prop · H303127 · 2016-05-23 00:00:00 — utfärdat riktlinjer för statligt stöd inom sjötransportområdet för att i viss mån samordna medlemsstaternas stödåtgärder i syfte att klargöra vilka stödordningar som kan införas för att främja gemenskapens sjöfarts- De allmänna målen med riktlinjerna är bl.a. att förbättra en till- förlitlig, effektiv, säker och miljövänlig sjötranport, främja registrering och återregistrering av fartyg i gemenskapen och att upprätthålla och be- vara sakkunskap i fråga om sjöfart. Enligt riktlinjerna får medlems- staternas stödordningar inte påverka övriga medlemsstaters ekonomi ne- gativt eller medföra någon risk för snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna i en större utsträckning än vad som ligger i det gemen- Riktlinjerna omfattar allt stöd till förmån för sjötrans- port som beviljas av medlemsstaterna och som finansieras med statliga Stödordningar i form av skattelättnader får enligt riktlinjerna i regel endast tillämpas om fartygen går under gemenskapsflagg. får sådana stödordningar även tillämpas om de gäller en hel flotta som Prop. 2015/16:127 drivs av ett rederi etablerat inom en medlemstats territorium och som är underkastat företagsbeskattning, om det kan visas att den strategiska och ekonomiska förvaltningen av alla berörda fartyg faktiskt utförs inom territoriet och att denna verksamhet i stor utsträckning bidrar till den eko- nomiska verksamheten och sysselsättningen i gemenskapen. Innan stöd ges till flottor som också består av fartyg som för annan flagg, bör med- lemsstaten se till att de stödmottagande företagen åtar sig att öka eller upprätthålla den andel av tonnaget som förs under en medlemstats flagg. Dessa villkor behandlas i avsnitt 5.2.1. Skattebelastningen för ett visst tonnage måste i stort överensstämma med de stödordningar som kommissionen redan har godkänt. De skatte- mässiga fördelarna måste vidare begränsas till sjöfartsverksamhet. Dessa villkor behandlas bl.a. i avsnitt 5.4 och 5.5. Om åtgärden överensstämmer med vad som sägs i riktlinjerna bör det stå klart att stödet inte strider mot om förbud mot statligt stöd. Det system med tonnagebeskattning som föreslås i denna proposi- tion är utformat i enlighet med kommissionens riktlinjer om statligt stöd till sjötransport och den praxis som har utvecklats genom kommissionens statsstödsbeslut beträffande andra länders tonnagebeskattningssystem. Regeringen bedömer därför att åtgärden bör vara förenlig med om statligt stöd. Åtgärden, som anmäldes till kommissionen för godkännande , bör därmed kunna godkännas. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna i inkomstskattelagen och skatteförfarandelagen träder i kraft . Bestämmelserna tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att bestämmelserna träder i kraft . Remissinstanserna: Flera remissinstanser däribland Landsorganisa- tionen i (LO), Sjöfolk, , Föreningen , , och marin teknik vid , Sjöfartshögskolan, Sjöfartsforum och TransportGruppen framhåller att ett svenskt tonnageskattesystem bör införas med största skyndsamhet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser, i likhet med bl.a. LO, Sjöfolk, och Föreningen , att ett svenskt tonnagebeskattningssystem bör träda i kraft . Med hänsyn till att en ansökan om godkännande för tonnage- beskattning ska göras senast före ingången av det första beskattningsår som ansökan avser (se avsnitt 5.3) föreslår regeringen att de nya bestämmelserna i inkomstskattelagen (1999:1229) och skatteför- farandelagen (2011:1244) ska träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslaget innebär att ett svenskt system med tonnagebeskattning införs. Tonnagebeskattning innebär att resultatet av kvalificerad rederiverksam- het bestäms schablonmässigt. Det schablonmässigt beräknade resultatet beskattas därefter med den gällande skattesatsen. Systemet med tonnage- beskattning är frivilligt för företagen. Beräkningen av den offentligfinansiella effekten utgår från