prop · H40324 · 2016-10-18 00:00:00 — I ett sådant fall skulle det annars kunna bli förmånligare att låna av staten än att exempelvis ta ett lån i en bank. Eftersom det inte heller bör vara förmånligare att placera pengar hos staten än på kapitalmarknaden kan statslåneräntan dock vara 0, men inte negativ, när jämförelsen görs med en inlåningsränta eller en riskfri investering. Detta talar enligt regeringens mening för att det bör införas minst två olika nivåer på golven, dvs. 0 respektive ett värde som överstiger 0. Flera av remissinstanserna, däribland Föreningen , NNR, LRF, och Svensk Försäkring är kritiska till att två olika nivåer införs. De anger bl.a. att arbiträra tak för vad räntan ska anses uppgå till kan leda till betydligt större snedvridningar i ekonomin än att använda den statslåneränta som fastställts enligt gällande regler, att kopplingen till statslåneräntan som ett mått på en riskfri alternativavkastning blir oklar samt att två olika nivåer innebär en ökad grad av komplikation för företagen och leder till en bristande transparens på ett redan svårtillgängligt område. Regeringen delar inte bedömningen att två olika golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen kan leda till snedvridningar i ekonomin eller att kopplingen till statslåneräntan som ett mått på en riskfri alternativavkastning blir oklar. Statslåneräntan används som referensränta i skattelagstiftningen av administrativa skäl. används två olika värden på statslåneräntan, årsgenomsnittet året före beskattningsåret respektive värdet vid utgången av november året före beskattningsåret. Dessutom innehåller de aktuella bestämmelserna olika påslag på eller kvoter av statslåneräntan för att bättre approximera hur statslåneräntan förhåller sig till den marknadsränta som är möjlig att låna eller investera till för företag och privatpersoner. Regeringen har viss förståelse för synpunkterna att två olika nivåer för statslåneräntan innebär en komplikation. Med hänsyn till de skillnader som finns är regeringens bedömning dock att två olika golv för statslåneräntan inte bör medföra några större svårigheter för de skattskyldiga att förhålla sig till. Införandet av golv bedöms tvärtom göra regelverket tydligare och mer förutsebart i lågräntelägen. Att, som föreslår, i stället reglera nivån genom påslag på statslåneräntan skulle innebära att ändringarna får betydelse även vid mer normala räntelägen vilket inte är avsikten med förslaget. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att det bör införas olika nivåer på golven för statslåneräntan för att undvika oklarheter och förhindra att bestämmelserna får oavsedda effekter om den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november skulle bli 0 eller negativ. Nivån på golvet i respektive bestämmelse behandlas nedan. , Företagarna, , Svenska , , Fastighetsägarna, NNR, LRF, Svensk Försäkring och har synpunkter på konsekvensanalysen. Dessa behandlas i avsnitt 6. Vid positiv räntefördelning enligt 33 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, ska ett positivt fördelningsbelopp fördelas från inkomst av näringsverksamhet till inkomst av kapital. Av 57 kap. 10–11 a §§ IL framgår hur gränsbeloppet för kvalificerade andelar ska beräknas. Utdelning och kapitalvinst upp till gränsbeloppet ska beskattas i inkomstslaget kapital. Fördelningsbeloppet och gränsbeloppet avser båda att återspegla en normalavkastning på satsat kapital. Summan av statslåneräntan och olika påslag ska i dessa fall återspegla den alternativavkastning som en investerare hade kunnat erhålla på en alternativ investering med motsvarande risk, där de olika påslagen ska återspegla riskpremier. Om statslåneräntan är 0 är det rimligt att även den riskfria delen av alternativavkastningen i dessa bestämmelser är 0. Som LRF anger är det dock inte rimligt att en negativ statslåneränta också ska reducera riskpremierna. Den statslåneränta som ska användas i dessa bestämmelser bör därför enligt regeringens mening som lägst anses vara . Kooperativa föreningar som lämnar utdelning i form av rabatter eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar, s.k. kooperativ utdelning, ska dra av denna utdelning enligt 39 kap. 22 § första stycket IL. Avdragsrätten för kooperativ utdelning är dock begränsad. Om föreningen har medlemmar som enligt 42 kap. 14 § IL skattefritt uppbär utdelningar får utdelningen dras av med högst ett belopp som motsvarar av statslåneräntan multiplicerat med summan av medlemmarnas omsättning med föreningen. Statslåneräntan används således som en del av beräkningen av hur stor del av utdelningen som en förening får dra av. För att undvika oklarheter om vad som ska gälla