prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — I 182 av ärendena träffades förlikningar eller lokala lösningar som resulterat i exempelvis ekonomisk kompensation till utsatta, återkallade uppsägningar, omprövningar av beslut samt att utredningar om missförhållanden på en arbetsplats har inletts. Utökat förebyggande arbete mot diskriminering och diskriminerande strukturer DO:s förändrade arbetssätt innebär att mer resurser läggs på arbetet med att främja att olika aktörer bedriver ett aktivt arbete för att motverka diskriminering och lika rättigheter och möjligheter samt att den tillsyn som myndigheten utför i högre grad syftar till att förebygga diskriminering för att säkerställa att lagen efterlevs . resulterat i att det i ett flertal ärenden, t.ex. rörande bristande tillgänglighet och trakasserier mellan barn i skolan, har inletts en tillsynsutredning som snarare syftar till att säkerställa att lagen efterlevs än till att fastställa att en enskild har anspråk på ersättning. För att motverka trakasserier som har samband med etnisk tillhörighet har DO genomfört ett flertal utredningar avseende utbildningsanordnares skyldighet att utreda och eventuellt åtgärda trakasserier. DO genomförde två större granskningar av arbetsgivares och utbildningsanordnares arbete med aktiva åtgärder, en på arbetslivsområdet och en på utbildningsområdet. Av de 100 granskade företagen bedömde DO att ett fåtal företag uppfyllde lagens krav på att upprätta jämställdhetsplan. Granskningen inom utbildningsområdet visade enligt DO att majoriteten av de granskade utbildningsanordnarnas likabehandlingsplaner avvek från lagens krav. DO har också genomfört särskild tillsyn av ett mindre antal arbetsgivare och utbildningsanordnare samt i ett par ärenden som rör övriga samhällslivet. Denna tillsyn har ofta haft sin grund i uppgifter i en anmälan. Vidare har DO genomfört ett flertal olika främjande insatser. Det handlar framför allt om olika typer av samverkan och dialog med nyckelaktörer och det civila samhället. Samverkan har bl.a. resulterat i att fler aktörer fått ta del av sammanställningar av forskning och annan kunskap som exempelvis analyser av de anmälningar som gjorts till DO och resultaten av de processer som DO och andra aktörer drivit. har DO sammantaget genomfört knappt 60 internationella medverkans- och samverkansaktiviteter som bl.a. bidragit till kunskaper som positivt påverkar myndighetens förmåga att fullgöra sitt uppdrag. Genom t.ex. deltagandet i Equinet (network of Equality Bodies) har DO också bidragit till den europeiska utvecklingen inom myndighetens område. Ett samordnat och effektivt arbete mot rasism och liknande former av fientlighet Regeringen påbörjade ett arbete för att systematisera, samordna och effektivisera arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 rasism, en rad kunskapshöjande aktiviteter för allmänheten och dialoger på olika platser i landet med företrädare för grupper som är utsatta för rasism och liknande former av fientlighet. Aktiviteterna var en del av det löpande arbetet inom området men även ett förarbete för den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Inom ramen för arbetet med Samling mot rasism framförde företrädare för utsatta grupper att de anser att det förekommer rasism inom ett flertal samhällsområden, men också att det finns en strukturell rasism i . Sammantaget resulterade de olika aktiviteterna i ett brett kunskapsunderlag som ligger till grund för den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Vidare har regeringen fortsatt med olika insatser för att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet. Forum för levande historia har inom ramen för sitt uppdrag om att genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (dnr Ku2015/00319/KA och Ku2015/01807/LS) bl.a. genomfört kunskapshöjande insatser i samarbete med (se vidare under utg.omr. 17 avsnitt 11.4.2). Sammantaget har avsatts för uppdraget från utg.omr. 17 anslag 8:5 Forum för levande historia. Från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avsattes 2015 sammantaget för att motverka rasism och liknande former av fientlighet. Vidare avsattes för olika uppdrag för arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet. Den största delen av medlen avsattes för uppdrag om att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande intolerans (dnr A2014/04437/DISK). Myndigheten har bl.a. genomfört regionala konferenser och gett uppdrag till fyra lärosäten att ta fram en ramkursplan för uppdragsutbildning i samarbete med Forum för levande historia. har spridit kunskap med relevans för skolors arbete mot rasism genom myndighetens webbplats. Övriga medel avsattes för uppdrag till DO om kunskapshöjande insatser mot afrofobi (dnr Ku2015/01668/DISK) och för uppdrag om att utveckla arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans (dnr P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 A2014/04437/DISK). beviljades medel för en utveckling och förlängning av den nationella (dnr Ku2015/02926/DISK). Vidare beviljades medel för att i samarbete med Unga turnera i syfte att öka medvetenheten och debatten kring rasism och främlingsfientlighet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelade enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans och till den verksamhet som Exit bedriver för att hjälpa människor att lämna nazistiska och rasistiska miljöer. Enligt MUCF har statsbidraget till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans i flera fall för de beviljade projekten resulterat i bestående förändringar för målgruppen och en utökad kunskap om olika målgrupper. Stödet till Exit har fortsatt medverkat till att avhoppare kunnat lämna destruktiva miljöer och växa in i en normal tillvaro. Exits verksamhet har också fått internationell spridning och bl.a. resulterat i att Exit startade utifrån den svenska modellen. Allmänna arvsfonden fördelade totalt till projekt som riktar sig till att förebygga våld, trakasserier och mobbning, varav 18,4 miljoner med särskild inriktning på projekt som motverkar rasism. Lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer Regeringen har fortsatt arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin och dess olika fokusområden. De strategiska myndigheterna – DO, , , () och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) – vilkas uppdrag är reglerade i respektive myndighets instruktion och därmed finansierade inom respektive utgiftsområde, har genomfört en rad olika åtgärder. De olika åtgärderna har bl.a. resulterat i att kunskapen om hbtqpersoners situation och levnadsvillkor har ökat, i synnerhet när det gäller utsatthet och ohälsa. Frågor som rör hbtq-personers situation har även fått ökad synlighet inom myndigheternas olika verksamhetsområden. Från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avsattes sammantaget ca för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. MUCF tilldelades för att genomföra insatser för en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer (dnr Ku2015/01108/DISK) och tilldelades för att finansiera insatser enligt förordningen (2014:1542) om statsbidrag till kommuner och landsting för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Vidare tilldelades medel för en konferens om hur hbtq-frågorna kan synliggöras inom kulturområdet (dnr Ku2016/00553/DISK). Sammantaget har de avsatta medlen bl.a. resulterat i ett ökat antal projekt, utbildningar och konferenser som bedöms ha bidragit till en ökad kunskap om hbtq-personers situation och därigenom även till arbetet mot diskriminering, homofobi och transfobi. avsattes för stöd till organisationer inom det civila samhället enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. MUCF lyfter i sin redovisning fram att en stor del av bidraget medverkar till att upprätthålla den ordinarie verksamheten hos organisationer för att dessa ska kunna delta i och bedriva påverkansarbete samt utbilda i hbtqfrågor. Samtliga bidragstagande organisationer ger exempel på att deras arbete bidragit till externa effekter på samhällsnivå. Hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter har behandlats inom ramen för Europeiska kommissionens högnivågrupp om icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald. I detta sammanhang har även Europeiska kommissionen presenterat en åtgärdslista för att främja hbtq-personers rättigheter vilket är ett välkommet första steg mot det samlade grepp kring hbtq-personers rättigheter i EU som tillsammans med andra medlemsländer i EU länge efterfrågat. Det formella skyddet mot diskriminering har stärkts. Regeringen bedömer att det har gett effekt. Det utökade skyddet mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet har resulterat i ett flertal anmälningar och vidtagna åtgärder för att förbättra situationen. Arbetsdomstolen har prövat hur diskrimineringsförbudet ska tillämpas när det gäller skyddet mot åldersdiskriminering. Domen väntas få stora konsekvenser för äldre personers möjligheter att arbeta längre i en annan form än tillsvidareanställningar. Regeringen bedömer att det fortfarande finns brister i lagstiftningen när det gäller skyddet mot diskriminering. Det ökade antalet anmälningar om diskriminering vittnar också om att diskrimineringen är utbredd inom olika samhällsområden. Det är inom samhällsområdena arbetsliv, utbildning, varor och tjänster som den största ökningen av anmälningar finns. Att diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, ålder och sexuell läggning förekommer på den svenska arbetsmarknaden beläggs i flera studier. DO:s granskningar av arbetet med aktiva åtgärder synliggör också bristerna inom arbetslivet och inom utbildningsområdet. Flera aktörer behövs för att bedriva ett effektivt arbete mot diskriminering. Antidiskrimineringsbyråernas arbete visar på vikten av att effektivt motverka diskriminering på lokal och regional nivå. Byråerna når ofta personer som hyser misstro mot eller rädsla för myndigheter och byråerna kan verka för lokala lösningar. För att uppnå ett samhälle fritt från diskriminering krävs också ett fortsatt arbete mot rasism och liknande former av fientlighet samt fortsatta åtgärder för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. Regeringens bedömning är att den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott lägger grunden för ett långsiktigt och strategiskt arbete. Planen är viktig eftersom insatserna mot rasism och liknande former av fientlighet inte varit långsiktiga och samordnade, vilket försvårat uppföljningen och resultatet av de insatser som vidtagits. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Vidare bedömer regeringen att arbetet med lika rättigheter och möjligheter för hbtqpersoner har gått framåt genom en rad insatser inom ramen för hbt-strategin. finns det fortfarande problem. Nya rapporter bekräftar bl.a. att hbtq-personer är en alltjämt utsatt grupp i samhället när det gäller diskriminering, trakasserier, hot, våld och hatbrott samt att personer som ingått samkönat äktenskap har en högre förtida mortalitet bl.a. till följd av självmord. Unga hbtq-personer är också mer utsatta för diskriminering, hot och våld än andra unga och mår därför sämre. En viktig del i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer är också de formella rättigheterna och särskilt rätten för den enskilde att definiera sin könstillhörighet. Regeringen vill se ett där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. För att detta ska vara möjligt krävs fortsatta satsningar mot diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet samt ytterligare åtgärder för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. I enlighet med beslut med anledning av propositionen propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) har medel tillskjutits för en tidsbegränsad satsning för ett som håller ihop. Denna satsning behöver fortsätta och vara långsiktig för att nå genomgripande resultat. I denna proposition lämnar regeringen förslag till satsningar inom flera utgiftsområden (se även utg.omr. 1 avsnitt 9.10 samt utg.omr. 17 avsnitt 3.6.1). I ett där alla erkänns för vilka de är finns ingen plats för rasism och liknande former av fientlighet. Rasismen i samhället är ett stort problem och måste motverkas på alla sätt. Att arbeta för att förebygga och motverka rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott har ytterst till syfte att värna principen om alla människors lika värde och rättigheter. Utöver den kränkning eller det våld som den enskilda individen utsätts för, kan rasism och hatbrott leda till rädsla och otrygghet hos andra P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 människor som tillhör samma eller andra grupper. Regeringen tar därför krafttag i arbetet med att förebygga, motverka och bekämpa rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. För att kunna bedriva ett effektivt arbete behövs ytterligare åtgärder. Inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, som kommer att beslutas , avser regeringen att tillföra ytterligare resurser för att säkerställa ett långsiktigt och systematiskt arbete. Den nationella planens övergripande mål kommer vara ett samlat, effektivt och strategiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Planen kommer att utgå från en samordnings- och uppföljningsstruktur samt förebyggande och motverkande insatser inom olika utpekade fokusområden. Sammantaget kommer detta att lägga en grund för ett långsiktigt strategiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Att det finns ett starkt lagstadgat skydd mot diskriminering är grundläggande för att skapa ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen kommer därför fortsatt att arbeta för att stärka skyddet mot diskriminering, bl.a. när det gäller bristande tillgänglighet. I ett öppet och solidariskt samhälle ska den som utsatts för diskriminering få hjälp att hävda sina rättigheter, men det krävs också ett aktivt arbete för att motverka diskriminerande strukturer. För att säkerställa detta krävs insatser av olika aktörer på alla nivåer i samhället. En viktig del i arbetet mot diskriminering är att säkerställa att det finns ett aktivt arbete på regional och lokal nivå i hela landet. Detta är frågor som utreds av Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10) och regeringen avser att återkomma i denna fråga. Den diskriminering och bristande kunskap som finns på arbets- och bostadsmarknaden måste bekämpas. Den får allvarliga konsekvenser, både för enskilda individer och för samhället i stort. Regeringen avser att vidta särskilda åtgärder inom dessa områden. Att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är centralt. Hbtqpersoner har länge varit och är alltjämt utsatta för diskriminering och kränkningar. som en hel del positiva förändringar har skett måste nya steg tas för att säkra lika rättigheter och möjligheter för alla homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera. Regeringen kommer att fortsätta och förstärka det arbete som påbörjats inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. I det kommande arbetet kommer regeringen bl.a. att se över transpersoners villkor och situation i samhället. Vidare avser regeringen att lämna en proposition till som behandlar förslagen i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103). Därutöver kommer regeringen ta initiativ till ett lagförslag som innebär att personer som drabbats av det tidigare steriliseringskravet i könstillhörighetslagen kommer att kunna ansöka om ersättning av staten (se vidare under utg.omr. 9 avsnitt 4.6). Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 111 973 tkr prisnivå. 3Motsvarar 111 974 tkr prisnivå. 4Motsvarar 111 973 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. och 2020 beräknas anslaget till 4.7.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget 2:2 ökas med 2017 respektive 2018 för satsningar för att motverka rasism och diskriminering inom ramen för Ett som håller ihop samt för fortsatta satsningar inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. ökas anslaget med och 2020 med för samma ändamål. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 med 2017, 5 miljoner 2018 respektive 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Här redovisas regeringens bedömning av måluppfyllelsen för de jämställdhetspolitiska målen utifrån de åtgärder som finansieras från utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom andra berörda utgiftsområden. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under avsnitt 4 Diskriminering inom detta utgiftsområde. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen arbetar utifrån följande underliggande delmål för jämställdhetspolitiken: –En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. –Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. –Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. –Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Jämställdhetspolitiken är bred och omfattar många utgiftsområden. Målen är övergripande och långsiktiga. Indikatorerna tydliggör de centrala aspekterna i målen. Jämställdhetsintegrering är en grundläggande förutsättning för att genomföra de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering som strategi syftar till att främja jämställdhet genom att synliggöra och motverka ojämställda villkor. När ett jämställdhetsperspektiv integreras där politiken utformas och genomförs skapas förutsättningar för samhällsförändring. Jämställdhetsintegrering innebär att resultatredovisningen görs inom flera utgiftsområden i budgetpropositionen. Här görs i första hand uppföljningen utifrån delmålens indikatorer och anslaget för jämställdhetspolitiken. I budgetpropositionens bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män, redovisas indikatorerna och utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Även områdena makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgsarbete berörs i bilagan. Indikatorerna finns tillgängliga på () webbplats och uppdateras . Redovisning av indikatorer uppdelade på respektive delmål Följande indikatorer används i resultatredovisningen: Jämn fördelning av makt och inflytande –sammansättning efter val 1921–20xx –Styrelser och ledning i börsföretag –Chefer i privat sektor efter typ av chef –Chefer i offentlig sektor efter typ av chef –Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst för personer i åldern 20–64 år –Disponibel inkomst efter hushållstyp och antal barn –Kvinnors lön som andel (%) av mäns lön efter sektor före och efter standardvägning 1994–20xx –Segregeringsindex efter ålder –Sysselsatta 20–64 efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden –Sysselsatta 20–64 efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid –Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program –Pågående sjukpenningfall i december åren 1974–20xx –Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –Ersatta dagar för vård av barn 1974–20xx –Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern 20–64 år –Tid för obetalt arbete efter livscykel –Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 20–64 år Mäns våld mot kvinnor ska upphöra –Personer 16–utsatta för misshandel efter plats –Personer 16–utsatta för misshandel efter relation till förövaren –Personer 16–utsatta för sexualbrott efter ålder –Lagförda efter huvudbrott Indikatorerna utgör en grund för beskrivning och analys av jämställdhetsutvecklingen i samhället. Indikatorer gällande prostitution och människohandel för sexuella ändamål saknas i SCB:s uppföljning men (Brå) och samlar statistik som används i stället. Det kan emellertid vara svårt att urskilja vilken direkt påverkan som insatser inom jämställdhetspolitiken har haft på utvecklingen i stort eftersom en rad olika faktorer kan påverka utvecklingen. Nedan redovisas översiktligt resultatet i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen samt vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultaten görs inom respektive politikområde. Jämn fördelning av makt och inflytande Efter valet är andelen kvinnor i och andelen män . I jämförelse med valet innebär detta en minskning av andelen kvinnor med en procentenhet. P R O P .