ekonomiska data för rederier för åren 2003–2012. Fartygsinformation har hämtats från Lighthouse och Föreningen . Med utgångs- punkt från denna information uppskattar utredningen att det finns 33 rederier som bedriver kvalificerad rederiverksamhet med totalt 125 kvalificerade fartyg. Dessa rederier betalade inkomstskatt med i snitt ca –2012. har storleken på den svenskregistrerade handelsflottan minskat. För att ta hänsyn till denna effekt viktas inkomstskatten mot den svenskregistre- rade handelsflottans utveckling mätt i dödviktston. Den genomsnittliga viktade inkomstskatten uppgår till ca för de 33 rederierna –2012. Enbart de rederier som skulle gynnas skattemässigt samt rederier som har en ålderstigen fartygsflotta och som i närtid behöver förnya denna flotta antas ansöka om tonnagebeskattning. Den senare kategorin antas ansöka om tonnagebeskattning med hänsyn till att de konventionella skattereglerna vid återinvesteringar upplevs som besvärliga. Med dessa antaganden som utgångspunkt finns det 23 rederier som bedriver kvalifi- cerad rederiverksamhet och som antas ansöka om tonnagebeskattning. Dessa rederier har en kvalificerad fartygsflotta med 84 fartyg. Den genomsnittliga viktade inkomstskatten för dessa rederier uppgår till ca –2012. Utredningen beräknar att tonnageinkomsten för dessa 23 rederier upp- går till ca och skatten på dessa inkomster till ca . Införandet av schablonbeskattning beräk- nas enligt utredningen ge minskade skatteintäkter med ca (48,8-3,8). Framskrivet till priser och volymer beräknas införandet av schablonbeskattning minska skatteintäkterna med 50 miljoner . Införandet av schablonbeskattning ska enligt förslaget delvis finansie- ras genom att de rederier som har ett skillnadsbelopp när de träder in i systemet och som inte återför detta till beskattning ska ta upp en schab- lonintäkt. Schablonintäkten uppgår till av skillnadsbeloppet och ska tas upp som en intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet till en beskattning på (se avsnitt 5.7.2). Skillnadsbeloppet för de 23 rederier som antas ansöka om tonnage- beskattning uppskattas till ca . Detta resulterar i en schablonintäkt på ca och ökade skatteintäkter på ca . Den offentligfinansiella nettokostnaden av att införa ett system med tonnagebeskattning beräknas till ca . De offent- ligfinansiella effekterna redovisas i tabell 1. Offentligfinansiella effekter av ett system med Minskningen av statens intäkter föreslås finansieras genom att anslags- medlen till utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med och anslaget för sjöfartsstöd minskas med (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22, avsnitt 3.6). Effekter för företagen och enskilda Förslaget bedöms bidra till att svenska rederier får villkor som är likvär- diga med villkoren för konkurrenter i jämförbara länder. Juridiska fakul- teten vid anser att det finns en risk att konkurren- sen snedvrids mellan rederier eftersom endast viss rederiverksamhet kan tonnagebeskattas. Enligt utredningens bedömning kan dock inte någon väsentlig förändring i konkurrenskraft mellan företag som går med i sys- temet och de som fortsatt beskattas konventionellt förväntas. Förslaget bedöms inte heller påverka konkurrensförhållanden mellan trafikslagen. Om den svenska handelsflottan utvecklas kan det enligt utredningen medföra positiva effekter på sysselsättningen inom det maritima klustret. En ökning av antalet svenskflaggade fartyg bedöms även ha positiva effekter för sjöfartsstudenters tillgång på praktikplatser. De 23 rederier som antas ansöka om tonnagebeskattning fördelar sig enligt följande; 10 rederier klassificeras som mikroföretag, färre än 5 re- derier klassificeras som småföretag, ca 5 rederier klassificeras som små eller medelstora företag och ca 5 rederier klassificeras som stora företag. Klassificeringen bygger på EU:s definitioner av små och medelstora företag. Dock har enbart nettoomsättningskriteriet använts vid