om statslåneräntan understiger bör ett golv för statslåneräntan att statslåneräntan som lägst statslåneräntan uppgår till 0 föreningen inte till någon del får dra av den lämnade utdelningen. Beskattningsunderlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader fastställs genom ett årligt avräkningsförfarande där huvudprincipen är att löneskatten tas ut i takt med att pensionsrätt tjänas in. I 2 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader anges bl.a. att den del av en skuldökning som kan anses hänförlig till en räntetillväxt på kapitalet ska, efter det att avkastningsskatt betalats, dras av från beskattningsunderlaget. Om statslåneräntan är 0 är sannolikt även räntetillväxten på kapitalet 0 efter det att avkastningsskatt betalats, och det saknas därför anledning att undanta den delen av skuldökningen från underlaget för särskild löneskatt. Däremot är det enligt regeringens mening inte lämpligt att en negativ statslåneränta ökar beskattningsunderlaget. Den statslåneränta som ska användas bör därför som lägst anses vara . I de bestämmelser statslåneräntan används för att återspegla en låneränta på marknaden bör statslåneräntan som lägst uppgå till ett positivt värde. Det skulle annars löna sig att låna av staten jämfört med att ta motsvarande kredit på marknaden, vilket inte är avsikten. Vid avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. 6 a § IL tas en schablonintäkt ut på avsättningen. Schablonintäkten avser att ge aktiebolag samma kostnad för skattekrediten i avsättningen till periodiseringsfond som om motsvarande kredit hade tagits på marknaden. Vid negativ räntefördelning enligt 33 kap. 2 § IL ska ett negativt fördelningsbelopp fördelas från inkomst av kapital till inkomst av näringsverksamhet. Hur det negativa fördelningsbeloppet beräknas framgår av 33 kap. 3 § IL. Syftet med bestämmelserna om negativ räntefördelning är bl.a. att förhindra att näringsidkaren får avdrag för privata utgiftsräntor i näringsverksamheten (prop. 1993/94:50 s. 228). Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på visst schabloniserat sätt enligt 61 kap. 5–11 §§ IL. Vid värdering av bilförmån är utgångspunkten att förmånsvärdet vid förmån av fri eller delvis fri bil i princip ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil (prop. 1996/97:19 s. 55). En del av kostnaden utgörs av en räntedel som är tänkt att motsvara en kapitalkostnadsdel för bilen. Enligt regeringens bedömning bör ett golv för statslåneräntan som överstiger 0 införas i dessa bestämmelser för att förhindra att de får oavsedd effekt. En lämplig nivå på golvet bedöms vara . Värderingsreglerna för ränteförmån finns i 61 kap. 15–17 §§ IL. Ränteförmån uppkommer när en anställd eller uppdragstagare får en förmån av ett räntefritt lån eller ett lån där räntan understiger marknadsräntan. Marknadsräntan beaktas således vid bedömningen av om en förmån föreligger. Om så är fallet förmånsbeskattas skillnaden mellan statslåneräntan plus en procentenhet (jämförelseräntan) och den ränta som låntagaren betalar på sitt förmånslån. Om den ränta som låntagaren betalar minst uppgår till jämförelseräntan utgår ingen ränteförmån även om räntan är lägre än marknadsräntan för det aktuella lånet. Om statslåneräntan sjunker under minus en procent blir jämförelseräntan negativ vilket kan skapa problem vid värderingen av ränteförmån. För att förhindra detta bör ett golv införas. anser att regleringen av golvnivån regelmässigt bör avse själva statslåneräntan och att nivåerna på golvet vid värdering av ränteförmån respektive beräkning av fördelningsbelopp vid negativ räntefördelning bör vara enhetliga. Om ett golv för statslåneräntan på skulle införas i bestämmelserna om värdering av ränteförmån skulle det medföra att jämförelseräntan som lägst skulle vara . Regeringen anser i likhet med att jämförelseräntan bör uppgå till ett positivt värde. Med ett golv på finns det dock enligt regeringens mening en risk att ränteförmånen blir övervärderad. Jämförelseräntan ska täcka alla typer av lån och baserar sig på en schablonmässig värdering av förmånen. Mot denna bakgrund bedöms en lämplig lägsta nivå för jämförelseräntan vara . Vid beräkning av värdet av ränteförmån vid lån som inte har fast ränta eller liknande ska, i de fall statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret har ändrats med sedan utgången av november året före beskattningsåret, förmånens värde för tiden juli–december under beskattningsåret beräknas på grundval av skillnaden mellan statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret plus en procentenhet och den avtalade räntan. För att undvika att jämförelseräntan blir 0 eller negativ bör statslåneräntan