringar), öv- riga faktorer samt den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå. Uppdelningen av budgeteringsmarginalens samlade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.8 är en bedömning som baseras på motsvarande redovisning i de vårpropositioner och budgetpropositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket föreslogs. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer (netto, med hänsyn tagen till beslut om finansie- ring genom minskade utgifter) som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. rättsväsendet, migration, arbetsmarknads- politiken samt inom forskning och utbildning (prop. 2012/13:1). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. familjepolitiken, arbetsmarknadspolitiken samt inom forskning och utbildning (prop. 2013/14:1). I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken, samt inom utbildnings- och infrastrukturområdena 2014/15:99). Slutligen föreslog regeringen i Extra ändringsbudget (prop. 2105/16:47) ytterligare medel till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet -43,5 Reviderad pris- och löneomräkning -41,8 Finanspolitiskt motiverad höjning av utgiftstaket Total förändring av budgeteringsmarginalen -34,1 1 Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, dvs. Reviderade bedömningar av de makro- ekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Det beror bl.a. på lägre utgifter för studiemedelsräntor till följd av lägre marknadsräntor, lägre utgifter för ekonomisk trygghet vid ålderdom till följd av att prisbasbeloppet successivt har reviderats ner sedan budgetpropositionen och lägre utgifter i ålderspensionssystemet vid sidan av statbudgeten till följd av att inkomstindex och balansindex successivt har reviderats ner sedan bedömningen i budgetpropositionen . Ändrade makroekonomiska förutsättningar har vidare medfört högre utgifter inom vissa områden, i första hand arbetsmarknadsområdet. ekonomiska vårproposition bedömdes utvecklingen på arbetsmarknaden bli sämre än i tidigare bedömningar, med högre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbets- marknadspolitiska garantiprogrammen under de därpå följande åren. Reviderade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfere- ringssystem (volymförändringar) har medfört att budgeteringsmarginalen blivit mindre. Det är i första hand antalet personer i systemet för sjuk- och rehabili- teringspenning som i prognoserna successivt bedömts vara fler. Mätt som helårs- ekvivalenter uppgick antalet ersättnings- ca 220 000, Även inom sjuk- och aktivitetsersättningen var antalet personer fler 2015 än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Sammantaget blev utgifterna för utgiftsområde 10 Trygghet vid sjukdom och handikapp ca högre än i budgetpropositionen till följd av volymförändringar. Vidare var antalet inskrivna asylsökande i migrations- verkets mottagningssystem samt antalet personer i etableringsinsatser väsentligt fler än bedömningen i budgetpropositionen . Det gäller även exklusive den stora ökning av antalet asylsökande som inträffade . I budgetpropositionen , när antalet asylsökande under ca halva var känt, bedömdes antalet asylsökande uppgå till ca 85 000, vilket är fler än bedömningen i budgetproposit- ionen . På motsvarande sätt bedömdes i budgetpropositionen att antalet personer i etableringsinsatser skulle uppgå till ca 48 000, vilket är mer än bedömningen i budgetpropositionen . Sammantaget bedöms att utgifterna under utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration och jämställdhet (inklusive avräkning av kostna- der för asylmottagande från biståndsutgifterna under utgiftsområde 7 Bistånd i enlighet med DAC:s definition) har blivit ca högre 2015 till följd av volymförändringar jämfört med budget- propositionen . Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget medför förändringar till följd av övriga faktorer att budgeteringsmarginalen blivit större, vilket är en effekt av att förändringar på olika områden delvis tar ut varandra. Förskottsbetalningar av vissa utgifter i stället , bl.a. EU-avgiften, bidrar till att utgifterna blev högre av övriga orsaker än i bedömningen i budget- propositionen (se avsnitt 2.3.2). Det motverkas bl.a. av lägre utgifter under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med ca , till följd av förseningar med anledning av att EU- kommissionen inte beslutat om programmen inom fonderna, vilket medförde att dessa inte kunde påbörjas som planerat . Vidare har utfallet på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, jämfört med ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgiftsområdena 14, 16, 22, 23 och 27. Utfallet för statens budget 2 Utfallet för statens budget Enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen för staten innehålla utfallet på budgetens inkomsttitlar, anslag och statens lånebehov. Statens lånebehov är detsamma som saldot i statens budget men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av (bet. 2014/15:FiU10, rskr. 2014/15:29). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2015 Budgetsaldot blev -2015 (tabell 2.1). I den av beslutade budgeten beräknades saldot till -. Saldot blev därmed i princip samma som beräknat. Inkomsterna blev högre och även utgifterna blev högre än vad som beräknades i statens budget. Tabell 2.1 Utfall för statens budget 2015 Höga inkomster från skatt på företagsvinster Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräknat och övriga inkomster blev lägre än beräknat. Det är främst skatt på kapital som blivit högre än beräknat. Det beror främst på högre inkomster från skatt på företagsvinster än väntat. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten . Det beror främst på att inga större försäljningar av egendom gjordes . Beräkningstekniskt antogs inkomster från försäljning av egendom uppgå till i statens budget . I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget Flyktingsituationen och förtida betalningar medförde att de totala utgifterna blev högre än anvisat Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (2,) högre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. De allmänna bidragen till kommunerna blev högre, Avgiften till Europeiska unionen blev högre och utgifterna för Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev högre än anvisat. Även utgifterna för Internationellt bistånd blev högre och tillsammans blev utfallet för dessa utgiftsområden högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Detta förklaras till största delen av ökade bidrag till kommunsektorn till följd av flyktingsituationen och att förtida utbetalningar gjordes 2015 inom vissa områden för att undvika ett överskridande av utgiftstaket . I förhållande till det totalt anvisade beloppet, dvs. den ursprungliga budgeten och de ändringar i budgeten som beslutat om, blev utgifterna lägre. Den största skillnaden mellan det totalt anvisade beloppet och utfall är utgifterna för statsskuldsräntor m.m. som blev lägre än totalt anvisat. Utgifterna för Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre än totalt anvisat. Statens budget 2015 och 2014 I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Statens budget visar ett underskott på , jämfört med ett underskott på 2014, vilket är en förbättring med nästan . Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2015 och 2014 Skatteinkomsterna ökade men statens övriga inkomster minskade Statens inkomster ökade med . skatteinkomster ökade med (11,). skatteintäkter, dvs. 2015, beräknas öka med drygt kronor (9,). skatter på arbete beräknas öka med (5,) och indirekta skatter på arbete beräknas öka med (7,). Skatt på kapital beräknas ha ökat med (12,) och Skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas öka med (7,). Vid beräkning av statens skatteintäkter avgår kommunala inkomstskatter, som ökade med Orsaken är främst att avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet och utgifter som redovisas som krediteringar på skattekontot ökat 2015. Utgifterna ökade bl.a. på grund av ökat antal asylsökande Utgifterna i statens budget ökade med nästan (3,) . Utgifterna för Statsskuldsräntorna m.m. ökade med nästan . Utgifterna för utgiftsområdena Migration samt Integration och jämställdhet ökade tillsammans med (37,). Även de allmänna bidragen till kommunerna ökade sammanlagt med . Ökningen förklaras i huvudsak av ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting med nästan (9,) med anledning av att antalet asylsökande ökade kraftigt . nettoutlåning minskade med nästan (4,) jämfört med föregående år framför allt med anledning av ändrade redovisnings- principer för studielån . Tabell 2.4 visar de poster på budgetens utgiftssida som hade störst förändringar av utfallet . 9 Hälsovård, sjukvård och 2.1.1Analysen påverkas av att röstade för ett annat budgetförslag än budgetpropositionen Vid behandling av budgetpropositionen frångicks den praxis som tidigare tillämpats vid budgetomröstningar, vilket fick till följd att röstade för ett annat budgetförslag än regeringens. Förutom ekonomiska och politiska konsekvenser har beslut även fått konsekvenser för analysen av utfallet för statens budget. På inkomstsidan av statens budget är oppositionspartiernas budgetalternativ som regel beräknade på en mer aggregerad nivå än inkomstberäkningen i budgetpropositionen. Detta innebär att den beslutade inkomstberäkningen är mer aggregerad än normalt och att redovisningen och analysen av skillnaden mellan statens budget och utfall är mindre detaljerad än normalt. På utgiftssidan har beslut fått konsekvensen att anvisade medel i statens budget till flertalet utgiftsområden skiljer sig från budgetpropositionen. Skillnaderna beror framför allt på att fördelningen av medel på befintliga anslag skiljer sig åt, men även på skillnader i vilka anslag som fördes upp på budgeten. I bilaga 1 till finansutskottets sammanställning av beslut om statens budget redovisas avvikelsen mellan regeringens förslag och beslut per anslag (bet. 2014/15:FiU10). En ytterligare omständighet som har försvårat analysen på både inkomst- och utgiftssidan är att det inte finns några detaljerade beräknings- underlag till den budget som beslutade. budgetbeslut grundar sig dock på samma makroförutsättningar som låg till grund för budgetpropositionen, vilket innebär att det är möjligt att förklara skillnaden mellan den beslutade budgeten och det beräknade utfallet på en övergripande nivå. De största skillnaderna mellan beslutad budget och budgetpropositionen Inkomstsidan domineras av en stor skillnad mellan den beslutade budgeten och budget- propositionen. I budgetpropositionen föreslog regeringen att nedsättningen av socialavgifter för unga skulle trappas av. Förslaget fanns inte med i den beslutade budgeten. Nedtrappningen av nedsättningen beräknades tillföra staten ytterligare i inkomster i form av arbetsgivaravgifter. Tabell 2.5 Statens budget Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital. Skatt på konsumtion och Skatt på alkohol och tobak Övriga skatter på energi och Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Avgående poster, skatter till Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning Utgifter som redovisas som Inkomster i statens budget Källa: betänkande 2014/15:FiU10. 