klassi- ficeringen. Förvaltningsrätten i framhåller att förslagets komplexitet kommer att medföra betydligt ökade kostnader för rederiföretagen. Med hjälp av Föreningen har utredningen uppskattat den till- kommande administrativa kostnaden av ett införande av tonnagebeskatt- ning. Den redovisade kostnaden utgår från ett medelstort företag. Någon ytterligare uppdelning av tillkommande kostnader per företagsstorlek har inte låtit sig göras. Föreningen gör bedömningen att det kommer att ta ca 1–för boksluts- och deklarationsarbete per fartyg. En uppskattad lönekostnad för detta arbete antas ligga på ca . Därtill kommer en ökad kostnad för extern revisionsexpertis om ca 125 000–. Ett införande av tonnagebeskattning beräknas således öka de administ- rativa kostnaderna för företagen med ca 3–3, 2015/16:127 ((84×1 000) + (125 000 eller 150 000×23)). Tonnagebeskattning är fri- villigt. De ökade administrativa kostnaderna för de företag som väljer att ansöka om tonnagebeskattning bedöms som rimliga i förhållande till den fördel som systemet med tonnagebeskattning innebär för dessa företag. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Utredningen bedömer att förslaget kommer att medföra ökade kostnader för . Det gäller kostnader för att skapa nya blanketter, regist- rering av tonnagebeskattning, anpassning av inkomstskattesystemet och informationsinsatser. Dessa initiala kostnader uppskattas till ca 2,2 miljo- ner kronor. Därutöver tillkommer kostnader för kontroll och handlägg- ning av de företag som tonnagebeskattas. Dessa kostnader uppskattas till ca . delar bedömningen avseende de kostnader som förslaget kommer att medföra för verket. De ökade kost- naderna för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. , Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i efterfrågar en analys av konsekvenserna för Dom- stolar. Det finns 23 rederier som bedriver kvalificerad rederiverk- samhet och som antas ansöka om tonnagebeskattning. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att antalet mål till följd av förslaget kan förväntas bli förhållandevis begränsat. De merkostnader som de till- kommande målen medför ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 7.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen, som är en upplysningsparagraf, kompletteras med termen kvalificerad rederiverksamhet i enlighet med Lagrådets förslag. Vad som avses med kvalificerad rederiverksamhet anges i 39 b kap. 3–5 §§. Se kommentarerna till dessa paragrafer. I paragrafen anges vilka inkomster i näringsverksamheten som ska tas upp som intäkt. Paragrafens andra stycke kompletteras med en hänvis- ning till 39 b kap. som innehåller särskilda bestämmelser om beräkning av resultatet av viss rederiverksamhet. Av den nya paragrafen framgår att vid tillämpningen av 13 § ska företag bortse från sådana inventarier som ingår i kvalificerad rederiverksamhet enligt 39 b kap. Vad som avses med kvalificerad rederiverksamhet anges i 39 b kap. 3–5 §§. Se kommentarerna till dessa paragrafer. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, be- handlas närmare i avsnitt 5.5.2. I paragrafen anges förutsättningarna för att få tillämpa räkenskapsenlig Ett nytt tredje stycke läggs till där det framgår att avskrivningar i bok- slutet av sådana inventarier som ingår i kvalificerad rederiverksamhet enligt 39 b kap. inte ska beaktas vid bedömningen av om avdraget mot- svarar avskrivningen i bokslutet. Vad som avses med kvalificerad rederi- verksamhet anges i 39 b kap. 3–5 §§. Se kommentarerna till dessa para- Tredje stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.5.2. Ändringen innebär att en ny sjunde punkt införs i första stycket av vilken det framgår att bestämmelserna i kapitlet ska tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktel- ser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet, om verksamheten har varit tonnagebeskattad enligt 39 b kap. och tonnagebeskattningen Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.8.8. I