prop · H40373 · 2016-12-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:73 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) I propositionen föreslås ändringar i ellagen (1997:857) som innebär en utvidgning av elanvändarnas rätt att få timmätning av sin elförbrukning redovisad utan att debiteras de merkostnader som kan uppstå. Dessutom föreslås att det i ellagen förs in ett nytt bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) 2.2Förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Snabb utveckling inom smarta elnät ................................................. Funktionskrav på elmätare.............................................................. Timmätvärden för fler elanvändare.................................. 5.2Bemyndigande om de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla ........................................ Tillkännagivande om roll i energisystemet................... Funktionskrav på elmätare ............................................... Timmätvärden för fler elanvändare.................................. Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) ........... 10.2Förslaget till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) ........................................................................ Sammanfattning av betänkandet Planera för effekt! Lagförslag i betänkandet .................................................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Sammanfattning av rapporten på Lagförslag i rapporten ...................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i ellagen (1997:857), 2.lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 3 kap. 10–11 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 10 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som har nätkoncession är skyldig att utföra mätning av mängden överförd el och dess fördelning över tiden. Om en elanvändare har ett säk- Om en elanvändare har ett säk- ringsabonnemang om högst 63 am- ringsabonnemang om högst 63 am- pere skall nätkoncessionshavaren i pere ska nätkoncessionshavaren i mängden överförd el och dess för- mängden överförd el och dess för- mäta mängden överförd el och be- mäta mängden överförd el och be- räkna dess fördelning över tiden räkna dess fördelning över tiden gäller inte en elanvändare som be- gäller inte en elanvändare som be- gärt att mängden överförd el och gärt att mängden överförd el och dess fördelning över tiden skall dess fördelning över tiden ska ren att rapportera resultaten av de nämns i första och andra styckena. Närmare föreskrifter om angivna skyldigheter meddelas av regeringen eller den myndighet som re- 1 Senaste lydelse 2005:404. Rapportering av mätresultat och beräkningar enligt 10 § ska ske till den systemansvariga myndigheten och kontoföringsmyndigheten samt berörda nätkoncessionshavare, elanvändare, elproducenter, balansansvariga och elleverantörer. På begäran ska rapportering ske till ett företag som elanvändaren eller elproducenten har utsett. Nätkoncessionshavaren ska rapportera resultaten av de mätningar och beräkningar som görs enligt 10 §. Resultaten ska rapporteras till den systemansvariga myndigheten och kontoföringsmyndigheten och till berörda nätkoncessionshavare, elanvändare, elproducenter, balansansvariga och elleverantörer. På begäran ska resultaten rapporteras till ett företag som elanvändaren eller elproducenten har utsett. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.mätning, beräkning och rapportering enligt 10 och 10 a §§, och 2.de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla. En elanvändare som begär att elförbrukningen ska mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § ska av nätkoncessionshavaren debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa mätningar. Om mätningen av elanvändarens förbrukning därvid kräver en annan mätutrustning än vid mätning enligt de nämnda föreskrifterna ska elanvändaren debiteras kostnaden för mätaren med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten. En elanvändare som begär att elförbrukningen ska mätas på annat sätt än enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 10 b § ska av nätkoncessionshavaren debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa mätningar. Om mätningen av elanvändarens förbrukning kräver en annan mätutrustning än vid mätning enligt de nämnda föreskrifterna ska elanvändaren debiteras kostnaden för mätaren med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten. 2Senaste lydelse 2015:259. 