prop · H30388 · 2016-02-16 00:00:00 — tillsynsvägledning, vilket definieras som uppföljning, utvärdering och samordning av den operativa tillsynen samt stöd och råd till operativa tillsynsmyndigheter. Vidare har MSB tillsynsansvar för länsstyrelsernas planering för räddningstjänst respektive sanering vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Av MSB:s instruktion framgår även att MSB ska identifiera och analysera risker, sårbarheter och hot i samhället i samverkan med myndigheter, kommuner, landsting, organisationer och företag. En övergripande planering av åtgärder som bör vidtas ska tas fram och MSB ska värdera, sammanställa och rapportera resultatet av arbetet till regeringen. 4.2.1MSB gör en omfattande uppföljning av projektmedel från krisberedskapsanslaget men underlaget har ifrågasatts Granskningen visar att MSB gör en omfattande uppföljning av projekt som finansieras via krisberedskapsanslaget. projektmedel ska lämna prognoser över medelsbehovet samt lämna en resultatrapport och en ekonomisk redovisning för respektive projekt. MSB anlitar även en revisionsbyrå som reviderar ett antal myndigheter som fått medel beviljade för att kontrollera att de utbetalade pengarna använts för rätt ändamål. Om myndigheten använt pengarna till annan verksamhet kan MSB besluta om att bidragsmedlen ska återbetalas.125 Uppföljningsrutinerna har i allt väsentligt varit desamma 2011–2014. 124Länsstyrelsen i , i verksamhetsåren 2011 och 2012, i , länsstyrelserna i , och län ; sammanställning av återkoppling till länsstyrelserna avseende verksamhetsåren 2011–2014. 125MSB, Allmänna villkor för myndigheter, Anslag 2:4 Krisberedskap, 2013. Statskontoret har i en rapport utvärderat MSB:s hantering av krisberedskapsanslaget och framförde synpunkter på att MSB:s uppföljning bygger på myndigheternas självskattningar. Vidare fanns anmärkningar på att den resultatrapport som ska lämnas till MSB skrivs innan eller i nära anslutning till att projekten avslutats. Det innebär att det är svårt att bedöma om projekten fått avsedd och varaktig effekt. 4.2.2 MSB besöker flertalet länsstyrelser Inom ramen för LSO har MSB som mål att göra ett tillsynsbesök och ett tillsynsvägledningsbesök hos varje länsstyrelse . Åren 2012–2014 har MSB gjort tillsynsbesök vid 17 länsstyrelser och tillsynsvägledningsbesök vid 18 länsstyrelser.126 Tillsynen av det operativa ansvaret bedriver MSB genom granskning av länsstyrelsernas planläggning för området samt genom tillsynsbesök hos länsstyrelserna. Inom ramen för tillsynsvägledningen gör MSB även besök på länsstyrelserna för att bedöma hur väl länsstyrelserna uppfyller kraven i LSO. Bedömningen utgår från en tolkning som MSB, tillsammans med länsstyrelserna, gjort av vad länsstyrelsernas tillsynsverksamhet enligt LSO bör innehålla. Denna tolkning har resulterat i ett antal kriterier som MSB bedömer länsstyrelserna utifrån, bland annat att länsstyrelserna ska genomföra minst två tillsynsbesök i varje räddningstjänstkommun per mandatperiod.127 I samarbete med länsstyrelserna skickar MSB också enkäter till kommunerna och till länsstyrelserna med frågor om deras respektive arbete enligt LSO. anordnar MSB även tillsynskonferenser för dem som arbetar med tillsyn enligt LSO på länsstyrelserna. Om en länsstyrelse har brister kan MSB välja att besöka oftare än annars. På MSB pågår ett arbete med att fördjupa tillsynsvägledningen av länsstyrelsernas tillsyn inom LSO-området genom att ta fram indikatorer.128 126E-post från MSB . 127MSB, Årssammanställning av MSB:s tillsyn enligt lagen om skydd mot olyckor, 2014. 128Intervju med MSB ; e-post från MSB och . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR 4.2.3Länsstyrelserna anser att tillsynen och tillsynsvägledningen är bra men har några brister Länsstyrelserna är i stort positiva till MSB:s tillsyn och tillsynsvägledning av länsstyrelsernas arbete enligt LSO.129 Den ses som ett stöd för prioriteringar inom tillsynsarbetet och som en konkret återkoppling och kvalitetssäkring av arbete. Länsstyrelser anser dock att MSB:s tillsyn och tillsynsvägledning har för stort fokus på detaljer i stället för på helheten och att de krav som ställs på länsstyrelserna är orealistiska.130 Länsstyrelser efterfrågar mer stöd – dels mer utvecklade metodstöd, dels att MSB ska tillhandahålla goda exempel på de dokument och planer som länsstyrelserna ska ta fram.131 Flera länsstyrelser är positiva till MSB:s tillsynskonferenser, eftersom dessa är ett forum för samverkan i syfte att länsstyrelserna ska göra likartade bedömningar av kommunerna. Några framför att liknande konferenser skulle vara bra även på andra områden inom krisberedskapsarbetet. 