prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — 2015/16:208) om att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e- förvaltningsprojekt, dels säkerställer att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster. Regeringen bedömer att det finns ett behov av fortsatta insatser för att stärka digitaliseringen av det offentliga inom programmet Digitalt först. Digital förnyelse – styrning och digital mognad Regeringen delar , E-delegatio- nens och ESV:s bedömning om att det finns behov av att utveckla styrning och samordning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av digitaliseringen i det offentliga (dnr N2015/06094/EF, SOU 2015:66 och dnr N2016/02107/EF). Inom offentlig sektor behöver den digitala kompetensen öka. Digital förnyelse kräver digital kompetens både i regeringens styrning av statliga myndigheter och hos myndighets- ledningar. Det finns ett behov av en samlad bild över hur de statliga myndigheterna arbetar för att säkerställa digital kompetens, samt att följa utvecklingen . Ett annat viktigt område är att säkerställa att lagstiftningen ger tillräckligt stöd för digitali- seringen av offentlig sektor och en samverkande förvaltning. Ett smartare – innovativa digitala lösningar Regeringen bedömer att det behövs fler inno- vativa och samverkande digitala lösningar för att möta samhällsutmaningar. Lösningarna ska leda till att realisera nyttor i form av t.ex. förbättrad kvalitet, ökad nöjdhet och högre effektivitet. Utveckling bör ske i samverkan med användare, näringsliv och akademi. Arbetet med vidareutnyttjande av data enligt lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av hand- lingar från den offentliga förvaltningen (PSI- lagen) behöver förstärkas. Offentlig förvaltning är en av de största dataproducenterna i dagens samhälle och genom att tillgängliggöra offentliga data för vidareutnyttjande kan tillväxt, innova- tion och deltagande främjas. En stabil bas – en digital infrastruktur Tillgång till en digital infrastruktur i form av gemensamma digitala lösningar är en förutsätt- ning för att uppnå en samverkande förvaltning. Anslutningstakten till gemensamma digitala lösningar är för långsam, såväl när det gäller stat- liga och kommunala myndigheter som slut- användare i form av privatpersoner och företag. Regeringen bedömer att en tydligare styrning krävs för att öka anslutningen och bidra till att målen uppnås. En annan faktor som hämmar utveckling och användning av gemensamma lösningar och grundläggande information, s.k. grunddata, är avgiftsfinansieringen. För ett effektivt utnytt- jande bör dessa resurser, i likhet med övrig infra- struktur, finansieras gemensamt via anslag. Avgiftsuttag mellan statliga myndigheter driver även administrativa kostnader och bidrar till att myndigheter använder mellanhänder, med risk för sämre registerkvalitet. Regeringen ser att samverkan med näringsliv inom denna infrastruktur bidrar till innovation och tillväxt. Regeringen anser att det finns stor samhälls- ekonomisk nytta i övergång till elektronisk fakturering i samband med offentlig upphand- ling. Den sammantagna samhällsekonomiska effekten av en övergång till elektronisk faktura vid offentlig upphandling uppgår till . Den största effekten bedöms uppstå hos de offentliga fakturamottagarna. Mot bakgrund av de tids- besparingar som elektronisk fakturering medger för leverantörerna, förväntas regleringen även medföra en minskning av företagens administra- tiva kostnader. Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Den svenska marknaden för elektronisk kommunikation fortsätter att utvecklas mot bakgrund av en stark efterfrågan, konkurrens och goda investeringsnivåer. I finns relativt många aktörer som bygger och till- handahåller elektroniska kommunikationsnät och i förhållande till antalet fibernät är antalet uppköp och sammanslagningar på marknaden relativt få. Investeringarna i sektorn ligger fort- satt relativt högt i jämfört med övriga . gör operatörer och kommunala stadsnät stora investeringar eftersom de ser en stark efterfrågan från an- vändarna både på mobilt bredband och på fiber- anslutningar särskilt till villor. Efterfrågan drivs inte minst av tjänster för strömmande video. I viss mån sker nu en kapplöpning mellan aktö- rerna för att koppla upp dessa kunder. Inom mobil kommunikation underlättas investering- arna av att nya radiofrekvensområden öppnas för elektronisk kommunikation (se vidare under Radiofrekvenser). På finns en risk att nya konkur- rensproblem får en dämpande effekt på kund- nyttan i de fall bara ett fibernät når enskilda slut- kunder. Framtidens reglering kommer att behöva anpassas till denna risk. Frågan diskute- ras inom ramen