3Senaste lydelse 2012:510. Andra kostnader för mätning än Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debi- de som nämnts får inte debite- teras enskilda elanvändare. ras enskilda elanvändare. det som sägs i första stycket får en som sägs i första stycket får en el- elanvändare, som ingått ett avtal användare inte debiteras merkost- om leverans av el som förutsätter nader för att den har att mängden överförd el ska mätas 1. ingått ett avtal om leverans av , inte debiteras merkost- el som förutsätter att mängden nader för detta. överförd el ska mätas , 2. begärt att nätkoncessionsha- varen ska lämna information som visar elanvändarens förbrukning . Tvister i frågor som avses i första eller andra stycket prövas av nätmyndigheten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) Härigenom föreskrivs att 39 § fjärrvärmelagen (2008:263) ska ha följande lydelse. Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) om kommunallagen (1991:900) anknytning till kommunens om- anknytning till kommunens om- råde eller dess medlemmar, får ett råde eller dess medlemmar, får en kommunalt företag som avses i sådan juridisk person som avses i 3 kap. 16–18 §§ samma lag bedri- 3 kap. 16 a–18 b §§ samma lag be- kommunen, om det görs i geogra- för kommunen, om det görs i geo- fisk närhet till fjärrvärmeverksam- grafisk närhet till fjärrvärmeverk- heten inom kommunen och i syfte samheten inom kommunen och i att uppnå en ändamålsenlig fjärr- syfte att uppnå en ändamålsenlig Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Timmätvärden för fler elanvändare Regeringen beslutade kommittédirektiven Samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir. 2012:48). Ett nationellt samordningsråd tillsattes med uppdrag att bland annat ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät. redovisade samordningsrådet sitt slutbetänkande Planera för effekt! (SOU 2014:84). lämnade flera rekommendationer och förslag varav endast ett förslag innebar en lagändring. Det förslaget behandlas i detta lagstiftningsärende. Övriga delar av betänkandet har utgjort grund för regeringens beslut att inrätta ett forum för smarta elnät (dnr M2015/04312/Ee). En sammanfattning av betänkandet i den del som avser lagförslaget finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag återges i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2015/00157/Ee). Utvecklingen mot timmätning och fortsatt installation av smarta elmätare samt utvecklingen av en energitjänstemarknad skapar större behov av en tydlig reglering av vilka funktionskrav som bör ställas på en elmätare. Regeringen beslutade därför att ge i uppdrag att utreda och föreslå vilka funktionskrav som bör ställas på elmätare . redovisade uppdraget i rapporten på framtidens elmätare (Ei R2015:09). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 4. Rapportens lagförslag återges i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2015/02234/Ee). Genom lagen (2014:577) om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) ändrades lagens 38 §. Ändringen avsåg en hänvisning till bestämmelser i kommunallagen (1991:900) om kommunala bolag, stiftelser och föreningar (se prop. 2013/14:118, bet. 2013/14:KU41, rskr. 2013/14:280). I 39 § fjärrvärmelagen finns en hänvisning som avser samma juridiska personer och samma paragrafer som i 38 §. Av förbiseende gjordes dock ingen motsvarande ändring i hänvisningen i 39 §. Regeringen har uppmärksammats på att den ändringen bör göras. Tillkännagivande om roll i energisystemet har uppmanat regeringen att på ett lämpligt sätt tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta bör diskutera frå- gor som rör roll i energisystemet och bolagets uppdrag och Prop. 2016/17:73 mål (bet. 2015/16:NU7, punkt 3, rskr. 2015/16:140). och betänkande överlämnades till för vidare hantering. Den del som rör roll i energisystemet överlämnades därefter till Miljö- och (dnr M2016/02051/Ee). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i ellagen. Lagförslagen överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagförslaget om ändring i fjärrvärmelagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Snabb utveckling inom smarta elnät Sedan den senaste stora installationen av mätsystem genomfördes i 2009 har det skett en snabb teknikutveckling inom smarta elnät i både och inom . Mätsystem spelar en viktig roll i ett smart elnät genom att bidra till mer övervakning och styrmöjligheter även på lågspänningsnätet och möjliggöra efterfrågeflexibilitet genom Utvecklingen har lett till ökad funktionalitet och nya an- vändningsområden för mätsystem, utöver de som finns för debiterings- finns det få bestämmelser i svensk rätt som reglerar funktions- krav på elmätare. Det har dock genomförts re- former som har bidragit till möjligheten att utveckla funktionskrav. gjordes ändringar i förordningen (1999:716) om mät- ning, beräkning och rapportering av överförd el (fortsättningsvis mät- förordningen) som innebar att alla kunder med ett säkringsabonnemang om högst senast skulle få må- nadsvis mätning av sin förbrukning, jämfört med det tidigare kravet på Vidare ändrades ellagen 2012 så att alla kunder med mät- ning som ingår ett elavtal som förutsätter att elförbrukningen mäts per timme har rätt att få timmätning utan att debiteras de merkostnader som kan uppstå (prop. 2011/12:98, bet. 2011/12:NU21, rskr. 2011/12:264). vudregeln är annars att en kund med månadsavläsning som begär att mät- ningen ska göras på annat sätt än månadvis ska betala merkostnaderna för denna mätning. Slutligen, i samband med genomförandet av energieffektiviserings- direktivet (direktiv /27/EU) i svensk rätt, infördes en bestämmelse i ellagen om att nätkoncessionshavaren (även benämnd elnätsföretaget), på begäran av elanvändaren, ska skicka användarens mätvärden till tredje part (prop. 2013/14:174, särskilt s. 153–155 och 269, bet. 2013/14:NU18, 2013/14:221). 2016/17:73 Inom EU har flera initiativ tagits för att skapa förutsättningar för en utveckling med smarta elmätare. I det tredje energimarknadspaketet finns målet att ska av alla mätare vara smarta elmätare. En förutsättning för införandet är en positiv ekonomisk bedömning av de långsiktiga kostnaderna och vinsterna för marknaden och kunderna. EU- kommissionens rekommendation om förberedelser för uppsättning av smarta mätare beskriver grundläggande krav på mätarfunktionalitet (rekommendation 2012/148/EU). Kommissionen presenterade rapporten av införandet av smarta mätare i EU-27 med fokus på el (COM[2014] 356 final), där kommissionen redovisar en bedömning över hur långt införandet av smarta mätare har kommit och ger rekommendationer för det fortsatta arbetet. Bland annat rekommenderar kommissionen att de minimifunktioner som föreslås i rapporten anammas på EU-nivå. 5 Funktionskrav på elmätare 5.1Timmätvärden för fler elanvändare Regeringens förslag: En elanvändare som har begärt att nätkoncessionshavaren ska lämna information som visar elanvändarens förbrukning , får inte debiteras merkostnaden för en sådan mätning. Betänkandets förslag överensstämmer i sak med regeringens men har en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Några remissinstanser, däribland , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) och anmärker på brister i utredningen men kan trots det hålla med om utredningens övergripande slutsatser. och Teknikföretagen framhäver vikten av att i ett nästa steg precisera vilka regler som ska gälla vid utlämnande av data med hänsyn till datasäkerhet och integritet. Datainspektionen ser å andra sidan inte några särskilda integritetsrisker med förslaget och förutsätter att informationen till kunderna överförs på ett sätt som skyddas mot obehörig åtkomst. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt hade utförligare redovisningar kunnat presenteras främst avseende hur förslaget kan påverka de ekonomiska effekterna för skilda typer av företag. anser att det måste tydliggöras hur förslaget förhåller sig till information i realtid eftersom det är stor skillnad på realtidsmätning och användningsområde för detta och historisk data. Skälen för regeringens förslag Timmätning ger positiva effekter för hela elmarknaden Som regeringen utvecklade i prop. 2011/12:98 finns det starka skäl för att anta att timmätning kan bidra till en minskad energianvändning hos elanvändarna. Om elanvändaren har tillgång till timmätvärden, kommer perioder med ett förhållandevis högt elpris att medföra en anpassning och begränsning av elanvändarens totala elförbrukning. Lika viktigt som att minska elförbrukningen är den utökade möjligheten till och incitamenten för att styra om