4.2.4Det finns ingen samlad nationell bild över resultatet av länsstyrelsernas tillsyn enligt LSO har en bild av bristerna hos de 1–30 räddningstjänstorganisationer som ingår i deras respektive tillsynsansvar. Men ingen har den nationella bilden, och om det finns strukturella brister i kommunernas arbete med skydd mot olyckor riskerar dessa att inte framgå. Det innebär att förmågan att hantera olyckor inte är fullt känd och kan vara bristfällig. 129E-post från länsstyrelserna i , , , , , 2015- 03-30, län , , län , , , och . 130E-post från länsstyrelserna i , , , och . 131E-post från länsstyrelserna i , och . 4.2.5Uppföljning av risk- och sårbarhetsanalyser görs på nationell nivå MSB följer upp att länsstyrelsernas RSA:er följer den formalia som regleras i föreskrifterna. MSB tar fram en övergripande sammanställning av centrala myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser i syfte att skapa en övergripande bild av myndigheternas analysarbete och att utveckla området.132 I samband med RSA-arbetet gör länsstyrelserna även förmågebedömningar. Här uppskattas myndighetens krishanteringsförmåga och förmåga att motstå allvarliga störningar i samhällsviktig verksamhet. Bedömningarna görs dels avseende den egna myndigheten, dels avseende länet. MSB tar fram en nationell risk- och förmågebedömning som inkluderar en sammanställning av länsstyrelsernas förmågebedömningar. Den nationella risk- och förmågebedömningen används både av MSB och av andra aktörer inom samhällsskydd och beredskap.133 4.2.6 Flera länsstyrelser efterfrågar enskild återkoppling som speglar helheten MSB gör ingen återkoppling av varje enskild länsstyrelses samlade krisberedskapsarbete, vilket omfattar skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Myndighetens återkoppling riktar sig till de statliga myndigheterna generellt, inte specifikt till en enskild aktör (länsstyrelse eller myndighet).134 Flera länsstyrelser efterfrågar återkoppling om sitt samlade krisberedskapsarbete, framför allt i form av en bättre dialog med och tätare besök av MSB.135 Länsstyrelserna är dock överlag nöjda med MSB:s återkoppling, exempelvis vid tillsynsbesök.136 föreslår att MSB en till två gånger gör en samlad stödjande uppföljning av respektive länsstyrelses 132MSB, Risk- och sårbarhetsanalyser 2013 Återkoppling av myndigheters redovisningar baserade på risk- och sårbarhetsanalyser – Tema samhällsviktig verksamhet, 2014. Centrala myndigheter avser förutom samtliga länsstyrelser de som har ett särskilt ansvar enligt 11 § i krisberedskapsförordningen och de som MSB beslutat ska redovisa en sammanställning av sin RSA med stöd av 9 § i samma förordning. Totalt 42 myndigheter ingick 2013. 133MSB, Risker och förmågor 2014 – Redovisning av regeringsuppdrag om nationell risk- och förmågebedömning, 2015. Rapporten utgör MSB:s svar på regleringsbrevsuppdrag 27 i myndighetens regleringsbrev . 134E-post från MSB . Se exempelvis MSB, Risk- och sårbarhetsanalyser 2013 – Återkoppling av myndigheters redovisningar baserade på risk- och sårbarhetsanalyser, 2014. 135E-post från länsstyrelserna i , län , 2015- 03-29, , och län 2015-03- 27; intervjuer med i , i 2015- 05-27 och i län . 136E-post från länsstyrelserna i , , , , län , län och . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR arbete.137 Det finns också efterfrågan på återkoppling från MSB vad gäller metoder, prioriteringar och arbetssätt.138 har en rutin för att följa upp och bedöma länsstyrelsernas genomförande och återrapportering av krisberedskapsarbetet. Generellt sett är omdömena från positiva. MSB:s uppföljning av utvecklingsprojekten är omfattande och innehåller både ekonomisk redovisning, rapportering av effekter och resultat av projekten samt revision av oberoende revisor. Men underlaget har ifrågasatts. MSB har –2014 utfört tillsynsvägledning av 18 länsstyrelser och tillsyn av 17 länsstyrelsers arbete utifrån LSO. Länsstyrelserna anser generellt att dessa besök är bra. Det finns ingen samlad nationell bild av hur väl kommuner uppfyller kraven enligt LSO. Exempelvis saknas en samlad bild av de brister som kommit fram vid länsstyrelsernas tillsyn av kommunerna. MSB följer upp att länsstyrelsernas risk- och sårbarhetsanalyser följer den formalia som regleras i föreskrifterna och tar fram en övergripande sammanställning av centrala myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser. MSB gör inte någon bedömning av varje enskild länsstyrelses samlade krisberedskapsarbete, vilket omfattar skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Flera länsstyrelser efterfrågar dock en återkoppling från MSB som speglar samlade krisberedskapsarbete. 137E-post från i ; intervju med i . 138Intervju med i . Lag (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor Epizootilag (1999:657) Lag (2003:778) om skydd mot olyckor Lag (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Budgetlag (2011:203) Förordning (1999:382) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor Epizootiförordning (1999:659) Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor Förordning (2006:637) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap Myndighetsförordning (2007:515) Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om statliga risk- och sårbarhetsanalyser (MSBFS 2010:7) Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om statliga risk- och sårbarhetsanalyser (MSBFS 2015:3) Propositioner, betänkanden och skrivelser med mera 2001/02:158, Samhällets säkerhet och beredskap, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2002/03:119, Reformerad räddningstjänstlagstiftning, bet. 20013/04:FöU2, rskr. 2005/06:133, Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle, bet. 2005/06:FöU 9, rskr. 2005/06:295 och 2005/06:296 2006/07:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2006/07:FöU1, rskr. 2007/08:92, Stärkt krisberedskap, bet. 2007/08:FöU12, rskr. Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn 2009/2010:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104–106 2010/11:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103–105 2011/12:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92–94 2012/13:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93–95 2013/14:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2013/14:FöU1, rskr. 2013/14:144, Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling, bet. 2013/14:FöU11, rskr. 2014/15:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:109, Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020, bet. 2014/15:FöU11, rskr. Slutbetänkande av utredningen om den statliga regionala förvaltningen, Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform, SOU 2012:81 (2015), Skogsbranden i – lärdomar för framtiden, kommittédirektiv 2014:116. Regleringsbrev för budgetåren 2007, 2011–2014 avseende länsstyrelserna Regleringsbrev för budgetåren 2011–2014 avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap , Tilläggsdirektiv till 2014:02, kommittédirektiv 2015:12 Regeringens beslut (Ju2015/1400/SSK) Uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att genom erfarenhetsåterföring stärka samhällets krisberedskap, (2007) Beredskapen för kärnkraftsolyckor, RiR 2007:4 (2007) Säkerheten vid vattenkraftdammar, RiR 2007:9 (2007) Statens insatser för att hantera omfattande elavbrott, RiR 2007:17 (2007) Krisberedskap i betalningssystemet, RiR 2007:28. (2008) Pandemier – hantering av hot mot människors hälsa, RiR 2008:1 (2008) Dricksvattenförsörjning – beredskap för stora kriser, RiR 2008:8 (2008) Regeringen och krisen – regeringens krishantering och styrning av samhällets beredskap för allvarliga samhällskriser, RiR 2008:9 (2008) Skyddet för farligt gods, RiR 2008:29 SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Rapporter och andra handlingar från myndigheter Myndigheten för samhällsskydd och beredskap MSB (2011),Vägledning för risk- och sårbarhetsanalyser, publikationsnummer MSB245 MSB (2011), Uppdragsredovisning till regeringen – Uppföljning av den statliga ersättningen till