vid utgången av maj under beskattningsåret som lägst anses vara minus . Skatteunderlaget för avkastningsskatt på pensionskapital och bestämmelserna om ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet Schablonavkastningen på pensionskapital beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret (3 d § lagen [1990:661] om avkastningsskatt på pensionsmedel). Som bestämmelsen är utformad skulle således ingen avkastningsskatt utgå om statslåneräntan är 0 eller negativ. Avkastningsskatten avser att ersätta skatt på faktiska inkomster i form av t.ex. ränta, utdelning och kapitalvinst. Att ingen avkastningsskatt skulle utgå var inte avsikten när bestämmelserna infördes. Som anges ovan infördes ett golv för schablonintäkten på investeringssparkonto och skatteunderlaget för kapitalförsäkring samt avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring (42 kap. 36 § IL och 3 d § lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel). Golvet i dessa bestämmelser får betydelse om statslåneräntan understiger . Regeringen anser mot denna bakgrund, trots vad Svensk Försäkring anför om försäkringstekniska avsättningar och påfrestningar på försäkringsföretagens balansräkningar, att golvet för skatteunderlaget för avkastningsskatt på pensionskapital bör bestämmas till . I bestämmelserna om begränsningar av ränteavdrag för företag avseende skulder till företag i intressegemenskap anges i 24 kap. 10 d § IL undantag från avdragsbegränsningen bl.a. om den inkomst som motsvarar ränteutgiften skulle ha beskattats med enligt lagstiftningen i den stat där det företag inom intressegemenskapen som faktiskt har rätt till inkomsten hör hemma, om företaget bara skulle ha haft den inkomsten. Till den del inkomsten hos exempelvis livförsäkringsföretag och pensionsstiftelser beskattas med avkastningsskatt eller på ett likartat sätt får ränteutgifter avseende en skuld till ett företag i intressegemenskapen dras av, om inte det huvudsakliga skälet till att skuldförhållandet har uppkommit är att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. För att avdrag ska få göras krävs att den ränta som under beskattningsåret har belöpt på skulden i genomsnitt inte överstiger av den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Syftet med bestämmelsen är att fastställa en nivå på räntan vid vilken avkastningsskatten ska anses motsvara en beskattning med hos den som har rätt till ränteinkomsten (prop. 2012/13:1 s. 333). Om statslåneräntan är skulle därmed ingen avkastningsskatt utgå, men avdrag för räntekostnaderna skulle också begränsas i sin helhet. Om ett golv för avkastningsskatten bestäms till en procentsats större än 0 bör den statslåneränta som ska användas i denna bestämmelse bestämmas till samma nivå, för att inte rubba förhållandet mellan avkastningsskatten och högsta tillåtna räntenivå i avdragsbegränsningen. Eftersom golvet för statslåneräntan för avkastningsskatten föreslås vara bör samma lägsta nivå för statslåneräntan införas i denna bestämmelse. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslaget föranleder ändringar i 24 kap. 10 d §, 30 kap. 6 a §, 33 kap. 3 §, 39 kap. 22 §, 57 kap. 8 § och 61 kap. 5, 15 och 16 §§ IL samt 2 § lagen om särskild löneskatt på pensionskostnader och 3 d § lagen om Prop. 2016/17:24 avkastningsskatt på pensionsmedel. Syftet med att införa golv för statslåneräntan är att förhindra att vissa bestämmelser i skattelagstiftningen får oavsedda effekter om den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november skulle bli 0 eller negativ. Tanken är således att skapa en trygghet i hur lagstiftningen skulle tillämpas i när ränteläget är Enligt den prognos som fanns vid utarbetandet av promemorian indikerades ingen nivå på statslåneräntan som skulle understiga de föreslagna golven. Dock fanns det osäkerhet i prognosen och ytterligare störningar på räntemarknaden skulle kunna förändra Efter remittering av promemorian och folkom- röstningen i om medlemskapet i EU har ytterligare påfrestningar på räntemarknaden uppkommit. Detta har inneburit att statslåneräntan sjunkit och understeg statslåneräntan för första gången värdet 0. Negativa värden på statslåneräntan uppvisades Föreningen , , , Fastighetsägarna, LRF, Företagarna, och anser att konsekvensanalysen borde ha gjorts med utgångspunkt att de föreslagna golven faktiskt blir tillämpliga. anser att det är en väsentlig brist att förutsättningarna för prognosen av statslåneräntans utveckling inte presenteras tydligare. Den senaste prognosen anger ett medelvärde för statslåneräntan för Värdet på statslåneräntan vid utgången av förväntas ligga på . visar på stigande värden för statslåneräntan och både det