1 I beslutad budget redovisas inkomstförsvagningen av att behålla ned- sättningen av socialavgifter för unga under inkomstgrupp Arbetsgivaravgifter 1210 och inte under inkomstgrupp Nedsättningar 1280. I propositionen Vårändringsbudget redovisas nedsättningen under inkomstgrupp 1280. De utgiftsområden där skillnaderna var störst är 9 Hälsovård, sjukvård och social 22 Kommunikationer och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Skillnaderna mellan beslutad budget och budgetpropositionen redovisas i tabell 2.7. I budgetpropositionen föreslog regeringen att utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg skulle anvisas , vilket var mer än vad som beslutades av . Skillnaden beror framför allt på två anslag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att höja kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Dessa medel skulle tillföras anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. På samma anslag föreslogs även ytterligare till insatser som rör barnmorskor, förlossnings- vård och för att stärka kvinnors hälsa. Förslagen fanns inte med i den beslutade budgeten. Regeringen ville också genomföra en satsning på ökad bemanning och kvalitet i äldrevården. Därför föreslog regeringen att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken skulle tillföras . beslutade om andra åtgärder under anslaget som kronor, dvs. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett uppgick skillnaden mellan regeringens förslag och den beslutade budgeten till . Regeringen föreslog bl.a. att en 90- dagarsgaranti för arbetslösa unga skulle införas. Som en del av 90-dagarsgaratin ämnade regeringen introducera traineejobb som skulle innehålla både utbildning och arbete. Totalt beräknades 90-dagarsgarantin inklusive traineejobben kosta . Förslaget fanns inte med i den beslutade budgeten för utgiftsområdet. Skillnaden mellan av beslutad budget och budgetpropositionen beror även på att regeringen föreslog en höjning av ersättnings- nivåerna i A-kassan. I budgetpropositionen föreslogs även att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag skulle höjas med . Det var mer än beslut. I budgetpropositionen ingick förslag om flera höjningar av anslagen på utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Totalt uppgick skillnaden mellan budgetpropositionen och av beslutad budget till . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur skulle anvisas ytterligare för att öka skyddet av värdefulla områden. Regeringen föreslog även att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur skulle anvisas ytterligare och att ett nytt anslag skulle uppföras på budgeten, under utgiftsområdet. Anslaget skulle ha benämnts Klimatinvesteringar i kommuner och regioner och anvisats . Den beslutade budgeten var sammantaget på samma nivåer för utgiftsområdet, förutom medel till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie där beslutade anvisa ytterligare jämfört med både föregående år och regeringens förslag. För utgiftsområde 22 Kommunikationer beror nästan hela skillnaden på mellan budgetpropositionen och den beslutade budgeten på olikheter i förslagen för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Regerinen föreslog att en satsning om skulle göras för förstärkt underhåll av järnvägen, vilken inte ingick i beslut. Utgiftsområdet 25 Allmänna bidrag till kommuner påverkas av olika förslag som finns i budgetpropositionen respektive i av beslutad budget, då kommunerna och landstingen bl.a. kompenseras för beslut som påverkar deras skatteunderlag negativt och av förslag som aktualiserar den kommunala finansieringsprincipen. I budgetpropositionen fanns ett förslag om att ta bort den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. Därför föreslog regeringen att kommunerna och landstingen skulle kompenseras med , då de har anställda som omfattas av nedsättningen. Regeringen ville också införa ett förhöjt grundavdrag för personer . Det skulle ha lett till minskade skatteintäkter i kommunerna och därför skulle de ha Totalt uppgick skillnaden mellan budgetpropositionen och beslut till . Beslutad budget och ändringarna i statens budget Till följd av den unika situation som uppkom vid beslut om statens budget lämnade regeringen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) förslag till mer omfattande ändringar av budgeten än normalt. merparten av dessa förslag var den inriktning av den ekonomiska politiken som regeringen redovisade i budgetpropositionen . I samband med budgetpropositionen lämnade regeringen i vanlig ordning även en höständringsbudget (prop. 2015/16:2). Därefter lämnade regeringen även propositionen Extra ändringsbudget (prop.