paragrafen införs en ny sjätte punkt. Av den nya punkten framgår att som uttag ur näringsverksamhet räknas att tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet som beskattas konventionellt till en kvalificerad Vad som avses med kvalificerad rederiverksamhet an- ges i 39 b kap. 3–5 §§. Se kommentarerna till dessa paragrafer. kommentaren till 23 kap. 2 §. Sjätte punkten har utformats i enlighet med Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.5.3. I första stycket införs en ny fjärde punkt av vilken det framgår att be- stämmelserna om underprisöverlåtelser inte gäller om överlåtelsen inne- bär att tillgångar förs över till en kvalificerad rederiverksamhet. avses med kvalificerad rederiverksamhet anges i 39 b kap. 3–5 §§. 2015/16:127 kommentarerna till dessa paragrafer. Se även kommentaren till 22 kap. 5 §. Fjärde punkten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.5.3. I kapitlet, som är nytt, föreslås särskilda bestämmelser om beräkning av resultatet av viss rederiverksamhet (tonnagebeskattning). Tonnagebe- skattning innebär att det skattepliktiga resultatet av kvalificerad rederi- verksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygets eller fartygens nettodräktighet, dvs. oberoende av inkomster och utgifter. Det schablon- mässigt beräknade resultatet läggs samman med eventuellt övrigt över- skott av inkomstslaget näringsverksamhet, och i förekommande fall över- skott i inkomstslaget tjänst, och beskattas med den gällande skattesatsen. Kapitlet behandlar rederiföretag med kvalificerad rederiverksamhet, men även rederiföretag med s.k. blandad verksamhet. Rederiföretag med blandad verksamhet bedriver både kvalificerad rederiverksamhet och annan verksamhet. Dessa företag är alltså föremål för både tonnagebe- skattning och konventionell beskattning. Kapitlet placeras i den allmänna delen om inkomstslaget näringsverk- samhet, i anslutning till de särskilda bestämmelserna för vissa juridiska personer (39 kap.) och för delägare i vissa utländska juridiska personer (39 a kap.). Rubriken på kapitlet har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av paragrafen framgår kapitlets innehåll. Av paragrafen framgår kapitlets tillämpningsområde. Enligt första stycket gäller kapitlet för företag som är godkända för ton- nagebeskattning enligt bestämmelserna i 13 a kap. skatteförfarandelagen (2011:1244). Dessa företag ska beräkna resultatet av kvalificerad rederi- verksamhet enligt bestämmelserna i detta kapitel. Det innebär att företag som är godkända för tonnagebeskattning inte kan välja att beräkna resul- tatet av kvalificerad rederiverksamhet enligt konventionella regler. Vad som avses med kvalificerad rederiverksamhet framgår av 3–5 §§. Se kommentarerna till dessa paragrafer. I andra stycket anges att bestämmelsen i 28 § även gäller för andra företag. I paragrafen definieras vad som avses med kvalificerad rederiverksam- het. Uppräkningen i paragrafen är uttömmande. I 4 § regleras uttömman- de vilka verksamheter ombord på ett fartyg som används för sjötransport som kan ingå i en kvalificerad rederiverksamhet. För att rederiverksam- heten ska vara kvalificerad krävs även att förutsättningarna i 5 § är uppfyllda. Första strecksatsen anger att transport av gods eller passagerare till sjöss med kvalificerat fartyg är kvalificerad rederiverksamhet och defi- nierar termen sjötransport. Vad som avses med kvalificerat fartyg anges i 6 §. Förutom sjötransporter är verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till en sjötransport kvalificerad om verksamhetens utförande ingår i ersättningen för sjötransporten (andra strecksatsen). Exempel på verksamhet som kan betraktas som nödvändig för eller nära anknuten till sjötransport är transport av last och passagerare på hamnområdet till och från fartyget, lastning och lossning av gods, på- och avstigning av passagerare och sådan tillfällig uppläggning av gods som hantering av lasten kräver. Även