genomsnittliga värdet och novembervärdet förväntas ligga . återhämtning av statslåneräntan förväntas även . Även om den aktuella prognosen innehåller stor osäkerhet måste den vara utgångspunkten för att uppskatta konsekvenser av förändrad Prognosen avseende förändringar i statslåneräntan indikerar således att delar av den föreslagna lagstiftningen kommer att få effekt Denna effekt kommer dock att bli temporär (2017) då de föreslagna golven inte kommer att få någon effekt enligt ränteprognosen En offentligfinansiell effekt uppkommer för de föreslagna golv som baseras på det genomsnittliga värdet för statslåneräntan kalenderåret före beskattningsåret när detta värde som lägst ska anses vara . I detta fall kommer ränteavdrags- begränsningsregeln i 24 kap. 10 d § IL att påverkas. ränteavdrag alltid kommer att få göras vid en viss lägsta räntenivå. Kostnaderna för förslaget beräknas till ca (underlag x ränteskillnad) 2017. Vidare uppkommer även en effekt vid beräkning av avkastningsskatt på pensionsmedel. Innebörden är att avkastningsskatt alltid ska utgå på pensionsmedel oavsett att statslåneräntan är 0 eller negativ. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med ca (bas x ränteskillnad) 2017. Sammantaget beräknas skatteintäkterna öka med ca (=610-50) 2017. Eftersom effekten är temporär kommer den varaktiga effekten vara obetydlig. Den varaktiga effekten uppskattas till ca . Svensk Försäkring efterfrågar en analys av hur det långsiktiga sparandet kan komma att påverkas av förslaget. Med hänsyn till att förslaget endast bedöms ha effekt 2017 bedömer regeringen att påverkan på det långsiktiga sparandet kommer att vara mycket begränsad. Föreningen , , och Fastighetsägarna efterfrågar en analys som tar upp problemställningen med en lågräntemiljö ur ett mer övergripande perspektiv där även andra politikområden inkluderas. Regeringen konstaterar att de synpunkter som framförs i denna del faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Konsekvenser för företag och enskilda Förslaget påverkar inte mängden uppgifter företagen behöver upprätta, lagra eller lämna och påverkar därför inte företagens administrativa kostnader som dessa mäts enligt standardkostnadsmetoden. anser att konsekvensutredningen är bristfällig avseende berörda företag utifrån antal, storlek och bransch, påverkan på konkurrensförhållanden och på företagen i andra avseenden samt särskilda hänsyn till små företag. Förslaget innebär att bestämmelser om golv för statslåneräntan, golv för jämförelseräntan vid ränteförmån och för skatteunderlaget för avkastningsskatt på pensionskapital införs. I övrigt har inga formella skatteregler ändrats. Då de materiella reglerna inte förändras innebär detta att det inte tillkommer eller faller ifrån skattskyldiga företag eller personer jämfört med dagens regler. En genomgång av samtliga berörda blir både lång och intetsägande. Intentionen av regleringen är inte att utvärdera reglerna i sig eller vilka som berörs utav dem. Detta inkluderar övervägandet om särskild hänsyn till små företag. Regleringen ska enbart underlätta tolkningen av reglerna i de lägen statslåneräntan antar extrema värden. Regleringen är generell och resulterar i att samtliga berörda påverkas lika. Konkurrensförhållandena påverkas således inte. Ovan redovisas den senaste prognosen för statslåneräntan. Denna prognos indikerar att värdet för statslåneräntan vid utgången av november inte kommer att understiga . De föreslagna golv för statslåneräntan som är beroende av novembervärdet kommer alltså inte att beröras. Dock innebär ett golv för statslåneräntan för de delar av förslaget som gäller novembervärdet följande: Förslaget att införa ett golv för statslåneräntan på vid beräkning av schablonintäkt vid avsättning till periodiseringsfond innebär att en schablonintäkt alltid kommer att beräknas på skattekrediten. Vid en avsättning till periodiseringsfond på kommer den lägsta beräknade schablonintäkten att vara underlaget multiplicerat med 0,72 multiplicerat med golv för statslåneräntan, dvs. 100 000 x (0,72x0,005)=360 kronor. Förslaget att införa ett golv för statslåneräntan på vid beräkning av fördelningsbeloppet vid negativ räntefördelning syftar till att förhindra att privata utgiftsräntor dras av i näringsverksamheten. 