elförbrukningen . Om tillräckligt många elanvändare ändrar sitt förbrukningsmönster och flyttar över sin förbrukning från de tider då effektuttaget är som störst, kommer användningen av utsläppsintensiva produktionskällor att kunna begränsas jämfört med . Eftersom det är denna produktion som också är den dyraste kommer elpriset för samtliga elanvändare att bli lägre. Timmätning bidrar därför till att uppfylla målen både när det gäller minskad energianvändning och minskade koldioxidutsläpp. Ett annat skäl för utökad rätt till timmätning är att en allt större andel vindkraftsproducerad el kommer att ställa större krav på systemet. har beslutat att den förnybara elproduktionen i ska öka med jämfört med nivån (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5). Även i grannländer sker en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion, inte minst i form av vindkraft. När elproduktionen blir svårare att förutse och reglera blir frågan om utökad flexibilitet på efterfrågesidan allt viktigare. Viktigast är dock elkonsumentens ökade möjligheter att stärka sin ställning på elmarknaden och minska den egna elkostnaden. I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) redovisade regeringen ett antal åtgärder för att förbättra konsumenternas ställning på elmarknaden och som även skulle bidra till utvecklingen av ett hållbart energisystem. En av de viktigaste åtgärderna enligt propositionen är att fler elkonsumenter ska få sin förbrukning timmätt. Regeringen föreslog att skulle godkänna följande inriktning på det fortsatta arbetet med att införa timmätning: Allt fler elkonsumenter ska få sin elförbrukning timmätt, på bör det stora flertalet elkonsumenter få sin elförbrukning timmätt och ett första steg ska vara att förbättra möjligheterna för elkonsumenterna att kunna välja att få sin elförbrukning timmätt. godkände den föreslagna inriktningen (bet. 2011/12:NU4, rskr. 2011/12:45). Timmätningsreformen hade inte avsedd effekt har på uppdrag av regeringen utvärderat och följt upp hur olika aktörer på elmarknaden har reagerat reform, som innebar ett steg i riktningen mot att fler elanvändare ska få sin förbrukning timmätt. Utvärderingen visar att få elkunder har tecknat ett timavtal med sitt elhandelsföretag (och rapport av timmätningsreformen). Utökade möjligheter att få förbrukningen timmätt Regeringen bedömer fortfarande att det stora flertalet elanvändare bör få sin elförbrukning timmätt. Kostnadsfri information om förbrukning skapar en medvetenhet och kunskap om den egna elanvändningen. Med hjälp av informationen kan elkunden utvärdera åtgärder och erbjudanden om avtal och tjänster som kan förändra och variera den egna elförbrukningen. Aktiva val över elanvändning kan därmed effektivisera energianvändningen vilket bidrar till minskade elkostnader för kunden och stimulerar efterfrågeflexibilitet. Rätten att få förbrukningen timmätt är en grundförutsättning för att elkunder ska kunna vara aktiva på elmarknaden och flexibla i sin elanvändning. Fler elanvändare bör därför få tillgång till timmätvärden. Förslaget innebär en utvidgning av elkundernas rätt att få timmätning av sin förbrukning redovisad utan att det kostar särskilt. Dels gäller även fortsättningsvis att om en elanvändare ingår ett avtal som kräver timmätning ska elanvändaren inte debiteras någon merkostnad för detta. Denna bestämmelse innebär att elanvändare ska timmätas på samma sätt som alla övriga kunder med timmätning och att mätvärdena ska ligga till grund för avräkningen och debiteringen. Dels införs en ny bestämmelse som ger elanvändare rätt att kostnadsfritt få tillgång till information som visar användarens förbrukning . Den nya bestämmelsen medför emellertid inte någon skyldighet för elnätsföretaget att mäta förbrukningen och rapportera resultaten av sådan mätning till de elkunder som begär att elnätsföretaget ska lämna information om timmätvärden. I 3 kap. 10 § första stycket ellagen finns visserligen en skyldighet för nätkoncessionshavaren att utföra mätning av mängden överförd el och dess fördelning över tiden. Bestämmelsen anger dock inte med vilket tidsintervall mätningen ska ske. Den närmare regleringen av hur ofta mätning ska ske samt till vem och hur ofta mätresultaten ska rapporteras finns i mätförordningen och föreskrifter och allmänna råd (EIFS 2011:3) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Regeringen avser