prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Av nettodagarna för tillfällig föräldrapenning 2015 avsåg delförmånen vård av barn. Rekordmånga nettodagar betalades ut i delförmånen . Flera faktorer påverkar utnyttjandet av förmånen. Antal barn i befolkningen har ökat, influensaaktiviteten var hög och föräldrars benägenhet att använda förmånen har ökat i samband med att förenklingar i att begära ersättning genomfördes . Underhållsstödet och vårdbidraget blev högre än anvisat och högre än 2014 vilket är 192 miljoner kronor (9,) högre än anvisat i statens budget. Det beror till största delen på att underhållsstödet höjdes med och barn från . I propositionen Vårändringsbudget anvisades därför anslaget ytterligare . Jämfört med föregående år ökade utgifterna (9,). Antalet barn som berättigar till underhållsstöd ligger kvar på samma nivå som . Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev , vilket är (58,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att antalet barn som adopteras har minskat och att antalet beviljade adoptionsbidrag därmed är färre. Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn blev , vilket är (4,) högre än anvisat i statens budget. Orsaken till det högre utfallet är en fortsatt ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare eftersom utgifterna för vårdbidrag för barn i åldern 10–ökade. Utgifterna ökade med (7,) jämfört med . Antalet barn med vårdbidrag fortsatte att öka till ungefär 59 900. Sedan höjningen av åldergränsen från 16 till genomfördes har ökningen varit störst i den äldsta åldersgruppen och uppgick till ungefär 17 000 barn. Vårdbidrag är vanligare bland pojkar än flickor i alla åldersgrupper. Det är vanligast med vårdbidrag bland barn i åldern 10–. Antalet nybeviljade vårdbidrag har ökat . uppgick antalet nybeviljade vårdbidrag till ca 10 900 och den vanligaste diagnosgruppen var psykiska sjukdomar och syndrom. Av de föräldrar som får vårdbidrag är kvinnor. Utgifterna för barnbidrag ökade jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Barnbidrag ökade med (2,) jämfört med föregående år. Ökningen beror på att antalet barn i åldrar berättigade till barnbidrag har ökat. Utgifterna för anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår ökade med (2,) jämfört med . Ökningen beror bl.a. på löneökningar och att antalet födda barn har ökat. RiR 2010:22 Underhållsstödet – för barnets bästa? har granskat om underhållsstödet är ett ändamålsenligt verktyg inom den ekonomiska familjepolitiken och om systemet hanteras effektivt. Regeringen har redovisat vissa vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten – 2014. Betänkandet SOU 2011:51 Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, bereds fortfarande inom . Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 12) bedömningen att det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. Regeringen lämnade propositionen Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet (prop. 2014/15:145) till . De föreslagna bestämmelserna, som till viss del tillgodoser rekommendationer träder i kraft (bet. 2015/16:SfU7, rskr. 2015/16:40). I sammanhanget bör även nämnas den lagändring i socialtjänstlagen (2001:453) som trädde i kraft som innebär att kommuner ska vara skyldiga att bereda föräldrar möjlighet att i samarbetssamtal ta upp frågor som gäller barnets försörjning om föräldrarna så önskar. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till om ytterligare åtgärder. 2.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 2.71 UO 13 Anslag -5,1 Etableringsersättning till vissa nyanlända -8,5 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -21,4 -9,6 -2,3 -8,3 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhets- politik. Utgifterna uppgick till och är därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (25,). Färre kommunmottagna än beräknat men fler än 2014 Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Kommunerna tog emot 51 197 personer1, vilket är ca 8 000 personer färre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2014 blev kommunersättningar vid flyktingmottagande högre (28,). Det högre utfallet beror på att kommunerna tagit emot fler nyanlända invandrare 2015 jämfört med föregående år. ökade med 4 693 från 46 504 personer 2014 till 51 197 personer 2015. Antalet barn och unga ökade från 18 310 till 20 549, varav ensamkommande barn och unga ökade från 3 396 till 3 794. Tabell 2.72 Kommunmottagna m.m. 2015 1 Under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet redovisas enbart de som beviljat uppehållstillstånd och som omfattas av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Statens utgifter för de som inte beviljats uppehållstillstånd eller inte tagits emot av en kommun redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Färre än beräknat i etableringsinsats men fler än Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev (8,) lägre än anvisat i statens Orsaken är ett lägre antal nyanlända i etableringsinsatser än beräknat. Detta förklaras bl.a. av att antalet uppehållstillstånd blev lägre än väntat på grund av ökade handläggningstider hos . Jämfört med ökade utgifterna med (37,3 pro- cent). Orsaken är att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade från i snitt 36 478 deltagare 2014 till 48 358 deltagare 2015. Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare blev (22,) lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är främst att tjänsten etableringslots avslutades . Jämfört med 2014 har dock utgifterna ökat med . Tabell 2.73 UO 13 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Större delen av skillnaden härrör från bemyndigandet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Anledningen är att tjänsten etableringslots har avslutats och större delen av bemyndigandet var avsett för den tjänsten. RiR 2015:13 Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar? har granskat regeringens satsning på särskilda jämställdhetsåtgärder –2014. Regeringen har i skrivelsen om regeringens jämställdhetssatsning (skr. 2015/16:52) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2015:17 Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? har granskat om statens insatser är effektiva för att undanröja hinder och skapa förutsättningar för en snabb och ändamålsenlig etablering för nyanlända invandrare. Rapporten är en slutgranskning och bygger på nio tidigare granskningar och intervjuer med bl.a. och berörda myndigheter. Regeringen har i skrivelsen om statens insatser för etablering av nyanlända (skr. 2015/16:58) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:AU6, rskr. 2015/16:172). 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.74 UO 14 Anslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och -4,7 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program -4,2 -3,1 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -54,5 -30,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -29,9 -4,1 1 Inkl. den svenska medfinansieringen. Utgiftsområdet omfattar områdena arbets- marknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska socialfonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (2,) lägre. Antalet arbetslösa minskade med cirka 25 000 Tabell 2.75 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökning () som görs av (). Statistiken är från helårsundersökningarna . Antal arbetslösa, 15–74 år - varav personer med utomnordiskt ursprung - varav långtidsarbetslösa personer med - varav ungdomar, 15–24 år Arbetslösheten, 15–(arbetslösa som andel av arbetskraften) Ungdomsarbetslösheten, 15–(arbetslösa ungdomar som andel av samtliga ungdomar i Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2014 respektive 2015. Det genomsnittliga antalet arbetslösa 15–enligt minskade med 24 900 personer . Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande minskade med 9 700 personer mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , minskade med 7 000 personer jämfört med . Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung ökade med 7 200 personer och antalet personer med utom- nordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet ökade med 1 600 personer jämfört med . Ungdomar 15–utgör av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar minskade med 20 500 personer mellan åren, varav antalet män minskat mer än antalet kvinnor. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökade 2015 Utfallet för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader blev , vilket är (3,) högre än anvisade medel i statens budget och högre än 2014. beslutade i propositionen Vårändringsbudget om en ökning av anslaget med med anledning av satsningarna på traineejobb, utbildningskontrakt och extra- tjänster samt för etableringsuppdraget. Till följd av förstärkningen bedrev Arbetsförmedlingen ett rekryteringsarbete. Antalet årsarbetskrafter ökade med 885 och uppgick vid utgången av 2015 till 12 337 årsarbetskrafter. Lägre utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd blev 28 988 mil- joner kronor, vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. beslutade även om en ökning av anslaget med i propositionen Vårändringsbudget med anledning av ett flertal reformer inom arbetsmarknadsområdet. Det lägre utfallet beror framför allt på att färre har varit berättigade till arbetslöshetsersättning. Grundbeloppet och taket i a-kassan höjdes fr.o.m. men färre personer fick arbetslöshetsersättning. Antalet personer som fick arbetslöshets- ersättning har minskat jämfört med . En orsak till det lägre utfallet för aktivitetsstöd är att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har minskat bl.a. till följd av en förbättrad arbetsmarknad. Utgifterna för anslaget minskade med jämfört med . Det är en minskning av utgifterna för främst arbetslöshetsersättningen men även för aktivitetsstödet. Andelen av de öppet arbetslösa som fick ersättning uppgick –till . Motsvarande period året innan var andelen . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser lägre än budget men högre än 2014 Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna under anslaget påverkas Tabell 2.76 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med aktivitetsstöd varav utrikesfödda i jobb- och antal personer i sysselsättningsfasen varav utrikesfödda i sysselsättningsfasen Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2014 respektive 2015 beräknad utifrån Arbetsförmedlingens Månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. främst av omfattningen av de arbetsmarknads- Det lägre utfallet beror bl.a. på att antalet subventionerade anställningar inte ökat i samma omfattning som beräknat. Dessutom har införandet av de nya formerna av anställnings- stöd, extratjänster och traineejobb, tagit än förväntat. Utgifterna för anslaget ökade dock med jämfört med . I tabell 2.76 visas statistik om deltagandet i Det är en något högre andel än 2014. Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins fas 1 och 2 var i genomsnitt 66 396 personer, vilket är en minskning jämfört med . Andelen kvinnor var och andelen män . ingick i genomsnitt 36 885 arbetssökande i sysselsättningsfasen, vilket är en ökning jämfört 2014. Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 27 011 personer. Det är en minskning jämfört med . Färre i anställning med lönebidrag jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror främst på att antalet beslut om lönebidrag blev färre än vad som bedömdes vid budgetberäkningen. Antalet deltagare med lönebidrag har minskat som den totala ersättningen till arbetsgivare har minskat. Utgifterna för anslaget minskade med jämfört med föregående år. De särskilda subventionerade anställningarna för arbetssökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dvs. anställningar med lönebidrag, trygghetsanställning, utvecklingsanställning och offentligt skyddat arbete, minskade sammantaget . Minskningen avser antalet anställningar med lönebidrag, offentligt skyddat arbete och utvecklingsanställningar. En ökning har dock skett av antalet trygghetsanställningar. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är (30,) lägre än anvisat i statens budget. Antalet personer som omfattades av lönegarantin minskade 2015. I tabell 2.77 visas omfattningen av löne- garantiersättningen och antalet konkurser och rekonstruktioner. Tabell 2.77 Bidrag till lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Genomsnittlig ersättning per person Källa: Kammarkollegiet. Antalet personer som fick lönegarantiersättning 2015 var 19 728, en minskning . Det genomsnittliga antalet dagar som ersättning betalades ut minskade . företagsrekonstruktioner var färre än 2014 och minskade till 2 704 stycken. Lägre utgifter för Europeiska socialfonden Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (54,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Anslaget anvisades även ytterligare medel i propositionen Vårändringsbudget för att påskynda genomförandet av EU:s sysselsättningsinitiativ för unga och det nationella socialfondsprogrammet i övrigt. Det lägre utfallet beror på att systemet för ärendehandläggning inte kunnat färdigställas enligt plan och att tillräcklig volym därför inte har kunnat nås. Utfallet för anslaget 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 blev (29,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . fanns ett negativt ingående överföringsbelopp på ca . En förklaring till det lägre utfallet är att beviljade bidrag inte har använts fullt ut. Jämfört med 2014 blev utgifterna högre för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 men lägre för anslaget 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för perioden – 2013. Tabell 2.78 UO 14 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till uppgick till 4 284 miljoner för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser beror på att bemyndigandet ökade med för att täcka åtagande för regeringens reformer, t.ex. traineejob för arbetslösa ungdomar. Reformerna infördes dock först , vilket ledde till att de utestående åtagandena inte hunnit öka i samma takt som bemyndigandet var avsett. Det finns också en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena för utgiftsområdet då dessa bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. RiR 2015:1 Utbildningsstödet till varslade vid – omskolad till arbete? har granskat effekterna av det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer. Projektet riktade sig till personer som varslades vid med underleverantörer 2008 och 2009 och genom- fördes av Arbetsförmedlingen, och Svenska med stöd från (). Regeringen har i skrivelsen om utbildningsstödet till varslade vid (skr. 2014/15:111) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:AU3, rskr. 2015/16:1). RiR 2015:22 Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov? har granskat om arbetsmarknads- utbildningen regionalt och lokalt används för att underlätta matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare genom att möta arbetsmarknadens behov. Regeringen har i skrivelsen om regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning (skr. 2015/16:154) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.79 UO 15 Anslag -2,4 -8,8 Statens utgifter för studiemedelsräntor -9,4 -9,1 -5,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Området omfattar även utgifter för att hantera studiestöden, vilket huvudsakligen sköts av (). Även ärendehanteringen inom ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utgifterna (3,) lägre. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensionsavgifter. I propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare som en följd av ett flertal satsningar inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå där bidragsdelen utgör av totalbeloppet för studiemedel (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen utgör av total- beloppet. Det är främst utgifterna för studerande med rätt till den högre bidragsnivån som blev lägre än beräknat. Inom denna grupp är det huvudsakligen utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå för vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning som blev lägre än beräknat. Antalet studerande blev färre än det antal studerande som anslaget beräknades för, vilket är den främsta förklaringen till det lägre utfallet. En ytterligare förklaring till det lägre utfallet är att rekryteringen av studerande med utbildningskontrakt inte kommit igång som planerat. Högre avsättningar för kreditförluster Utfallet för anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster blev (28,) högre än i statens budget och Det var framför allt hänförligt till att det budgeterade förslaget om slopad ålders- avskrivning för studieskulder inte skulle genomföras. Åldersavskrivningen av studielån sker därmed alltjämt vid utgången av det år då låntagaren fyller . Avsättning görs för konstaterade förluster på utlåning och för förväntade förluster på utlåning . Den årliga avsättningen för förväntade förluster motsvarar av utlånade medel. Utlåningen av studiemedel ökade jämfört med , vilket bl.a. förklaras av att möjligheterna att ta lån blev fler och att beloppen höjdes. Små förändringar för studiehjälp och studiemedel jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev lägre än föregående år och uppgick till . Det totala antalet studerande som fick studiehjälp var 398 162 stycken. Det är en minskning jämfört med . Antalet studerande med studiehjälp har minskat . Förändringen följer befolkningsutvecklingen i åldern 16–. Det utbetalda beloppet har minskat . Orsaken till att utbetalat belopp inte har minskat i motsvarande omfattning som antal studerande är att fler studerande har beviljats extra tillägg och lärlingsersättning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel motsvarar utfallet föregående år. Det totala antalet studerande som fick studiemedel var 475 863 stycken. Det är en minskning , jämfört med . Minskningen av antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå är den främsta förklaringen till att det totala antalet studerande med studiemedel minskade . Utbetalade bidrag minskade som en följd av färre studerande med studiemedel. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda. Utgifterna påverkas framför allt av antalet studerande med studiebidrag och tilläggsbidrag men även av andra faktorer såsom beslut om antal platser eller ändrade belopp, de studerandes studietakt och studietid samt den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studiebidraget och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. Lägre utgifter med anledning av förändringar Utfallet för det nya anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är lägre än 2014. Skillnaden förklaras främst av en förändrad hantering av studielånen . Det uppstod en övergångseffekt vid betalning av ränta till på ca då bl.a. bruttoredovisningen av studiemedelsräntor avskaffades. Utfallet för anslaget 1:8 Centrala studiestöds- nämnden blev (32,) lägre än 2014. De anvisade medlen minskade 2015 med med anledning av att vissa administrationsavgifter för studielån höjdes. Inkomsterna disponerades av myndigheten . Tabell 2.80 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.81 UO 15 Utlåning utgången av 2015 var . 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.82 UO 16 Anslag Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -23,2 Särskilda insatser inom skolområdet -11,4 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk -3,0 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -19,3 Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och -0,1 : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och -1,2 : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och -0,2 : Forskning och utbildning på Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -12,6 Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning -0,2 : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella org. -1,1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högskole- utbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslaget erhålls. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Utgifterna för utveckling av skolväsendet blev lägre än anvisat i statens budget Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev , vilket är (23,) lägre än anvisat.