prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Energiforskning, innovation och tillväxt Ett stärkt exportfrämjande på energiområdet Stärkt roll för medborgarna på energimarknaden Fortsatt utbyggnad av stamnätet Forum för smarta elnät EU och internationellt samarbete Ökad jämställdhet inom energiområdet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 1:2 Insatser för energieffektivisering ......................................... 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft ...................... 2.8.41:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft................................................. 1:10 Avgifter till internationella organisationer ........................ 2.8.101:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi .................................... Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 21 Energi .............. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 21 Energi........ Skatteutgifter och skattesanktioner .......................................................... Övriga resultatindikatorers utveckling –2015 .................................. Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit .......... Energiforskning, utveckling och demonstration – antal projekt och utbetalade medel fördelade på sex temaområden ..................................... Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration ................ Procentuell fördelning av beslutade medel mellan olika grupper av Beviljade medel fördelat på kategorier ...................................................... Beviljade projekt 2015................................................................................ Analyser och sammanställningar 2015...................................................... Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde samt på kvinnor och män ............................... Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på Stöd beviljade för affärsutveckling............................................................ Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder.................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Statens Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering......................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Insatser för Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft...... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .......................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft........................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning .................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Energiforskning............. Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .......................................... Anslagsutveckling 1:6 Planeringsstöd för vindkraft................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Planeringsstöd för Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Planeringsstöd Anslagsutveckling 1:7 Energimarknads-inspektionen ............................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Anslagsutveckling 1:8 Energiteknik .......................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Energiteknik .................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Energiteknik........................ Anslagsutveckling 1:9 Elberedskap ........................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Elberedskap ................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Elberedskap......................... Anslagsutveckling 1:10 Avgifter till internationella organisationer ........ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Avgifter till internationella Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Avgifter till Anslagsutveckling 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .......................... Beräknade inleveranser från ..................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utveckling av BNP, energitillförsel och energiintensitet, 2008–2015..... Vindkraftens utveckling –2015.......................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer avgiftsuttaget för elberedskaps- 4. för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt (avsnitt 2.7.9), 2.godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2020 som riktlinje för svenska kraftnäts investeringar(avsnitt 2.8.2), 3.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.8.3), 5.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel och användning av energi. Energipolitiken bygger på tre grundpelare: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Gasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering, Förnybar energi samt Energiforskning och innovation. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och (). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft 1:10 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utgifterna uppgick till . beräknas utgifterna öka till främst på grund av regeringens utökade satsning på solceller (se tabell 2.1). I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden –2020 jämfört med statens budget . Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris-och löneökningar utgör en del av den föreslagna anlagsförändringen. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 21 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i tabell 2.4. Tabell 2.4 Skatteutgifter och skattesanktioner Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk Summan i tabellen är ett netto av skatteutgifter och skattesanktioner. Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer medför att saldot är negativt. Av fastighetsskattens belopp svarar vattenkraftverken för merparten, beroende på att dessa anläggningar har högre taxeringsvärden och en högre fastighetsskattesats. Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen som används för uppvärmning. Definitionerna av skatteutgifter, skattereduktioner och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. för uppvärmning Ingen skatt tas ut på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 6 a kap. 2 b och 2 c §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). Befrielsen för andra flytande biobränslen än biogas är villkorad av att bränslena omfattas av ett hållbarhetsbesked. utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 El som inte är skattepliktig Enligt 11 kap. 2 § LSE är el under vissa förutsättningar inte skattepliktig, t.ex. el producerad från viss vindkraft eller mindre produktionsanläggningar av någon som inte yrkesmässigt levererar el och även el som framställts i ett reservkraftsaggregat. Förändringar som trätt i kraft medför bl.a. att el som överförs över koncessionspliktigt elnät inte längre omfattas av undantaget medan el som framställs av någon som yrkesmässigt levererar el kan omfattas av undantaget. utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Inom handelssystemet gäller befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE, grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 a i rådets direktiv /96/EG). Skatteutgiften beräknas enbart på bränsle som förbrukats för värmeproduktionen. motsvaras av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocesser medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränsle och normalskattesatsen på el. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i tillverkningsprocesser i industriell verksamhet utanför EU ETS medges befrielse från av koldioxidskatten. Befrielsen sänktes fr.o.m. från av koldioxidskatten. Vid leverans till industrin inom EU ETS medges full befrielse av koldioxidskatten. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU ETS och som inte levererar till industri inom handelssystemet. utgörs av full koldioxidskattesats. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kan fysiska och juridiska personer, dödsbon och svenska handelsbolag enligt 67 kap. 27–33 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) få skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktionen gäller den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält sin produktion till elnätsföretaget. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock av högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten . Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med , dvs. Företag får skattereduktion enbart om villkoren i EU- kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorer. Skatten uppgår till per megawatt termisk effekt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därmed att betrakta som en skattesanktion. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS Enligt 6 a kap. 1 § 17 b LSE gäller, för fossila bränslen som inom EU ETS förbrukas i annan värmeproduktion än kraftvärmeproduktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av noll koldioxidskattesats. Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. På så sätt främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, 2001/02:317). har beslutat om ett antal energipolitiska mål i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, 2008/09:301): –Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. –Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . –Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . och har en gemensam elcertifikatmarknad. Det gemensamma målet är att öka den förnybara elproduktionen med . Målet regleras i ändringsavtalet som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål i linje med det gemensamma målet med . I och med beslut i enlighet med regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, 2015/16:5) är mål att finansiera P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med . Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det av tidigare fastställda målet för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . I enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. Regeringens målsättning är att elproduktion ska vara förnybar. I den energiöverenskommelse mellan , , de gröna, och som presenterades slås det fast att målet är förnybar elproduktion . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Tabell 2.5 och tabell 2.6 visar de indikatorer som används för att redovisa de övergripande resultaten inom energiområdet. De centrala resultatindikatorerna syftar till att följa upp de energipolitiska målen till 2020 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, 2008/09:301). Övriga indikatorer syftar till att följa upp det övergripande målet för energipolitiken. Tabell 2.5 Centrala resultatindikatorer Andel förnybar energi i -0,5 -6,3 -3,3 -5,5 -10,0 -15,6 1 Andelen beräknas enligt anvisad beräkningsmetod i och rådets direktiv /28/EG om främjande av användnin gen av energi från förnybara energikällor. Källa: Uppgifterna kommer från , ER 2016:10. Regeringens bedömning är att de tre riksdagsbundna målen som redovisas i tabell 2.5 kommer att uppnås. Målen om andel förnybar energi totalt och i transportsektorn kan förväntas nås med marginal, medan måluppfyllelsen för energiintensitetsmålet är mer svårbedömd. Regeringen bedömde dock vid kontrollstationen för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 (skr. 2015/16:87) att effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som har beslutats i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen sammantaget leder till att målet nås. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 I tabell 2.6 redovisas ytterligare resultatindikatorer som ger en bild av utvecklingen på politikområdet. I de efterföljande avsnitten redovisas utvecklingen inom olika delområden. Det bör noteras att redovisningen till viss del även omfattar beskrivningar centrala omvärldsfaktorer som är väsentliga för att få en heltäckande bild av området. Tabell 2.6 Övriga resultatindikatorers utveckling – 2015 TWh, se 2.5.6 spotmarknad, öre/kWh, se Effektbalans, MW, se 2.5.2 export), TWh, se 2.5.2 -10,0 -15,6 -22,5 Antal kunder med elavbrott kostnader, procent, se CO2-ekvivalenter) per BNP, , se 2.5.7, Källa: Uppgifterna kommer från , ER 2016:10, för den svensk -norska elcertifikatmarknaden, , i elnäten 2013 (Ei R2015:14) samt årsredovisning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 minskade den totala energianvändningen med jämfört med föregående år, detta trots att energianvändningen ökade inom samtliga användarsektorer. Att energianvändningen ändå minskar beror på minskade omvandlingsförluster. Den totala energianvändningen i transportsektorn ökade något jämfört med . Bensinanvändningen sjönk något medan dieselanvändningen ökade med . Andelen biodrivmedel inom vägtransportsektorn ökade från till . Ökningen beror främst på ökad inblandning av HVO (hydrerade växtoljor) i diesel. Andelen förnybar energi i hela transportsektorn utgjorde preliminärt med förnybarhetsdirektivets beräkningsmetod. På bränslesidan ökade tillförseln av biobränslen som oljeprodukter med . Tillförsel av bränslen, varav: Biobränslen, torv m.m. Total slutlig inhemsk energianvändning, Bostäder, service m.m. Varav förluster i elproduktion3 Utrikes transporter och icke energiändamål 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar inrikes flyg . 3Avser enbart förluster i kärnkraft för . Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens kortsiktsprognos och SCB:s kvartalsvisa energibalanser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 uppgick den svenska elproduktionen till , vilket var högre än året innan. Den totala elanvändningen uppgick till , vilket var lägre jämfört med . elutbyte (netto) med grannländerna varierar över året. Differensen mellan användningen och elproduktionen visar nettoflödet av el till och från . var elflödet från betydligt större än flödet till , vilket resulterade i ett nettoutflöde som uppgick till . Det kan jämföras med ett nettoutflöde om 2014. Total nettoproduktion, varav: -1,8 -10,0 -15,6 -22,6 Totalt slutlig elanvändning, varav: Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens kortsiktsprognos och SC B:s kvartalsvisa energibalanser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Samhället är beroende av en trygg energiförsörjning utan avbrott och andra störningar som kan hota samhällsviktiga funktioner, människors vardag, miljön eller vår ekonomiska utveckling. Grunden för en hög försörjningstrygghet är ett robust energisystem som bygger på en diversifierad energimix utan beroenden av energibärare från instabila länder eller regioner, säkra och diversifierade transporter och välfungerande energimarknader. Minskat beroende av fossila bränslen förbättrar försörjningstryggheten. Utöver åtgärder som stärker försörjningstryggheten krävs även beredskapsåtgärder för att hantera befarade eller redan inträffade störningar. Självförsörjningsgraden definieras som inhemsk elproduktion i förhållande till total elanvändning, inklusive förluster. självförsörjningsgrad för elproduktion uppgick till 1,12. Självförsörjningsgraden för inhemska energibärare, dvs.