kommuner enligt lagen (2006:544) om kommuner och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap samt principer för när ersättningen ska reduceras eller falla bort, diarienummer 2011-5161 MSB (2011), Landstingsuppföljningen 2010, publikationsnummer 272-2011 MSB (2012), Rutin för handläggning av reduceringsärenden avseende ersättning till kommuner enligt LEH, diarienummer 2012-4206 MSB (2012), Minnesanteckningar efter tillsyns- och tillsynsvägledningsbesök vid i MSB och Kommuner och Landsting (2013), Överenskommelse om kommunernas krisberedskap – Precisering av mål och ersättning för uppgifter i LEH, diarienummer MSB 2012-5541 och SKL 12/6159 MSB (2013), Sammanfattande rapport över tillsynsverksamheten vid MSB 2012, diarienummer 2013-465 MSB (2013), Allmänna villkor för myndigheter Anslag 2:4 Krisberedskap MSB (2014), Budgetunderlag 2015–2017, diarienummer 2014-1024 MSB (2014), Preliminärt beslut om fördelning av bidrag från anslag 2:4 Krisberedskap 2015, diarienummer 2013-5854/2014-1954 MSB (2014), Årssammanställning av MSB:s tillsyn enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, diarienummer 2014:957 MSB (2014), Verksamhetsplan SOGO, Verksamhetsplan 2015 för samverkansområdet Geografiskt områdesansvar, diarienummer 2014-2865 MSB (2014), Uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap 2013 och inriktning 2015 – Redovisning av uppdrag 28 i MSB regleringsbrev, publikationsnummer MSB661 MSB (2014), Så kan det civila försvaret utvecklas och stärkas – Redovisning av regeringsuppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om det civila försvaret inför den planerade försvarspolitiska inriktningspropositionen 2015, diarienummer 2014-3277 MSB (2014), Rapportering av uppdrag avseende planering inför höjd beredskap (civilt försvar), diarienummer 2013-2330 MSB (2014), Indikatorer för ett stärkt brandskydd, diarienummer 2013-4818 MSB (2014), Risk- och sårbarhetsanalyser 2013 Återkoppling av myndigheters redovisningar baserade på risk- och sårbarhetsanalyser – Tema samhällsviktig verksamhet, publikationsnummer MSB767 MSB (2014), Minnesanteckningar efter tillsyns- och tillsynsvägledningsbesök vid MSB (2014), Minnesanteckningar efter tillsyns- och tillsynsvägledningsbesök vid MSB (2014), Minnesanteckningar efter tillsyns- och tillsynsvägledningsbesök vid MSB (2014), Minnesanteckningar efter tillsyns- och tillsynsvägledningsbesök vid MSB (2014), Instruktion och förutsättningar för finansiering från anslag 2:4 Krisberedskap, diarienummer 2013-5854 MSB (2014), Finansieringsprinciper Anslag 2:4 Krisberedskap, diarienummer 2015-512 MSB (2014), Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar, publikationsnummer MSB777 MSB (2015), Risker och förmågor 2014: Redovisning av regeringsuppdrag om nationell risk- och förmågebedömning, publikationsnummer MSB818 MSB (2015), Processbeskrivning för uppföljning av kommunernas krisberedskap, diarienummer 2015-1376 MSB (2015), Finansieringsprinciper Anslag 2:4 Krisberedskap, diarienummer 2015-512 MSB (2015), LSO . En utvärdering av hur intentionerna med LSO infriats, i län (2011), Regional risk- och sårbarhetsanalys för län 2011, publikationsnummer 2011:29 i län (2010), Krishanteringsplan i (2013), Risk- och sårbarhetsanalys för , rapport 2013:19 i län (2014), Risk- och sårbarhetsanalys för län 2014, diarienummer 451-8333-2013 Statskontoret (2014), Mer krisberedskap för pengarna? MSB:s hantering av anslag 2:4, 2014:6 SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Kommuner och Landsting (2013), Öppna jämförelser: Trygghet och säkerhet 2013 – tema samverkan vid hot om suicid Kommuner och Landsting (2015), Yttrande: MSB:s redovisningar Rapportering av uppdrag avseende planering inför höjd beredskap (civilt försvar) och Så kan det civila försvaret utvecklas och stärkas, . i , flyginventerar skog efter stormarna och , hämtad , nyheter/2014/Pages/lansstyrelsen-flyginventerar-skog-efter-stormarna-hilde-och-ivar.as px?keyword=flyginventerar+skog i läns webbplats, Mjältbrand vid naturreservatet /avslutad händelse, hämtad , Pages/mjaltbrandsutbrott-vid-kvismaren-berodde-inte-pa-oversvamning.aspx?keyword= mj%c3%a4ltbrand+kvismaren Webbplatsen , Utbrottet av mjältbrand i län, hämtad 2015- 