för den översyn av EU-regel- verket för elektroniska kommunikationer som påbörjats. Konsumenternas ökade efterfrågan av digitala tjänster har drivit fram behov av mer data- kapacitet och högre överföringshastigheter. Motsvarande behov finns också inom industri och handel, sjukvården, finanssektorn, offentlig förvaltning och andra områden. Utvecklingen mot fjärrbehandling av allt större mängder data (””) och uppkoppling av allt fler före- mål (”sakernas internet”) driver också på efter- frågan på kommunikationstjänster och band- bredd. minskar efterfrågan och betal- ningsviljan för traditionella rösttjänster som vid en jämförelse inte behöver hög överförings- hastighet eller kapacitet. Det ändrade konsum- tionsbeteendet har medfört att operatörernas betalningsmodeller förändrats. Som regel er- bjuder de s.k. sampaketerade erbjudanden med fasta priser för tal och sms och för en viss mängd data. För den enskilda konsumenten innebär mångfalden av prismodeller och erbjudanden på telekommarknaden att det kan vara svårt att få en tydlig översikt om tjänster, priser och villkor. Detta i kombination med långa bindningstider kan medföra missnöje med den inköpta tjänsten, i synnerhet då tjänsten eller priset inte överens- stämmer med förväntningarna. Det har framkommit att problemet är särskilt stort vid situationer där konsumenter har begränsade möjligheter att granska och tillgodo- göra sig informationen om avtalet, t.ex. vid telefon- och distansförsäljning. Vilseledande telefonförsäljning där privatpersoner och små- företagare, ofta äldre blivit anslutna till en operatör utan att ha tackat ja, eller förstått vad han eller hon tackade ja till, var enligt PTS de vanligaste klagomålen inom telefoni och bred- band . En stor andel sådana klagomål rör små telebolag. Då kundnöjdheten på telekomområdet är lägre än på andra marknader har PTS och prioriterat denna tillsyn, något som föranlett branschen att vidta åtgärder. presenterade de sex största nätägande operatörerna en handlingsplan för att komma till rätta med problemen. Flera mobiltelefonioperatörer erbjuder numera abonnemang utan bindningstid vilket gör det lättare för kunder att byta leverantör. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skönja en svag positiv trend vad gäller kund- nöjdheten i telekomsektorn som helhet men sammantaget är förtroendet för branschen lågt jämfört med andra branscher. Behovet av och efterfrågan på frekvensutrymme ökar och de flesta användbara frekvensbanden är upptagna av gällande tillstånd. För effektiv frekvensförvaltning kan det behöva över- vägas omplanering eller frigörande av frekvens- band. Vid sådana överväganden måste det sam- lade behovet av frekvenser för all användning analyseras. Det inkluderar enskilda, företag och det offentligas behov samt internationell hänsyn. Effektivare frekvensanvändning som möter samtliga behov av frekvenser på bästa sätt är därmed en viktig del i det nationella och inter- nationella arbetet. Mobiltäckningen för både tal och mobilt bred- band är generellt sett god där människor vistas, men det finns skillnader mellan gles- och tät- befolkade områden. har dock yttäckningen för /s ökat markant (se 4.4.2 Resultat) och den största ökningen har skett i de norra delarna av landet. Ökningen av täckning för /s beror till stor del på att operatören Net1 har gjort ett teknikskifte som innebär att operatörer numera erbjuder tjänster som medger denna hastighet. För att bidra till att skapa förutsättningar för bättre mobiltäckning ingår det i de regionala bredbandskoordinatorernas uppdrag att hjälpa till att identifiera var i det egna länet det finns brister i mobiltäckningen i områden där männi- skor befinner sig. Regeringsbeslutet om att frigöra 800 MHz-bandet för mobila bredbandstjänster har tillsammans med PTS täckningsvillkor inne- burit en omfattande utbyggnad av LTE (ung. Regeringens beslut om att frigöra 700 MHz-bandet för annan användning än marksänd tv (se avsnitt 4.4.2 Resultat) kommer sannolikt att bidra ytterligare till denna utveck- ling. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Telefoni och funktionell tillgång till internet Tillgång till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen är överlag mycket god i hela landet. Enligt PTS är det ett fåtal (5–10) abonnenter som riskerar att bli utan telefoni då det saknas en marknadsmässig lös- ning. Under vissa förutsättningar kan en lösning upphandlas av PTS. Pålitliga elektroniska kommunikationer är en förutsättning för såväl enskilda hushåll som för näringslivet samt för upprätthållandet av samhällsfunktioner. När samhället blir allt mer beroende av tekniska system måste dessa också vara säkra. Vid driftsavbrott i informations- system blir konsekvenserna större och mer svår- överskådliga. Infrastrukturen för elektroniska kommunikationstjänster är mycket komplex. Störningar och avbrott kan uppstå till följd av allt från naturhändelser såsom stormar, höga vattenflöden och jordskred till kopparstölder, sabotage, terrorhandlingar och enskilda hand- havandefel. Elberoendet ökar efterhand som de koppar- baserade kommunikationsnäten till företag och privatpersoner ersätts med fiberkablar eller trådlös kommunikation. Användningen av terminaler som kräver elförsörjning, exempelvis bärbara telefoner, routrar och modem för inter- netaccess m.m., ökar också. Enligt ansvarsprincipen är det i första hand teleoperatörerna som ansvarar för funktions- och driftsäkerheten hos de elektroniska kommunikationerna. Ett kontinuerligt arbete sker med både förebyggande åtgärder och med att förbättra rutiner och system för att hantera avbrott och allvarliga störningar i de elektroniska kommunikationerna. Det kan återigen konstateras att säkerhets- och integritetsskäl blivit ett allt mindre viktigt skäl till varför privatpersoner inte är uppkopplade mot internet. Detta, tillsammans med övrig statistik som redovisas i avsnitt 4.4.2 Resultat, skulle kunna indikera att förtroendet för internet har ökat. En bidragande orsak kan vara att it- användningen ökar som den enskildes nytta av användningen är större än de eventuella negativa effekter som uppstår av de incidenter som inträffar. Tillgång till bredband med hög överförings- hastighet är en central faktor för att stimulera nya affärsmöjligheter, tjänster och innovationer, vilket är viktigt för hela landet. Bredband är en förutsättning för digital delaktighet. har generellt sett god tillgång till bredband med lägre överföringshastigheter, men tillgången till bred- band med hög överföringshastighet skiljer sig fortfarande åt mellan städer och mer glest be- folkade områden. Ökningen av tillgången till bredband med hastigheten /s beror enligt PTS bred- bandskartläggning 2015 främst på utbyggnad av fiber i områden med företrädesvis enfamiljshus. Tillgången till fiber har ökat snabbare i områden utanför tätort och småort och enligt PTS bred- bandskartläggning 2015 beror detta på att utbyggnaden med hjälp av stödmedel har börjat ge synbar effekt. Det finns ett fortsatt behov av samverkan och samordning mellan aktörer för att främja en effektiv utbyggnad av bredband i hela landet. På nationell nivå fortsätter därför Bredbandsforums verksamhet. På regional nivå är de regionala bredbandskoordinatorernas arbete ett viktigt led i att verka för att målen i regeringens bredbands- strategi nås. Genom att och rådets direktiv /61/EU genomförts kan kostnaderna för utbyggnad av fast och trådlöst bredband komma att sänkas. Detta kan åstad- kommas genom en ökad användning av befintlig fysisk infrastruktur, ökad samordning av bygg- och anläggningsprojekt samt att byggnader utrustas med infrastruktur för att underlätta installation av bredband. ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens enligt det tredje postdirektivet (Europarlamentets och rådets direktiv /6/EG av 2008 om ändring av direktiv /67/EG be- träffande fullständigt genomförande av gemen- skapens inre marknad för posttjänster). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett monopol på någon del av den nationella postmarknaden. fanns det 33 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. är genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsedd att vara den postoperatör som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig postservice till alla hushåll, företag och organi- sationer. PostNord:s marknadsandel mätt i antalet brevförsändelser var 2015, jämfört 2014. Sweden AB:s marknadsandel var 2015, jämfört 2014. Övriga postoperatörer hade tillsammans en marknads- andel på 2015, jämfört med 0,7 pro- cent 2014. delades 2,3 miljarder brev ut jämfört med 2,4 miljarder . Minskningen mellan åren var och något högre än minskningen då den var . Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. Vid utgången av 2015 var det ca 970 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en marginell ökning från ca 900 hushåll 2014. Det kan även förekomma frivilliga överenskommelser om att avstå från daglig utdelning mot kortare avstånd till den egna postlådan. PTS rapporterar att klagomålen på postut- delningen ökat och första delen av 2016 och myndigheten har inlett flera tillsyns- ärenden med anledning av de ökade kvalitets- bristerna. Den sammantagna tillsynen inom postområdet 2015 visar att målen för post- servicen är uppfyllda och att samtliga post- operatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet. meddelade dom i mål C-114/14 om mervärdesskatt på posttjänster. kom fram till att gjort sig skyldigt till en överträdelse av genom att inte undanta vissa post- tjänster samt frimärken från mervärdesskatt. ändrades mervärdesskattelagen (1994:200) så att vissa posttjänster samt frimär- ken undantas från mervärdesskatteplikt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tillsatte regeringen utredningen (postlagsutredningen) med uppgift att göra en översyn av postlag- stiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar (dir. 2015:87). överlämnade utred- ningen sitt delbetänkande Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitali- serat samhälle (SOU 2016:27). lämnade utredningen sitt slut- betänkande Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Brevvolymerna på den svenska marknaden fort- sätter att sjunka som den kraftiga till- växten inom e-handelsmarknaden fortsätter att generera ökande volymer av paket och varubrev. I och med detta möter postoperatörerna stora utmaningar när de ska anpassa sina verksamheter till dessa förändrade förutsättningar. Det är viktigt att postoperatörerna och PTS fortsätter att följa kvalitetsutvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitets- brister inom postmarknaden. Den existerande konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad sedan föregående år, men i ett längre tidsperspektiv har konkurrenssitua- tionen utvecklats positivt. Statens ansvar för de grundläggande betaltjäns- terna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte till- godoses av marknaden (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet, bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärde 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ringar och analyser stödja länsstyrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. har det funnits regionalt anpassade lösningar med betaltjänstombud på ett tjugotal orter. Det stat- liga stödet till dessa betaltjänstombud hanteras av länsstyrelserna och regleras genom förord- ningen (2014:139) om statligt stöd till tillhanda- hållare av grundläggande betaltjänster. Bevakningsuppdraget sammanställs av i och rapporteras till (). Av den rapport som lämnades framgår att tillgången till grundläggande betaltjänster är tillfredsställande i flertalet av länen men att problem förekommer för vissa privatpersoner, småföretagare och föreningar främst i vissa gles- och landsbygder. Insatser för att öka samordningen av olika typer av service i gles- och landsbygder sker inom utg. omr. 19 Regional tillväxt. Betaltjänstmarknadens snabba digitalisering visar inga tecken på att avstanna. En förutsättning för att fler privatpersoner, föreningar och små- företag i hela landet ska kunna ta del av digitali- seringens möjligheter är en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen. Vissa grupper av användare har alltjämt svårt att utnyttja en del av de betaltjänster som finns på marknaden . För att uppfylla det politiska målet krävs sannolikt förbättrad an- vändarvänlighet och tillgänglighet till befintliga betaltjänster som nya tekniska lös- ningar kan utvecklas. För individer som av olika anledningar inte har möjlighet att sköta sina betaltjänster själva är det viktigt att utveckla möjligheterna för andra att sköta deras betal- tjänster på ett tryggt och säkert sätt. För betaltjänstmarknadens utveckling, se utg. omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt Finansmarknad. Digitaliseringen är en av de enskilt största för- ändringsfaktorerna i modern tid och påverkar alla delar av samhället. Förutom att skapa möjligheter för att utveckla den sociala välfärden har digitaliseringen bidragit till att driva en håll- bar tillväxt i . Digitaliseringen har också en viktig roll att spela när det gäller att möta klimatutmaningen, nå de nationella miljökvali- tetsmålen och generationsmålet samt de globala målen för hållbar utveckling (Agenda 2030). Att förvalta och utveckla de möjligheter digitali- seringen ger, ökar förutsättningar att bli ett globalt föregångsland med hög sysselsätt- ning, bättre miljö och minskande utsläpp av växthusgaser. Att hela landet får ta del av de fördelar som digitaliseringen skapar är avgörande för en levande landsbygd, smartare städer och en levande demokrati. Det finns även ett stort behov av samverkan och samordning mellan myndigheter och offentliga aktörer för att möta behoven hos privatpersoner och företag. Snabba bredbandsuppkopplingar och tillgång till stabila mobila tjänster för alla är en förutsätt- ning för samhällets digitalisering, som i sin tur är avgörande för framtidens tillväxt och jobb i hela landet. En ökad tillgång till snabbt bredband skapar förutsättningar