verksamhet i form av bokning av gods för sjö- transporter, biljettförsäljning, drift av gods- och passagerarterminaler och viss administrativ verksamhet som löne- och personaladministration kan betraktas som nödvändig för eller nära anknuten till en sjötransport. Enligt tredje strecksatsen är transport utanför hamnområdet som ingår i ersättningen för en sjötransport kvalificerad rederiverksamhet, om den som bedriver verksamheten har förvärvat transporten mot en marknads- mässig ersättning av ett annat företag. Utför den som bedriver sjötrans- portverksamheten själv en transport utanför hamnområdet, är transporten utanför hamnområdet däremot inte kvalificerad rederiverksamhet. Uthyrning av kvalificerat fartyg med besättning utgör kvalificerad rederiverksamhet (fjärde strecksatsen). I femte strecksatsen anges under vilka förutsättningar uthyrning av ett kvalificerat fartyg utan besättning är att anse som kvalificerad rederiverk- samhet. Uthyrning av kvalificerat fartyg utan besättning kan utgöra kva- lificerad rederiverksamhet under högst och till högst . Detta innebär att hyresinkomster för uthyrning av fartyg utan besättning kan tonnagebeskattas under högst , oavsett om det är ett eller flera fartyg som hyrs ut. Det är således inte möjligt att först hyra ut ett fartyg och därefter ett annat fartyg under ytter- ligare en treårsperiod inom en och samma tioårsperiod. Begränsningen till av bruttodräktigheten för de kvalifice- rade fartyg som ingår i verksamheten innebär att om bruttodräktigheten för ett uthyrt fartyg utgör av den sammanlagda bruttodräktig- heten för de kvalificerade fartygen kan uthyrning av ytterligare ett fartyg inte utgöra kvalificerad rederiverksamhet. Ett företag måste inte bedriva alla de i paragrafen angivna typerna av verksamhet för att verksamheten ska vara kvalificerad. Det räcker att företaget bedriver en av de angivna verksamheterna. Denna verksamhet är då en kvalificerad rederiverksamhet. Av 2 § följer att om företaget är godkänt för tonnagebeskattning enligt bestämmelserna i 13 a kap. SFL, ska rederiverksamheten tonnagebe- skattas. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 5.2.1. I paragrafen anges uttömmande vilka verksamheter ombord på ett fartyg som används för sjötransport som är kvalificerad rederiverksamhet. Vad som avses med sjötransport anges i 3 § första strecksatsen. För att verk- samheten ska vara kvalificerad krävs även att förutsättningarna i 5 § är uppfyllda. 2015/16:127 Enligt första strecksatsen är försäljning av varor för konsumtion om- bord kvalificerad rederiverksamhet. Varuförsäljning som inte är avsedd för konsumtion ombord, exempelvis taxfree-försäljning, är inte kvalifice- rad rederiverksamhet. Av andra strecksatsen följer att restaurangverksamhet ombord är kva- lificerad rederiverksamhet. Med restaurangverksamhet avses bl.a. bered- ning, tillagning och servering av mat och dryck avsedd för försäljning och konsumtion ombord. I tredje strecksatsen anges att uthyrning av lokaler ombord är kvalifi- cerad rederiverksamhet. Enklare underhållning och annan förströelse ombord som ingår i ersätt- ningen för sjötransporten är kvalificerad rederiverksamhet (fjärde streck- satsen). Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 5.2.1. I paragrafen finns villkor för att rederiverksamheten ska anses vara kvali- ficerad. Samtliga villkor i paragrafen måste vara uppfyllda i fråga om de kvalificerade fartyg om ingår i verksamheten för att en rederiverksamhet ska anses vara kvalificerad. Enligt första strecksatsen ska av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten vara hänförlig antingen till fartyg som ägs av den som bedriver verksam- heten eller till fartyg som är inhyrda utan besättning. I andra strecksatsen anges att av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten ska vara hänförlig till fartyg som är svenskregistrerade. Bestämmelser om fartygsregistret finns i 2 kap. sjölagen (1994:1009). Enligt tredje