04-09, mjaltbrand-i-orebro-lan Webbplatsen , Stormen , hämtad , i , Regnkaos i , hämtad , kristinehamn.aspx?keyword=regnkaos MSB:s webbplats, Tillsynsvägledning, hämtad , Forebyggande/Tillsyn--tillsynsvagledning/ MSB:s webbplats, beslutade – gäller från , hämtad , foreskrifter-beslutade--galler-fran-den-1-mars-2015/ Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer Näringspolitikens effekter – Brister i informationen om statliga Arbetsförmedlingens arbete vid varsel – Ett bidrag till effektiva Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Granskning av Årsredovisning för staten 2014 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? Regeringens hantering av risker i statliga bolag Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Samhället behöver en beredskap för kriser som epidemier, terrorism, naturolyckor och störningar i teknisk infrastruktur. Skogsbranden i visade att beredskapen för räddningsinsatser inte var tillräcklig. har det säkerhetspolitiska läget i närområde förvärrats, vilket har bidragit till att statsmakterna har höjt ambitionsnivån för det civila försvaret. har granskat länsstyrelsernas arbete med skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Den övergripande slutsatsen av granskningen är att länsstyrelsernas krisberedskapsarbete behöver förbättras i flera avseenden för att alla län ska leva upp till statsmakternas mål och krav. Bland annat har funnit brister och förbättringsmöjligheter i länsstyrelsernas uppföljning av kommunernas krisberedskapsarbete, i tillsyns- och övningsverksamheten liksom i utvecklingen av ett civilt försvar. Det finns heller inte någon samlad nationell bild över hur väl kommunerna uppfyller de krav som framgår av lagen om skydd mot olyckor. Dessutom har finansieringen –2014 till stor del utgjorts av bidragsmedel, vilket bland annat medfört att länsstyrelsernas krisberedskapsarbete har inriktats mot kortsiktiga utvecklingsprojekt. rekommenderar bland annat att regeringen bör överväga en omfördelning av projektmedel från krisberedskapsanslaget till länsstyrelsernas förvaltningsanslag samt att länsstyrelserna i större utsträckning genomför och deltar i övningar. nybrogatan 55, 114 90 R Ä T T E L S E B L A D TIL L G R A NS KN IN GS R A P P OR T DN R : 3 1 - 2 014 - 09 08 Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar R IKS R I ON EN R Ä T T E L S E B L A D 2 015 - 1 1 - 0 5 Rättelse gällande länsstyrelsernas förvaltningsanslag till krisberedskapsarbete 2005–2010 i figur 4 (s. 11 och s. 53) I figur 4, sidorna 11 och 53 i rapporten är uppgifterna för åren 2005–2010 felaktiga. De korrekta uppgifterna redovisas i figur 4 nedan. Motsvarande fel fanns även i figur B i bilaga 7 på webbplatsen. Även figuren i bilagan är nu korrigerad. analys av hur satsningen föll ut blir något reviderad till följd av korrigerade data: Inför överfördes från krisberedskapsanslaget till länsstyrelsernas förvaltningsanslag. bedömer att medlen inte fullt ut gått till att förstärka länsstyrelsernas krisberedskapsarbete (se figur 4 nedan). förstärktes förvaltningsanslag till krisberedskapsarbete något, men sjönk användningen åter till en lägre nivå. Länsstyrelsernas användning av förvaltningsanslag för krisberedskapsarbete samt tilldelat krisberedskapsanslag 2005–2014 anslag + (14,minus indirekta kostnader) Anmärkning: I förvaltningsanslaget till krisberedskap ingår samtliga intäkter för krisberedskapsarbetet för i –2008, eftersom det inte varit möjligt att ta fram uppgifter enbart rörande förvaltningsanslaget. För övriga länsstyrelser ingår enbart förvaltningsanslaget. Detta påverkar inte utfallet nämnvärt. (För jämförelse se figur B i bilaga 7 där är exkluderat.). Krisberedskapsanslaget grundar sig på beslutade belopp, inte utfall. I figuren framgår satsningen på 14,7 miljoner exklusive indirekta kostnader. har schablonmässigt utgått från att de indirekta kostnaderna utgör av de direkta kostnaderna. Källa: bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem (2009–2014) samt enkätfråga 26 (2005–2008) och MSB. 2 R I KS R IO NE N Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , Bucht, Hellmark , , , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:88 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete.