prop · H303100d10 · 2016-01-01 00:00:00 — En större del av arbetskraften väntas dessutom att utgöras av personer med korta vistelsetider, vilket förväntas bidra till en högre arbetslöshet. är en stor andel av de som kommer till i yrkesaktiv ålder och har kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Detta kan bidra till att mildra rekryteringsproblem inom vissa bristyrken. Det finns dock även ett stort antal nyanlända som har kort utbildning. Det är angeläget att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända. Deras kompetens och kunskaper måste tas bättre tillvara, och de måste få den utbildning och de färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov. 39 Se exempelvis (2014), Utrikes födda på arbetsmarknaden – en forskningsöversikt, och , Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden, Bilaga 4 till . 40 Detta är baserat på befolkningsframskrivning, som i stor utsträckning är baserad på prognos på antalet asylsökande . prognos är förknippad med betydande osäkerhet. åtgärder för att öka arbetsgivarnas vilja att anställa. Fortsatt svår situation på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt en betydligt lägre sysselsättningsgrad än befolkningen som helhet. Det finns också tecken på att arbetslösheten bland dem har ökat . Enligt Arbetsförmedlingens statistik ökade antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kraftigt –2013, men har sjunkit något. Statistik från visar dock att arbetslösheten i denna grupp låg på samma nivå 2008–2013, medan en viss ökning uppmättes mellan 2013 och 2014.41 Arbetsförmedlingens uppföljning av andelen arbetslösa som får arbete visar på att denna nivå var relativt oförändrad 2011–2015. Enligt förklaras av den totala ökningen av inskrivna arbetslösa med funktionsnedsättning 2010–2014 av överföringen av personer från sjukförsäkringssystemet. En stor andel () av de personer som har en funktionsnedsättning, och som skrivits in på Arbetsförmedlingen från sjukförsäkringen, har dock lämnat Arbetsförmedlingen utan att de fått ett jobb eller påbörjat en formell utbildning.42 Dessa personer har återvänt till 41 Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning (, 2014). Skillnaden mellan dessa statistikkällor kan förklaras av att de delvis fångar upp individer med olika typ av problematik som leder till nedsatt arbetsförmåga. Funktionsnedsättning enligt SCB:s statistik är självrapporterad, medan klassificeringen av funktionsnedsättning enligt Arbetsförmedlingens statistik föregås av myndighetens bedömning. Kartläggningen av arbetslösa har också blivit mer grundlig, vilket enligt Arbetsförmedlingen inneburit att fler personer blivit klassificerade med en funktionsnedsättning. 42 Värdet är ett genomsnitt –2013 och i uppföljningen ingår personer som avslutat programmet arbetslivsintroduktion, se Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete 6b – Arbetslivsintroduktionen (Arbetsförmedlingens återrapportering dnr: Af–2013/508922). sjukförsäkringen, och har då fått ekonomiskt bistånd eller helt fallit ur transfereringssystemen. Det är viktigt att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har tillgång till det stöd de behöver så att deras kompetens och förmåga tas tillvara och att fler personer får ett arbete. Den ekonomiska politiken ska bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. I diagram 9.17jämförs den aggregerade arbetslöshetsutvecklingen i –2015 med ett spann för de fem lägsta arbetslöshetsnivåer som uppnåtts inom EU . Diagram 9.17 Arbetslösheten (15–) Plats 1 till 5 2005 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid varje mättillfälle har lägst arbetslöshet i EU. Detta fält utgörs således inte nödvändigtvis av samma länder . har haft en relativt hög arbetslöshet, i genomsnitt , vilket motsvarar en tolfte plats i EU. har arbetslösheten minskat väsentligt i länder som och . har haft en exceptionell nedgång i arbetslösheten och har den lägsta arbetslösheten i EU 2015. som arbetslösheten i har varit relativt hög har sysselsättningen vuxit i god takt . har tillhört de fem länder med högst sysselsättningsgrad och har den högsta sysselsättningsgraden i EU (se diagram 9.18) Diagram 9.18 Sysselsättningsgrad (15–) Plats 1 till 5 Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid varje mättillfälle har högst sysselsättningsgrad i EU. Detta fält utgörs således inte nödvändigtvis av samma länder . Vid jämförelse av olika länders arbetslöshetsnivåer är det viktigt att beakta att arbetslösheten påverkas av olika landsspecifika förhållanden. Dessa förhållanden kan ha rent statistiska effekter på arbetslösheten. Exempelvis får skillnader i utformningen av utbildningssystemet konsekvenser för arbetslöshetsstatistiken, vilket medför att , där yrkesutbildningen huvudsakligen är skolförlagd, får en högre arbetslöshet i förhållande till många andra länder. I länder med lärlingssystem, som exempelvis , är utbildningen arbetsplatsförlagd och lön utgår för lärlingarna. Därmed klassificeras studenterna som sysselsatta även om de söker arbete. För del kommer studenter som studerar heltid, men söker arbete, att klassificeras som arbetslösa. Denna grupp bedöms inte utgöra ett betydande arbetslöshetsproblem, men medför en relativt sett högre arbetslöshet för . Exkluderas gruppen heltidsstuderande som söker arbete förbättras relativa position från plats 12 till plats 7 i EU. Trots att arbetslösheten väntas minska i bedöms den framöver, enligt Europeiska kommissionen, ligga på en hög nivå jämfört med de länder som bedöms ha lägst arbetslöshet (se tabell 9.1). Europeiska kommissionens prognos för Anm.: Valet av jämförelseländer är baserat på de länder med lägst arbetslöshet i Europeiska kommissionens prognos . Bedömningen av arbetslöshetsutvecklingen på är dock förknippad med betydande osäkerhet. relativa position påverkas bl.a. av konjunkturutvecklingen och politikens utformning i såväl som andra länder, samt av utvecklingen av befolkningens sammansättning. Osäkerheten bedöms vara särskilt stor till följd av flyktingsituationen. har haft en större invandring av asylsökande och anhöriga till asylsökande i relation till befolkningen än övriga EU-länder (se tabell 9.2). Dessa personer har en lägre förväntad sysselsättningsgrad jämfört med andra invandrade grupper, som exempelvis arbetskraftsinvandrare.43 Utvecklingen av arbetslösheten till följd av flyktingsituationen i och jämförbara länder kommer att bero på såväl antalet nyanlända som sammansättningen av denna grupp. 43 Etableringen på arbetsmarknaden har historiskt sett tagit olika för olika grupper av utrikes födda. Utrikes födda som har kommit till av asylskäl, liksom många anhöriginvandrare, står längre ifrån arbetsmarknaden i än exempelvis personer som invandrat av arbetsmarknadsskäl. Det innebär att också arbetsmarknadsetableringen tar för de som har kommit av asylskäl. Tabell 9.2 Uppehållstillstånd kopplat till asylsökande och anhöriginvandring till medborgare utanför EU/EES Anm.: CZ = , DE = , HU = , MT = , UK = , SE = , EU 28 = Snitt för EU 28-länderna. Avser antal beviljade uppehållstillstånd kopplat till asylsökande och uppehållstillstånd för anhöriginvandrare till medborgare utanför EU/EES. Eftersom statistiken från inte går att dela upp på anhöriginvandring och andra har data i stället delats upp på anhöriga till medborgare innanför och utanför EU. Grupperna har dock båda gemensamt att sysselsättningsgraden är låg. Bland kvinnor är den dessutom inte skild från flyktinginvandrares. En jämförelse av arbetslöshetens sammansättning är viktig för att bedöma möjligheterna att minska arbetslösheten. har i en internationell jämförelse relativt låg arbetslöshet bland inrikes födda vuxna (25–), som arbetslösheten bland utrikes födda vuxna (25–) är högre (se tabell 9.3). Som ovan nämnts skiljer sig dock sammansättningen av utrikes födda mellan länder. Arbetslösheten bland vuxna med högst förgymnasial utbildning är relativt hög i (se tabell 9.3).44 Den höga arbetslösheten bland förgymnasialt utbildade förklaras till stor del av den höga arbetslösheten bland utrikes födda i gruppen. Ungdomsarbetslösheten i är hög i relation till jämförelseländerna, men påverkas som ovan nämnts av utbildningssystemens utformning. Ungdomsarbetslösheten började dock sjunka väsentligt 2015, även om de heltidsstuderande som söker arbete beaktas. har också en relativt låg andel unga som varken arbetar eller studerar, även om nivån är högre än i t.ex. . Långtidsarbetslösheten är, som ovan anförts, relativt låg i både för unga och vuxna. har den lägsta andelen långtidsarbetslösa som andel av de arbetslösa bland jämförelseländerna och i EU. Tabell 9.3 Arbetslöshetens sammansättning 2014 25–74 år Andel långtidsarbetslösa (12 Ungdomar, 15–24 år Andel långtidsarbetslösa (12 Anm.: SE = , CZ = , DE = , HU = , MT = , UK = . *Antal långtidsarbetslösa som andel av arbetslösa. **NEET = people neither in employment nor in education and training, avser de som varken arbetar, studerar eller deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Sammantaget bekräftar jämförelsen utmaningarna på svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten är relativt hög bland såväl unga som vuxna med kort utbildning och bland personer födda utanför . Arbetslösheten är särskilt hög bland utomeuropeiskt födda som varit i landet, vilket är en grupp som förväntas växa . En viktig utmaning för sysselsättningspolitiken är att vidta åtgärder som minskar arbetslösheten och ökar sysselsättningen i de grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. 44 Även om har en hög arbetslöshet bland förgymnasialt utbildade vuxna är gruppens andel av befolkningen lägst i EU (, jämfört för och ).