strecksatsen ska andelen av den sammanlagda bruttodräk- tigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten och som hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom Europeiska unionen (EU) bibehållas eller ökas. Andelskravet avser förhållandena un- der beskattningsåret. Det innebär att bruttodräktigheten avseende de kva- lificerade fartyg som är flaggade i ett register i en stat inom EU vid in- gången av det första beskattningsåret med tonnagebeskattning inte får minska som företaget tonnagebeskattas. Det innebär även att en ökning av andelen bruttodräktighet som är gemenskapsflaggad un- der ett beskattningsår måste upprätthållas under efterföljande beskatt- ningsår. I paragrafens andra stycke finns ett undantag från villkoret i första stycket tredje strecksatsen. Om av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten i företaget, eller i den koncern som företaget ingår i, hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom EU är rederiverksamheten kva- lificerad även om andelen med gemenskapsflagg inte bibehålls eller ökas. Bedömningen av om andelskravet är uppfyllt får således göras även på koncernnivå. Andra stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 5.2.1. I paragrafen definieras vad som avses med kvalificerat fartyg. För att ett fartyg ska vara kvalificerat ska det uppfylla villkor avseende storlek, led- ning och fart. Samtliga tre rekvisit måste vara uppfyllda för att fartyget ska vara ett kvalificerat fartyg. Enligt första strecksatsen ska fartyget ha en bruttodräktighet om minst 100. Bruttodräktighet anger fartygets storlek eller volym. Ett fartygs dräktighet beräknas med stöd av förordningen (1994:1162) om skepps- mätning och redovisas i fartygets mätbrev. Enligt förordningen om skeppsmätning avses med bruttodräktighet fartygets totala inneslutna rymd, dvs. lastförmågan inklusive framdrift. Enligt andra strecksatsen ska fartyget ha sin strategiska och ekono- miska ledning i . Med strategisk ledning avses den högre före- tagsledningen för fartyget, bl.a. beslut om och hantering av kontrakt samt köp och försäljning av fartyg. Med ekonomisk ledning avses bl.a. plane- ring av rutter, teknisk drift, försäljning av frakter och persontransporter, proviantering och företagsledning i anslutning till upplags-, terminal- tjänst-, personalförvaltnings- och underhållsverksamhet. Det är inte något krav att alla de nämnda åtgärderna uteslutande utförs i . Vid be- dömningen av om den strategiska och ekonomiska ledningen av fartyget utförs från ska en sammanvägning av samtliga åtgärder och om- ständigheter göras. I tredje strecksatsen anges att fartyget huvudsakligen ska användas i internationell fart eller inrikes fart i ett annat land. Att fartyget huvud- sakligen ska användas i internationell fart eller inrikes fart i ett annat land innebär att fartyget till eller mer ska användas i sådan trafik (jfr prop. 1999/2000:2, del 1, s. 502 ff.). För fartyg som ägs eller hyrs in under en del av ett beskattningsår ska bedömningen av om fartyget hu- vudsakligen har varit i internationell fart eller inrikes fart i utlandet göras för den del av året som fartyget har ägts eller hyrts in. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 5.2.2. I paragrafen definieras termen koncern som den ska förstås i detta kapitel. avses en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL. Förenklat innebär års- redovisningslagens definition att om ett företag, moderföretag, äger mer än hälften av rösterna i en annan juridisk person, dotterföretaget, så ingår företagen i samma koncern. Det finns även några andra i årsredovis- ningslagen beskrivna sätt att skapa ett koncernförhållande. Att koncernen ska vara av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § ÅRL innebär att även ut- ländska koncerner omfattas om företagen upprätthåller förbindelser mellan varandra motsvarande vad som anges i årsredovisningslagen. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 5.2.3.