prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att medel för tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden tillförs med 2017, 2018, 2019 och 2020. Regeringen vill främja insatser genom det lokala föreningslivet och beräknar att av de tillskjutna medlen respektive 2018 samt används särskilt för dessa insatser. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:1 Etableringsåtgärder . beräknas anslaget till , till 174 230 000 och till . I tabell 3.13 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:1 Etableringsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/2017:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. utbetalas schablonersättning till kommuner enligt förordningen (2010:1122) P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Utgifternas utveckling beskrivs i avsnitt 3.4.3. Utgifterna beräknas bli ca lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen inklusive propositionen Vårändringsbudget . Huvudskälet till det är att antalet kommunmottagna antas bli lägre än vad som beräknades i samband med budgetpropositionen . Antalet avgjorda asylärenden beräknas öka betydligt , vilket innebär att antalet kommunmottagna väntas öka betydligt . Det medför kraftigt ökade utgifter på anslag 1:2 för ersättningar till kommunerna för mottagandet av nyanlända. Tabell 3.15 Prognos för mottagandet av nyanlända 2016- 2020 Beräknat i BP2016 och i BP2017 Källa: Budgetpropositionen respektive 2017. Förändrad ersättning till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn och unga Regeringen avser att införa ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga . Det nya ersättningssystemet innebär bl.a. att kommunerna i normalfallet ersätts med ett schablonbelopp som utgår från individens ålder och som inte varierar beroende på boendeform. kommer även kostnaderna för det tidigare systemet att belasta anslaget och utgifterna antas därför tillfälligt bli högre. beräknas förändringen leda till en kraftig minskning av statens utgifter för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Förslaget om ökad användning av medicinska åldersbedömningar (se utg.omr. 8, avsnitt 2.5) antas också bidra till minskade utgifter. Sammantaget bedöms förändringarna leda till en utgiftsökning om 2017 och en utgiftsminskning om 2018, 2019 och jämfört med anvisade medel i budgetpropositionen . Ersättning till kommunerna för nyanlända med särskilda behov Kommunerna har möjlighet att få ersättning för kostnader för nyanlända med särskilda behov. I propositionen Vårändringsbudget förstärktes anslaget med så att anslagsramen för dessa ersättningar totalt uppgick till 2016. Regeringen föreslår nu att anslagsramen höjs –2020, då anslagsramen inte bedöms vara tillräcklig för att kompensera kommunerna för deras kostnader. Eftersom kommunmottagandet väntas bli som högst föreslås ramen höjas som mest 2017 för att därefter successivt anpassas till ett lägre mottagande. Anslagsramen föreslås höjas med 2017, 2018 och 2019 respektive 2020. Sammantaget beräknas utgifterna för dessa ersättningar med tillskottet uppgå till 2017, vilket innebär samma nivå som . Ökade medel för beredskap, mottagningskapacitet och samverkan Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för ökad beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna samt förbättrad samverkan. I propositionen Vårändringsbudget tillförde regeringen för att skapa förutsättningar för en god bostadsförsörjning i kommunerna genom att förmedla eller på annat sätt underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder. Regeringen anser att satsningen bör fortsätta och förstärkas till . Regeringen tillförde för sfi för anläggningsboende i budgetpropositionen för perioden –2019. Dessa medel har använts i mycket begränsad utsträckning och regeringen avser därför att rikta om medlen till ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i anläggningsboenden. Med den nya inriktningen bedöms medlen komma till bättre nytta och användas till insatser som når betydligt fler i målgruppen. Medlen för tidiga insatser föreslås anslås på anslag 1:1. föreslås i enlighet med detta minskas med för perioden –2019. Regeringen föreslår att 21 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 20 , 16 respektive 13 . I tabell 3.16 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: -3 737 069 -6 709 069 -6 775 069 -4 621 000 -6 670 000 -6 641 000 -4 616 000 -6 625 000 -6 671 000 Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/2017:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 3.7.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas främst av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet beräknas bli lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Anledningen till detta är att antalet deltagare i etableringsuppdraget beräknas bli färre än vad antogs i budgetpropositionen . ökar antalet deltagare och utgifterna beräknas bli , vilket är högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . fortsätter antalet deltagare att öka medan det förväntas minska . Förändringar avseende insatsen Nystartsjobb (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5) medför att anslaget föreslås minska med 46 miljoner 2017, 2018, 2019 och . Ökningen av antalet vidarebosatta (se utg.omr. 8 avsnitt 2.5) innebär att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Regeringen bedömer att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . och 2020 beräknas anslaget till 6 933 562 000 I tabell 3.18 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut i december2016 (bet. 2016/2017:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.41:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2027. Skälen för regeringens förslag: Program och insatser för nyanlända invandrare omfattar fleråriga åtaganden och medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2027. Anslaget påverkas framför allt av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet påverkas även av Arbetsförmedlingens anvisning till insatser inom ramen för etableringsuppdraget. Utfallet beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Förändringar avseende insatsen nystartsjobb (se även utg.omr. 14 avsnitt 4.5) medför att anslaget föreslås minska med 2017, 2018, 2019 och . Den föreslaga förstärkningen av främjande- och utvecklingsinsatser i samband med snabbspår medför att anslaget ökas med . Förslaget om att rikta om medlen för sfi för anläggningsboende (ABO) till andra tidiga insatser, som bedöms vara mer ändamålsenliga, medför att anslaget minskas med –2019. Ökningen av antalet vidarebosatta (se utg.omr. 8, avsnitt 2.5) innebär att anslaget behöver 2018, 83 miljoner Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare . och 2020 beräknas anslaget till 4 065 772 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 I tabell 3.20 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut i december2016 (bet. 2016/2017:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.21 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare -2 300 142 -1 300 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 3.22 Anslagsutveckling1:5 Hemutrustningslån 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Hemutrustningslånen beviljas med stöd av förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Utfallet beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen , vilket beror på att antalet kommunmottagna har blivit färre än beräknat. Utgifterna antas öka till följd av ett ökat antal kommunmottagna som kan beviljas lån. bedöms utgifterna successivt minska. För att beakta det ökade antalet kommunmottagna och den prognostiserade utgiftsökningen föreslår regeringen att anslaget förstärks med 2017, 2018 och 2019. bedöms anslaget kunna minska med . Regeringen ser att det finns behov av att se över regelverket i syfte att anpassa kostnaderna för hemutrustningslån. punkten för en sådan kostnadsanpassning är att lånebeloppen inte ska sänkas för hushåll med barn. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Hemutrustningslån . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna på anslaget till , respektive . I tabell 3.23 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/2017:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Området omfattar åtgärder för att förebygga och motverka diskriminering på grund av kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Området omfattar verksamheten hos () och som finansieras från anslag 2:1 . Vidare ingår åtgärder mot diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet liksom insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter som finansieras från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Målet för regeringens politik mot diskriminering är ett samhälle fritt från diskriminering (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Målet för arbetet med att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter utgår från det av regeringen beslutade övergripande målet för hbt-strategin: lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. I detta avsnitt redovisas resultaten av åtgärder som bidragit till målsättningen om ett samhälle fritt från diskriminering. Vidare redovisas resultaten av åtgärder som bidragit till lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck samt resultatet av de åtgärder som vidtagits för att motverka rasism och liknande former av fientlighet som finansieras från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet utgår från: –utvecklingen av lagstiftningen för skydd mot diskriminering och för lika rättigheter och möjligheter, –insatser för att säkerställa att diskrimineringslagen (2008:567) följs, –insatser för att förebygga rasism och liknande former av fientlighet, och –insatser för att stärka lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Underlaget för bedömningarna utgörs främst av redovisningar och rapporter från de myndigheter som haft särskilda regeringsuppdrag inom området. I bedömningen vägs även resultat från utredningar in samt underlag från berörda myndigheters årsredovisningar. insatser på regional och lokal nivå bedömningen av insatser för ett effektivt arbete mot diskriminering och diskriminerande strukturer. En heltäckande lagstiftning mot diskriminering har en rad åtgärder vidtagits för att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund och för att säkerställa en effektiv och heltäckande lagstiftning. Det har bl.a. inneburit att bristande tillgänglighet införts som en ny form av diskriminering i stärka skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet har också utarbetats inom (Ds 2016:26). Förslaget innebär att nuvarande undantag för mindre företag inom området varor och tjänster tas bort. Förslaget skickades ut på remiss . har regeringen föreslagit ändringar i diskrimineringslagen som innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet ska utvidgas till att omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbudet (prop. 2015/16:135). I propositionen föreslås även att det nuvarande kravet på en lönekartläggning för jämställda löner kvarstår och att en sådan kartläggning ska genomföras i stället för . beslutade om propositionen (bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Förslagen träder i kraft . Vidare bereds inom betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103). Utredningen föreslår bl.a. att transpersoner ska omfattas av bestämmelserna om hets mot folkgrupp, olaga diskriminering och allmänt åtal för förolämpning samt att det ska förtydligas att transfobiska motiv är försvårande när straffvärdet ska bestämmas. Även betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) bereds inom . Regeringen har mottagit två skrivelser som pekar på brister i skyddet mot Ku2015/01832/DISK) antidiskrimineringsbyrån mot Diskriminering (dnr Ku2015/02700/DISK). DO:s skrivelse berör lagens reglering rörande trakasserier och sexuella trakasserier ur ett barnperspektiv. Skrivelsen från antidiskrimineringsbyrån i visar på förekomsten av diskriminering på bostadsmarknaden och att det finns brister i skyddet mot diskriminering på området. Ett effektivt arbete mot diskriminering och diskriminerande strukturer Ett effektivt arbete mot diskriminering och diskriminerande strukturer förutsätter en rad olika åtgärder på nationell, regional och lokal nivå samt på internationell nivå. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2015:129) till Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering. Tilläggsdirektivet innebär bl.a. att utredaren även ska analysera och ta ställning till om en annan ordning än den nuvarande för tillsyn över och främjande av likabehandling kan bidra till att säkerställa ett effektivt arbete mot diskriminering, där det bl.a. ingår att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering. Vidare ska utredningen även behandla frågan om, och i så fall hur, diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. Detta inkluderar de frågor som DO lyft i den skrivelse som myndigheten lämnat (se ovan). Uppdraget ska redovisas . DO har en viktig roll i arbetet mot diskriminering på nationell nivå. DO ska enligt diskrimineringslagen utöva tillsyn över att lagen följs. DO:s tolkning av uppdraget innebär att främjande- och tillsynsuppdraget ska samspela för att främja lika rättigheter och möjligheter och åstadkomma en samhällsförändring. finns också en möjlighet för ideella föreningar att som part föra talan för en enskild som medger det. För att möjliggöra bl.a. detta fördelas, i enlighet med förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, statligt stöd till lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer). avsatte regeringen sammantaget till DO och antidiskrimineringsbyråerna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 deltog också i ett flertal internationella forum för att främja lika rättigheter och möjligheter. har fortsatt medverkat i det pågående förhandlingsarbetet om Europeiska kommissionens förslag till nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Såväl forskning som rapportering visar att diskriminering förekommer inom flera samhällsområden. mottog DO 2 382 anmälningar om diskriminering. Det är en ökning med 433 anmälningar jämfört med . Ökningen har främst skett inom samhällsområdena arbetsliv, utbildning samt varor och tjänster. Tabell 4.2 Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön 1 Det totala antalet kan avvika från antalet ärenden på grund av att vissa anmälare uppger båda kön när till exempel ett par föräldrar anmäler. Antalet inkomna anmälningar inkluderar även ärenden som hanteras enligt lagen om (DO-lags-ärenden) och processärenden enligt diskrimineringslagen. Källa: DO:s årsredovisning . Av anmälningarna till DO gjordes av kvinnor och av män. Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig dock mellan vissa diskrimineringsgrunder och missgynnande i samband med föräldraledighet. var det betydligt fler kvinnor än män som anmälde missgynnande i samband med föräldraledighet. När det gäller diskrimineringsgrunderna kön, könsidentitet eller könsuttryck samt funktionsnedsättning var det också fler kvinnor än män som anmälde. Däremot var det fler män än kvinnor som anmälde diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och ålder. Till de 16 antidiskrimineringsbyråer som fick statligt stöd inkom sammantaget 1 107 ärenden. Fördelningen mellan kvinnor och män var lika. Motsvarande uppgifter saknas. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning vanligaste diskrimineringsgrunderna De flesta av anmälningarna till både DO och antidiskrimineringsbyråerna avsåg diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning. Efter det att bristande tillgänglighet infördes som en form av diskriminering har anmälningarna till DO avseende diskrimineringsgrunden funktionsnedsättning ökat. mottog DO 297 anmälningar om bristande tillgänglighet. Flera av dessa ärenden har resulterat i vidtagna åtgärder för att på olika sätt öka tillgängligheten. Antalet anmälningar avseende grunden ålder har också ökat sedan diskrimineringsgrunden infördes. Tabell 4.3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund och missgynnande i samband med föräldraledighet till DO 2013–2015 1218 anmälningar om könsdiskriminering och etnisk diskriminering har gjorts av personer som var anställda hos samma arbetsgivare och som anmälde både sin arbetsgivare och sitt fackförbund. Anmälningarna gällde samma fråga. 2Ökningen förklaras delvis av att en person anmält flera olika aktörer och angett flera olika grunder, bl.a. sexuell läggning och könsidentitet eller könsuttryck. 3En anmälan kan beröra flera diskrimineringsgrunder, till exempel kön och ålder. Därför anger siffrorna ovan inte det totala antalet ärenden utan det totala antalet anmälda diskrimineringsgrunder och missgynnande i samband med föräldraledighet. Källa: DO:s årsredovisning . Färre ärenden till domstol och klargörande domar Av de inkomna ärendena till DO beslutade myndigheten att utreda 264 anmälningsärenden, 129 från kvinnor, 123 från män, 6 från transpersoner och 7 ej definierade. Antalet utredda anmälningsärenden har ökat då DO utredde 224 ärenden. Ökningen är ett resultat av en delvis ändrad inriktning där utredningarna av anmälningarna inte längre nödvändigtvis har processföring i domstol som mål. som fler ärenden utretts har 2 055 ärenden avslutats utan fördjupad utredning , jämfört med 1 660 ärenden . Den vanligaste orsaken till detta är att DO efter en bedömning av anmälan har beslutat att inte inleda en fördjupad utredning. DO har inte något kvantitetsmål när det gäller att driva ärenden till domstol. Utgångspunkten för DO är att processföringen ska användas i ärenden av principiell vikt där det framstår som motiverat att det allmänna för talan. beslutade DO att driva 16 ärenden vidare till domstol, 7 från kvinnor och 9 från män, jämfört med 25 . I åtta av de ärenden som DO beslutade att driva i domstol, tre från kvinnor och fem från män, har motparten medgett diskriminering och förlikningar har träffats. har tio domar meddelats, varav tre från Arbetsdomstolen (AD) och sju från allmän domstol. I åtta av dessa domar bifölls DO:s talan. Antalet meddelade domar skiljer sig inte nämnvärt mellan åren. har DO:s arbetssätt bl.a. resulterat i domar av principiell och klargörande vikt rörande förbudet mot åldersdiskriminering och rätten till vård på lika villkor. Rådgivning och lokala lösningar Av de 1 107 inkomna ärendena till antidiskrimineringsbyråerna 2015 handlades 572 som rådgivningsärenden och 535 som insatsärenden. Rådgivningsärendena bestod av enklare förfrågningar där individen själv efter rådgivningen agerar. Byråerna avslutade 433 ärenden främst till följd av att det efter utredning bedömts att bevisningen inte var tillräcklig.