prop · H4031d21 · 2016-09-20 00:00:00 — Enligt regeringen ska alla kvinnor och män, oavsett ålder, bakgrund, etniskt ursprung och boendeort, ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. De högt ställda målen för den svenska klimat-, miljö- och energipolitiken kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer, inte minst den regionala nivån inkl. aktörer med regionalt utvecklingsansvar. De lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet. Bland annat avseende befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, pendlingsmöjligheter och närhet till större tätorter. Politiken tar sin utgångspunkt i dessa olika förutsättningar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2.6.2Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Regeringens strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin innehåller regeringens prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet: Innovation och företagande, Attraktiva miljöer och tillgänglighet, Kompetensförsörjning samt Internationellt samarbete. Prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Prioriteringarna ska bidra till samordning och kraftsamling av insatser och resurser för bl.a. innovation, jobb samt hållbar regional tillväxt och utveckling. De ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhetsdimensionerna ska beaktas inom alla prioriteringar. Strategin är vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt för statliga myndigheters medverkan i tillväxtarbetet. Strategin är även styrande för användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för politiken. Den regionala tillväxtpolitiken och genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade med varandra. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Regeringen följer noga genomförandet av programmen. Lärdomar från genomförandet tillsammans med erfarenheter från förhandlingen med kommissionen om regelverk och program samt utvärderingar kommer att ligga till grund för förberedelser och påverkansarbete inför arbetet med sammanhållningspolitiken efter 2020. Dialog med aktörer på olika nivåer och regionalt utvecklingsansvariga aktörer är av stor vikt. Regeringens forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft samt övervakningskommittéerna är viktiga arenor för dialog. Resultatorientering och tematisk fokusering utifrån regionala behov ska fortsatt vara en viktig utgångspunkt i arbetet. Olika sätt att stärka det gränsöverskridande samarbetet ska också övervägas. Regeringen anser vidare att ytterligare steg 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 behöver tas i en anpassning av regelverket så att krav och kostnader för genomförandet ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Prioriteringar för regionalfonden programperioden –2020 Regionalfondsprogrammens inriktning i är tydligt kopplad till 2020-strategin. Insatserna är fokuserade på ett fåtal prioriteringar. Regeringen anser att programmen ska verka för strukturförändrande insatser inom de prioriterade områdena innovation, entreprenörskap samt en koldioxidsnål och grön ekonomi. Regeringen anser vidare att de horisontella kriterierna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. Regeringens inriktning är att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till samarbete som finns inom sammanhållningspolitiken för att genomföra gränsöverskridande projekt med partners i andra medlemsstater och tredjeland. Prioritering innovation och företagande Innovationer är viktigt för att stärka regioners förnyelseförmåga och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen vill stärka innovationsförmåga och innovationsklimat för att bidra till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. Därför krävs det ett väl utvecklat samarbete mellan bl.a. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, statliga myndigheter, fackliga organisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Regeringen presenterade fem strategiska samverkansprogram: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life Science samt Uppkopplad industri och nya material. Det är viktigt att det i genomförandet finns en samordning mellan nationella och regionala insatser. Regeringen föreslår bl.a. satsningar på strategiska innovationsområden, stärkta industriforskningsinstitut och framstående test- och demonstrationsmiljöer, se utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi fokuserar på hur konkurrensfördelar kan stärkas ytterligare bl.a. avseende industrins omställningsförmåga och konkurrenskraft. Strategin konkretiseras på regional nivå bl.a. genom satsningen på att främja regionalt nyindustrialiseringsarbete, se även utgiftsområde 24 Näringsliv. De regionala innovationsmiljöerna kan i högre utsträckning bidra till strukturförändring genom smart specialisering, internationalisering och ett ökat fokus på företag som vill växa. Innovationsupphandling ska bidra till att utveckla en innovativ offentlig sektor som stimulerar ett innovativt företagande. För att tillgängliggöra och optimera användningen av test- och demonstrationsanläggningar i landet finns det behov av dialog mellan