att med stöd av bemyndigandet i den föreslagna nya 3 kap. 10 b § se till att nödvändiga författningsändringar görs. Elnätsföretagens hantering av elanvändarens begäran om timmätning För att tillmötesgå en elanvändares begäran om att få information om sin förbrukning blir det nödvändigt för elnätsföretaget att mäta och rapportera mätresultaten till elanvändaren. Elnätsföretaget kan välja att installera vanliga mätare hos kunden som mäter förbrukningen . Med detta alternativ kan elnätsföretaget välja antingen att låta mätvärdena ingå i timavräkningen eller den månadsvisa avräkningen med förbrukningsprofil och andelstal eller rapportera de timvisa mätvärdena separat till kunden. Alternativt kan elnätsföretaget välja att inte utföra mätningen med vanlig mätning utan i stället kan den göras med förenklad mätning, till exempel diodmätning. Om mätningen sker med diodmätning kommer mätresultaten endast att redovisas som information om förbrukningen, men inte ligga till grund för avräkning och debitering. I stället kommer månadsvisa mätvärden att ligga till grund för avräkningen och debiteringen. Det blir således elnätsföretaget som får avgöra hur timmätningen ska göras. Det ska dock påpekas att förenklad Prop. 2016/17:73 mätning genom exempelvis diodmätning inte är tillräckligt för att upp- fylla de funktionskrav som regeringen i avsnitt 5.2 nedan bedömer bör regleras på förordnings- och föreskriftsnivå. När det gäller frågan hur snabbt en begäran om timmätning eller information om timmätning ska hanteras har regeringen tidigare bedömt att en övergång till timmätning i normalfallet bör kunna ske från det att elhandelsföretaget anmält att kunden ingått ett avtal som förutsätter timmätning (prop. 2011/12:98). Den bedömningen gäller fortfarande. Elnätsföretaget bör alltså kunna lämna information som visar elanvändarens förbrukning från det att användaren begärt att få sådan information. Det är inte nödvändigt att i lagstiftningen specificera på vilket sätt informationen – som endast visar kundens förbrukning – ska lämnas till kunden. Det överlämnas alltså till marknaden att avgöra formerna för detta. 5.2Bemyndigande om de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de funktionskrav som mätsystem och mätutrustning ska uppfylla. Rapportens förslag överensstämmer delvis med regeringens och har en annan lagteknisk utformning. I rapporten föreslås även att det ska införas bestämmelser i ellagen dels om kostnadsfri information till kunder om mätvärden och spänningsvärden, dels om att mätsystemet ska främja tillförlitlig och effektiv nätdrift, minskad energianvändning och ökad integration av lokal produktion. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser instämmer i rapportens bedömning att funktionskrav ska införas eller har inga synpunkter på den, däribland , , , , , , och . Ett flertal remissinstanser däribland Datainspektionen, , , Bostadsrätterna, Försvarsmakten, och har efterfrågat en närmare analys av integritets- och säkerhetsfrågor. Enligt Datainspektionen kan förslaget innebära att en stor mängd personuppgifter samlas in, vilket kan leda till integritetsrisker. Försvarsmakten och pekar på följande. Uppgifter om myndighetens elanvändning vid enskilda anläggningar kan omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och röra rikets säkerhet. Sekretessen kan gälla för uppgifter om elanvändning som kan röja var och när Försvarsmakten bedriver verksamhet av betydelse för rikets säkerhet. Bestämmelser om skyldighet att skydda dessa uppgifter finns i säkerhetsskyddslagen (1996:627). 2016/17:73 Swedac uppmärksammar frågor kring förslagets förenlighet med EU- rättsliga krav i mätinstrumentdirektivet (direktiv /32/EU) och att en reglering av funktionskrav kan behöva anmälas enligt anmälningsdirektivet (direktiv [EU] 2015/1535). Några remissinstanser, däribland Kammarrätten i och Swedac har synpunkter på författningsförslaget. Swedac påpekar att myndigheten har rätt att ställa krav på mätsystem med stöd av lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon. Eftersom förslaget får till följd att krav på mätdon och mätsystem kan ställas även med stöd av ellagen, anser Swedac att rapporten saknar ett resonemang om konsekvensen av denna dubbelreglering. Några remissinstanser, däribland och Fastighetsägarna anser att konsumentperspektivet inte uppmärksammats tillräckligt i konsekvensanalysen.