2016/17:24 Golvet för statslåneräntan på innebär att det negativa kapital- underlaget kommer att multipliceras med golvet för statslåneräntan plus en procentenhet. Således blir det negativa fördelningsbeloppet, vid ett negativt kapitalunderlag på , 100 000 x (0,005+0,01)= . Vid ett positivt kapitalunderlag i näringsverksamheten kan näringsidkaren göra en positiv räntefördelning. Vid ett golv för statslåneräntan på 0 så blir riskpremien med förslaget aldrig lägre än det positiva kapitalunderlaget multiplicerat , dvs. kapitalunderlaget x (golv för )=100 000 x (0+0,06)= . Tanken på en miniminivå gällande avkastningen på satsat kapital i näringsverksamhet, återkommer i förslaget om golv för statslåneräntan i beräkningen av gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag. Om statslåneräntan skulle få genomslag vid negativa värden så skulle den uppskattade avkastningen på satsat kapital minska. Genom att ange ett golv för statslåneräntan på garanteras en minsta nivå på avkastningen på satsat kapital i fåmansföretag. För att undvika oklarheter om vad som ska gälla om statslåneräntan understiger införs ett golv för statslåneräntan vid beräkningen av avdragsgilla utdelningar i kooperativa föreningar. Om statslåneräntan sjunker till 0 eller blir negativ innebär förslaget att föreningen inte till någon del får dra av den lämnade utdelningen. Utan en begränsning av statslåneräntan skulle beskattningsunderlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader öka vid en negativ statslåneränta. Detta då avdraget för den del av en skuldökning som kan anses hänförlig till en räntetillväxt på kapitalet, i stället skulle bli en positiv post som ökade beskattningsunderlaget. Detta skulle i sin tur kunna leda till ökade inbetalningar av särskild löneskatt. Ett golv på statslåneräntan på innebär att inget avdrag för räntetillväxt ska göras om statslåneräntan är negativ. Jämfört med gällande regler innebär golvet således att beskattningsunderlaget inte ökar till följd av en negativ statslåneränta och minskar därmed inbetalningarna av särskild löneskatt. Golvet för statslåneräntan i beräkningen av värdet av bilförmån innebär en höjning av förmånsvärdet i det fall statslåneräntan understiger då ett golv sätts för hur liten räntedelen av förmånsberäkningen kan bli. I Tabell 6.1 visas hur stor höjningen skulle bli för olika nybilspriser vid olika nivåer på statslåneräntan. Ett högre förmånsvärde medför att förmånstagarens beskattningsbara inkomst och därmed inkomstskatt ökar. Vidare innebär ett högre förmånsvärde att socialavgiftsinbetalningarna ökar. Tabell 6.1 Höjning av bilförmånsvärdet till följd av ett golv för SLR på vid olika nybilspriser och nivåer på SLR SLR -0, Anm.: Beräkningarna utgår års prisbasbelopp, , och avser bilar som inte har nedsatt förmånsvärde enligt reglerna för nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar. Höjningen för de sistnämnda bilarna är dock lika stor under förutsättning att maximal nedsättning uppnås. Källa: Egna beräkningar. Golvet för jämförelseräntan vid värdering av ränteförmån innebär en höjning av värderingen av de lån som har en ränta lägre än det föreslagna golvet i det fall statslåneräntan understiger minus . Detta gäller för lån med en ränta som är lägre än det föreslagna golvet och statslåneräntan plus en procentenhet. Ett högre förmånsvärde medför att förmånstagarens beskattningsbara inkomst och därmed inkomstskatt ökar. Vidare innebär ett högre förmånsvärde att socialavgiftsinbetalningarna ökar. Förslaget i propositionen innebär att det blir tydligare och mer förutsägbart för enskilda och företag hur de aktuella bestämmelserna ska tillämpas i de fall statslåneräntan blir 0 eller negativ. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna kan behöva ändra informationsmaterial till följd av förslaget. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget innebär att bestämmelserna blir tydligare och mer förutsägbara för att tillämpa. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. Konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män Vid ett införande av golv för statslåneräntan kommer den primära effekten till stor del att hänföras till företag och juridiska personer. Därmed ges ingen direkt effekt av förslaget på jämställdheten. 2016/17:24 med införandet av golv för statslåneräntan är att golvet enbart ska få effekt vid mycket låga värden på statslåneräntan och att dessa inte kommer att bestå . Någon övervältringseffekt kommer därmed inte att få genomslag. Effekten av golvet för statslåneräntan kan således antas stanna hos företaget. Gällande den underliggande fördelningen av företagare och ägare av juridiska personer så återfinns generellt fler män i dessa kategorier än kvinnor. Den sekundära effekten påverkar därför fler män än kvinnor. Detta återspeglar även till viss del jämställdhetseffekten av golv för statslåneräntan gällande värdering av bilförmån och ränteförmån. I det förra fallet är det en övervägande del män som påverkas av reglerna medan i det senare fallet är fördelningen mellan kvinnor och män mer jämn.