bl.a. forskningsinstitut, inkubatorer, universitet och högskolor samt den regionala nivån. Med anledning av bl.a. detta har regeringen tagit initiativ till satsningen Testbädd , se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen anser att det är angeläget att ytterligare underlätta tillväxt i befintliga företag och stärka tillväxtorienterade företags utveckling, liksom att fortsatt främja entreprenörskap och företagande i hela landet. En väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för start och utveckling av företag. Företags behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses på den privata marknaden, men för att säkerställa att goda affärsidéer realiseras finns det områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser, exempelvis i tidiga utvecklingsskeden. De regionala företagsstöden fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande eller som viss kompensation för kostnadsnackdelar i områden med mer permanenta nackdelar som exempelvis mycket långa avstånd. Stöden ska fortsatt utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet. De ska även utvecklas för att tydligare bidra till en hållbar tillväxt genom att främst stärka aspekterna jämställdhet, integration och miljö. De företagsstöd som bara kan beviljas i det särskilda stödområdet ska utvecklas för att bättre hantera gleshetsproblematiken med permanenta nackdelar som exempelvis långa avstånd till större marknader, sämre möjligheter att ta del av riskvilligt kapital, sämre realsäkerheter och brist på kompetent arbetskraft. Oavsett konjunkturläget är dessa förhållanden som påverkar företagen. Den innovations- och affärsrådgivning som finansieras med offentliga medel bör utgå från företagarens behov, oavsett företagarens kön, ålder, bakgrund och geografiska hemvist. Vidare ska den vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och ta hänsyn till regionala förutsättningar. I takt med att kunskapsinnehållet i näringslivets varor och tjänster ökar, växer också kraven på väl fungerande kompetensförsörjning och kompetensutveckling för att säkra företagens konkurrenskraft. Inkubatorer kan vidare också spela en viktig roll för att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i hela genom att underlätta för entreprenörer att kommersialisera nya varor och tjänster. Även på lokal och regional nivå bör dessutom digitaliseringens möjligheter för företagen, innovationsförmåga och konkurrenskraft uppmärksammas. Miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor För att möta klimat-, miljö- och energiutmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs det förändringar i näringslivet. Det krävs såväl strukturella förändringar, inklusive en övergång till förnybara resurser och förbättrad ekosystemförvaltning, som ökad resurseffektivitet. Utmaningarna utgör även en möjlighet för utveckling av hållbara och resurseffektiva produkter och produktionssystem i alla branscher. För en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher är såväl utbudsorienterade insatser som insatser riktade mot efterfrågesidan betydelsefulla. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen inom flera områden men det behövs en utvecklad samverkan mellan statliga myndigheter, liksom mellan statliga myndigheter och andra aktörer på lokal och regional nivå. Fortsatt samverkan ska också ske mellan arbetet med regionala klimat- och energistrategier, regionala handlingsplaner för klimatanpassning och det regionala tillväxtarbetet. Regeringens strategiska samverkansprogram om cirkulär biobaserad ekonomi kommer i samverkan med regionala insatser att vara av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 betydelse för en miljödriven näringslivsutveckling. Regeringen arbetar i bred dialog med organisationer i det civila samhället och myndigheter för att ta fram ett nationellt skogsprogram. Programmet bedöms få betydelser för utvecklingen av en växande bioekonomi i alla delar av landet. Prioritering attraktiva miljöer och tillgänglighet Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. En hållbar samhällsplanering är ett viktigt verktyg för att skapa en hållbar tillgänglighet och attraktiva miljöer. Genom att på ett hållbart sätt förbättra tillgängligheten och därmed pendlingsmöjligheterna inom en region eller mellan regioner, s.k. regionintegrering eller regionförstoring, får man väl sammanbundna och större funktionella regioner. Detta bidrar bl.a. till en bättre matchning av arbetskraft samt en bättre fungerande arbetsmarknad för såväl kvinnor som män. Det är viktigt att tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Även områden med mindre persontransportflöden kan bli strategiskt viktiga för regionens attraktivitet och försörjning av rätt kompetens, bl.a. avseende utvecklingen av besöksnäringen. De regionalt utvecklingsansvariga aktörerna i respektive län har en central roll i arbetet med transportsystemet, bland annat inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Fysisk planering och boende Hur den fysiska miljön utformas har stor betydelse för utvecklingen av attraktiva och hållbara livs- och boendemiljöer samt näringslivets konkurrenskraft. Med växande arbetsmarknads- och bostadsregioner ökar behovet av ett regionalt och regionöverskridande perspektiv i den fysiska planeringen och för bostadsförsörjningen. Regeringen ser behov av att regionalt utvecklingsansvariga aktörer fortsätter att utveckla sitt arbete med frågor om fysisk planering och boende i det regionala tillväxtarbetet. Bostadsförsörjning och tillgång till attraktiva och ändamålsenliga bostäder i attraktiva 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 lägen är en angelägen fråga i alla delar av landet. För att främja goda livsmiljöer har den fysiska planeringen också en viktig roll i att tillvarata de kringliggande miljöernas värde. Digitaliseringen är en central del i utvecklingen av offentlig sektor och digitala tjänster är ofta en viktig del i offentliga tjänster. Tillgång till bredband är en förutsättning för att öka itanvändningen i samhället. Det skapar i sin tur förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo och driva företag i hela landet. Det finns behov av att även fortsatt kunna ge stöd till bredbandsutbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas. Regeringen föreslår att medlen för stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet –2020 ökas med för resterande del av programperioden, se även utgiftsområden 22 Kommunikationer och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. De s.k. bredbandskoordinatorerna verkar för en övergripande samordning av bredbandsutbyggnaden regionalt och lokalt, se även utgiftsområde 22 Kommunikationer. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till olika typer av service är en förutsättning för hållbar regional tillväxt och utveckling i alla delar av landet. Det är därför viktigt att en likvärdig offentlig service erbjuds i landets olika delar. I vissa landsbygder är förutsättningarna begränsade för kommersiella aktörer att skapa en god tillgång till kommersiell service. Regeringen har därför inrättat ett kompletterande stöd på 2016–2019 till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. Regeringen avser att förlänga uppdraget att genomföra regionala serviceprogram . Kultur och fritidsaktiviteter i olika former ska vara tillgängliga i alla delar av landet. Regeringen anser att kultur, kulturarv och naturmiljöer har viktiga roller för såväl individers möjlighet till utveckling som för regioners möjlighet att främja förutsättningarna för en hållbar tillväxt och utveckling, sysselsättning, attraktivitet och konkurrenskraft. Det är viktigt att inom det regionala tillväxtarbetet uppmärksamma och tillvarata de möjligheter som detta erbjuder, bl.a. i samspel med kultursamverkansmodellen, kulturmiljöarbetet och satsningen Äga rum, se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är viktigt att både kvinnors och mäns kunskap och kompetens tas till vara för en långsiktig och hållbar regional tillväxt. Tillgång till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet. Här finns utmaningar i form av bl.a. den demografiska utvecklingen som leder till arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och regioner. Det ställer dock krav på en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Den ökade invandringen till bidrar till möjligheterna att hantera denna utmaning. För att yrkesvux ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner är det lämpligt att utbildningarna både planeras och genomförs på regional nivå, av flera kommuner i samverkan. Regeringen avser därför att utveckla formerna för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna. och högskolor har en viktig roll i att utbilda för såväl näringslivets som den offentliga sektorns kompetensbehov. Se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har, bl.a. med kompetensplattformarna som verktyg, en viktig uppgift att bidra till en välfungerande kompetensförsörjning i hela landet utifrån de förutsättningar som finns och de prioriteringar som görs i respektive län. Regeringen anser att det är viktigt att fortsatt stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet och stärka samverkan och dialog mellan aktörer med regionalt utvecklingsansvar samt berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen anser att det krävs bättre internationella kontaktnät, omvärldsbevakning och kunskapsutveckling inom det regionala tillväxt- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbetet och hos företagen för att regionalt kunna ta till vara globaliseringens möjligheter. Regeringens exportstrategi fokuserar på hur konkurrensfördelar kan stärkas ytterligare bl.a. avseende företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. Strategin konkretiseras på regional nivå bl.a. genom etablerandet av regionala exportcentra, se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Närområdet – både handel och stärkt samarbete I det regionala tillväxtarbetet innebär samarbete i närområde möjligheter till fördjupat samarbete inom ett stort antal områden, som delad forskningsinfrastruktur, integrerad arbetsmarknad, transport- och logistiklösningar, service för befolkning och näringsliv samt ett hållbart nyttjande av havet. Det nordiska samarbetet är en strategisk plattform för konkreta samarbetsprojekt för att möta samhällsutmaningarna. för utgör en viktig strategisk referensram för ett fördjupat samarbete i närområdet. Förmågan till långsiktigt strategiskt arbete bör stärkas genom samverkan mellan relevanta nivåer och sektorer. politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. En väl fungerande samverkan medför ökat mervärde av regionala, nationella och europeiska insatser samt effektivisering av statlig verksamhet. För ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är det centralt med bl.a. kontinuerliga dialoger och förbättrad samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå. Det är också centralt att relevanta statliga myndigheter, med utgångspunkt i sina verksamhetsområden, har god kunskap om och beaktar regionala förutsättningar, prioriteringar och regionala utvecklingsstrategier. Regeringen avser att se över hur regionala hänsyn bör beaktas i myndighetsstyrningen, bl.a. med utgångspunkt i Statskontorets rapport om statliga myndigheters lokalisering (Statskontoret 2016:8). Tydliga roller och ansvarsfördelning Roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet. Det innebär bl.a. att företräda regionala intressen och i 2.6.5Utvecklad styrning, sektorssam- bred samverkan genomföra regionala utveck- Ett mer resultatinriktat genomförande Regeringen anser att förutsättningarna för ett mer resultatinriktat genomförande av den regionala tillväxtpolitiken behöver utvecklas och stärkas. Det behöver skapas bättre förutsättningar för ett kunskapsbaserat regionalt tillväxtarbete där lärdomar tas till vara i ökad utsträckning. Det är även betydelsefullt att tydliggöra roller och ansvar i det regionala tillväxtarbetet, att utveckla dialogformerna mellan nationell och regional nivå samt att främja statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Utvecklad styrning och sektorssamordning För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga politik- och utgiftsområden av avgörande betydelse. Det innebär att åtgärder inom flertalet utgiftsområden och lingsstrategier i syfte att uppnå regionala mål. Det innebär även ansvar för att integrera insatser inom EU:s sammanhållningspolitik, inklusive territoriellt samarbete, i länets regionala tillväxtarbete. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Legitimitet och mandat att leda det regionala tillväxtarbetet i länet ges den regionalt utvecklingsansvariga aktören genom ett tydligt uppdrag och resurser. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samverkan mellan olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Medlen inom utgiftsområdet ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i regionerna kan komma till stånd. Regeringen har i propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176) föreslagit att ytterligare vissa län ska ta över det regionala utvecklingsansvaret . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har överlämnat ett delbetänkande (SOU 2016:48) till regeringen med förslag på en ny läns- och landstingsindelning i vissa delar av landet. I förslagen ingår även att det regionala utvecklingsansvaret ska ges till landstingen i de nya länen. Syftet är bl.a. att skapa bättre förutsättningar för hållbar tillväxt i hela landet. Detta är i linje med regeringens inriktning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Statlig förvaltning och statlig närvaro i landet Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Staten måste ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet för att bidra till jobb och en hållbar regional tillväxt och utveckling. Enskildas tillgång till offentliga tjänster ska vara oberoende av var i landet man bor. Den som inte kan ta del av statliga myndigheters utvecklade service och tjänster över internet ska ändå säkerställas god service i hela landet. Det är av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. I arbetet med ett som håller ihop avser regeringen vidare att fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Regeringen avser bl.a. att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter, se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområdet samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter samt utfärda de föreskrifter m.m. som behövs. Grunden för fördelningen av medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt och utveckling. Olika regioner står dock inför olika stora utmaningar och behoven av statliga medel för strategiska utvecklingsinsatser skiljer sig därmed åt. De regionala aktörerna har därefter ansvaret för att prioritera användningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar och regeringens prioriteringar. Regeringen genomför en översyn av principerna för fördelningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Översynen har visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Vid fördelning av medlen kommer en utgångspunkt att vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2024. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används framför allt till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs utrymme för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2024.