för en ökad delaktighet inom samhällets alla områden. Digitaliseringen gynnar både kvinnor och män genom den flexi- bilitet den skapar såväl i arbetslivet som på friti- den som delvis nya utmaningar uppstår när det gäller jämställdheten mellan kvinnor och män, t.ex. som den sociala närvaron på internet kan medföra. Det är viktigt att arbetet för att öka den digi- tala delaktigheten fortsätter att bedrivas brett och aktivt, genom att samhällstjänster utvecklas som ger alla möjlighet att vara delaktiga med- borgare i samhället. Men även genom PTS arbete för att skapa tillgång till mobila tjänster och bredband. Ambitionen att alla som vill ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter, påverkar i stort sett alla politikområden och kräver sam- arbete och dialog. Det är viktigt att såväl kvinnor som män, unga som gamla, ska kunna ta del av digitaliseringens positiva effekter oavsett var i landet de bor. Regeringens mål för internets utveckling är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter så som personlig integritet. Flerparts- samverkan i olika internationella fora ska stärkas. Användare, företag och staten har ett gemen- samt ansvar för att förbättra nät- och informa- tionssäkerheten och att därmed öka tilliten till it- systemen. del av internet och de svenska it-systemen är även beroende av att nätverk och kontaktpunkter utanför fungerar. deltagande i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet är därför viktigt. har länge varit ett teknikvänligt land där individer och företag är intresserade samt tar till sig och använder ny teknik. har rankats i topp i många mätningar, men andra länder utmanar nu position. behöver därför ta intryck av den internationella utveck- lingen på området, fördjupa dialog och sam- verkan mellan regeringen, näringslivsaktörer, civilsamhälle, kommuner och landsting samt arbeta aktivt för att utvecklas i alla aspekter av digitaliseringens möjligheter och utmaningar. Regeringen har pekat ut digitalisering till- sammans med life science samt miljö- och klimatteknik som tre centrala områden för att möta samhällets utmaningar och ställa om till en mer klimatsmart värld, bl.a. inom ramen för de samverkansprogram som regeringen initierat. behöver förnya sina ansträngningar för att nå målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringen avser därför att presentera en samlad digitaliseringspolitik som visar vägen framåt för hur ska möta den digitalisering som påverkar hela samhället i en allt mer globaliserad värld, där digitaliseringen bidrar till en innova- tions- och kunskapsdriven hållbar tillväxt, fler jobb och en starkare välfärd. Det är därför viktigt att alla ges möjlighet att ta del av digitaliseringen och de fördelar den för med sig. Alla bör få tillgång till den digitala infra- struktur som är nödvändig för att kunna fungera i det moderna samhället och inte hamna utanför. Människor bör ha tillgång till digitala förutsätt- ningar att både driva företag och ta del av väl- färdstjänster, inte minst utifrån ett landsbygds- perspektiv. Därför förstärker regeringen sats- ningen på genomförandet av en ny digitalise- ringspolitik med 2017– 2020. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En ny digitaliseringspolitik behöver också förhålla sig till de utmaningar och risker som finns med den nya tekniken som t.ex. öppenhet och säkerhet på internet samt personlig integri- tet. Användningen av personuppgifter och personlig data ökar i samhället. Det är viktigt för tilliten till ny teknik och nya tjänster att drifts- säkerheten är tillräcklig och att skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Regeringen tillsatte 2015 Utredningen om tillsyn över den personliga integriteten (Ju 2015:02), som bl.a. ska undersöka möjligheterna att inrätta en ny myndighet som tar ett samlat grepp på skyddet för enskildas integritet, oavsett hur och var personuppgifter och andra uppgifter om enskilda hanteras, se även utgiftsområde 1 . Digitalisering av det offentliga Regeringens ambition är att statliga myndig- heter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter för att skapa en effektiv offentlig sektor, enklare vardag för privatpersoner och företag, fler jobb och ökad välfärd. Det krävs både lång- siktig verksamhetsutveckling med digitala lös- ningar och en alltmer innovativ och samverkande förvaltning som sätter användaren i centrum. Offentlig sektor behöver bli bättre på att anpassa sig till samhällsförändringar och till den allt snabbare digitala utvecklingen. Regeringen menar att det ska vara enkelt att digitalt komma i kontakt med det offentliga och att uppgifter, där det är möjligt och relevant, bara ska behöva lämnas en gång.