prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Detta flöde utgörs av finan- siella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Diagram 9.9 Den konsoliderade bruttoskulden Utfall , prognos –2020 Konsoliderad bruttoskuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen skedde i staten (se diagram 9.9 och diagram 9.10), då skulden ökning om av BNP. Statens finansie- ring av lån för förstärkningen av valutareserven ökade skulden . Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelför- ändringar som innebar att andra myndigheter än får inneha utestående åter- köpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, men är lika stor på tillgångar och skulder och därför neutral för den finansiella förmögen- heten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt redovisningen i statsbudgeten, som endast speglar skuldhantering. I övrigt bidrog även underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 9.10 Den offentliga sektorns bruttoskuld fördelad på sektorer Utfall –2015, prognos –2020 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Bruttoskulden beräknas öka till följd av underskotten i det finansiella sparandet, men i långsammare takt än BNP. beräknas skulden understiga av BNP. Tabell 9.18 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om annat inte anges -1,4 -1,4 -1,1 -1,4 -2,1 -2,9 -0,4 -0,2 -0,1 -0,5 -1,4 -2,2 -0,7 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -2,6 -2,1 -1,7 -1,6 -1,7 -1,7 Källor: och egna beräkningar. 9.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), Konjunktur- institutet (KI), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet är ESV:s och regeringens prognoser för utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande förhållandevis lika. KI räknar däremot med en betydande försämring av de offentliga finanserna jämfört med , och avviker därmed från regeringens bedömning. I huvudsak beror skillnaden på att KI gör bedömningen att skatteinkomsterna, framför allt från kapitalbeskattningen, utvecklas svagare än i regeringens prognos. är ESV:s och KI:s prognoser för den offentliga sektorns finansiella sparande helt i linje med regeringens. Tabell 9.19 Bedömningar av finansiellt sparande -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,6 -0,3 -0,1 -0,6 -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -0,4 -0,7 -1,1 -0,6 -0,3 -0,9 -0,9 -0,8 -0,4 -0,2 Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt . Regeringens prognos för det finansiella sparan- det 2016 överensstämmer i stort sett med Europeiska kommissionens prognos. gör kommissionen bedömningen att det finan- siella sparandet försämras i högre utsträckning än vad regeringen prognostiserar. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska åter- hämtningen, konsumtionsefterfrågan, utveck- lingen på arbetsmarknaden och inflations- utvecklingen. Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 9.20 redovisas olika bedömares progno- ser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra be- dömare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparan- det. Skillnaden beror dels på olika prognoser för BNP-gapet, dels på olika beräkningsmetoder. Tabell 9.20 Bedömningar av strukturellt/konjunkturjusterat sparande Procent av potentiell BNP -0,2 -0,3 -0,2 -0,5 -0,8 -0,3 -0,2 -0,4 -0,8 -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 -0,4 -0,8 -1,2 -0,7 -1,0 -1,0 -0,6 -0,5 -0,3 Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 EU-avgiften högre utgifter i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen. –2020 beräknas inkomsterna från framför allt skatt på arbete och kapital bli lägre än enligt föregående prognos. Även kapital- inkomsterna förväntas bli lägre. beräknas utgifterna inom migrationsområdet bli lägre, både till följd av de åtgärder som genomförts för att säkerställa mottagningssystemet och av lägre volym- prognoser. Utgifterna har dessutom reviderats ned 2017 till följd av att reduktionen på EU- avgiften väntas bli uppskjuten till detta år. Revideringar inom arbetsmarknads- och ohälsoområdet medför också beräknat lägre utgifter i förhållande till vårpropositionen. Den sammantagna effekten är att de offentliga finanserna förstärks betydligt för hela prognos- perioden jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. 9.5Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade ett sparande nära balans 2015 (se tabell 9.21). Jämfört med det utfall som fanns tillgängligt när ekonomiska vårproposition beslutades har sparandet reviderats ned med . Det är huvudsakligen inkomsterna från bolagsskatt som har reviderats ned, som den kommunala konsumtionen i stället har reviderats upp. har prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp. Prognosen för in- komsterna från hushållens skatt på kapital och skatt på konsumtion har reviderats upp i förhål- lande till beräkningen i vårpropositionen. Utgifterna har reviderats ned jämfört med beräkningen i vårpropositionen. I huvudsak är det utgifterna relaterade till migrations-, arbetsmarknads- och ohälsoområdet som beräknas bli lägre . Investerings- utgifterna i framför allt kommunsektorn förväntas däremot bli högre. Likaså innebär den förväntat senarelagda regleringen av rabatten på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges -0,4 -0,7 -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 Källor: och egna beräkningar. Konsoliderad bruttoskuld och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med ekonomiska vårproposition Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har den finansiella nettoförmögenheten reviderats upp i betydligt större utsträckning än det ackumulerade finan- siella sparandet (se tabell 9.22). Detta beror på en kraftig upprevidering av värderingen av till- gångarna som följer av den ändrade principen om att prognostisera värdeökningar av värde- pappersinnehavet. Maastrichtskulden beräknas bli lägre än enligt föregående prognos. Det är i huvudsak statens ackumulerade lånebehov som bedöms bli lägre än i vårpropositionen. Tabell 9.22 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögen- het. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser och sysselsättning P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 10 Kommunsektorns finanser och sysselsättning –Kommunsektorns resultat före extra- ordinära poster uppgick till 2015. Kommunerna redovisade sammantaget ett resultat på , medan landstingen redovisade ett resultat på . Medel- resultatet för kommunsektorn uppgick till 2011–2015. –Skatteinkomsterna förväntas öka starkt 2016 och 2017 i takt med att utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter att för- bättras. ökar antalet arbetade timmar långsammare, vilket bidrar till att skatteinkomsterna ökar lång- sammare, för att 2018–2020 ligga nära den genomsnittliga ökningstakten 2000–2015. –Statsbidragen ökar 2016 och 2017, främst till följd av förslaget i denna proposition om kraftigt förhöjda generella statsbidrag till kommunsektorn och det mycket stora antalet asylsökande 2015. –Den starka inkomstutvecklingen ger utrymme att både öka konsumtionen och förbättra resultatet 2016. Därefter ökar dock utgifterna i högre takt än inkomsterna och resultatet väntas successivt minska , för att då uppgå till . Det finansiella sparandet bedöms minska från -12 till -2016–2020. –Den kommunala konsumtionen bedöms öka mycket starkt 2016 och 2017. av kommunala tjänster påverkas mycket av den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, samt av en stadig befolkningsökning och ett stort mottagande av asylsökande. –Den kommunfinansierade sysselsättningen bedöms öka med ca 87 000 personer . 10.1Kommunerna och landstingen – en viktig del av svensk ekonomi Kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting, ansvarar för merparten av de skattefinansierade välfärdstjänsterna. Sektorn utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin. Kommun- sektorns totala utgifter motsvarade 2015 av BNP, varav utgjordes av konsumtionsutgifter. Resterande del utgjordes av transfereringar, investeringar och ränteutgifter. Kommunerna och landstingen sysselsätter ungefär en fjärdedel av det totala antalet syssel- satta i . av dessa är kvinnor. Därtill kommer personer anställda i privata företag som utför tjänster som finansieras av kommuner och landsting. Totalt var drygt 1,3 miljoner personer sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2015. Kommunerna och landstingen finansierar till två tredjedelar sin verksamhet med inkomstskatt. Det är därför av stor betydelse för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 kommunsektorns finanser hur sysselsättningen utvecklas. Statsbidragen, den näst största inkomstposten för kommunsektorn, utgör omkring en sjättedel av de sammanlagda inkomsterna. Statsbidragen utgörs av dels generella statsbidrag, dels riktade statsbidrag. De senare bidragen är avsedda att användas till vissa specificerade verksamheter eller ändamål. Därutöver kan kommuner och landsting finansiera sina verksamheter med avgifter. Möjligheten att använda avgiftsfinansiering begränsas dock av lag, och varierar mellan olika verksamheter. 10.2Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat Kommunsektorns skatteinkomster bestäms av de skattesatser som kommunerna och lands- tingen fastställt, samt av utvecklingen för det kommunala skatteunderlaget. Det kommunala skatteunderlaget består främst av summan av utbetalda löner, , och pensioner, . Statsbidragen fördelas genom anslag i statens budget. Kommunsektorns inkomster har en stor påverkan på utvecklingen av utgifterna, som till utgörs av konsumtionsutgifter. Enligt det s.k. balanskravet i 8 kap. 4 § kom- munallagen (1991:900) ska kommuner och landsting upprätta en budget där kostnaderna inte överstiger intäkterna. Dessutom ställer lagen krav på god ekonomisk hushållning. Av denna anledning har många kommuner och landsting finansiella mål som bygger på att resultatet ska uppgå till en andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. I praktiken innebär detta att kommuner och landsting oftast budgeterar för positiva resultat. komsterna och utgifterna.75 Den större delen av skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras av redovisningen av in- vesteringar och avskrivningar. I resultatet ingår endast årets avskrivningar, och således inte årets investeringsutgifter. I det finansiella sparandet ingår däremot investeringarna som en utgift, vilket drar ned det finansiella sparandet som investeringen görs. Däremot belastar inte avskrivningarna det finansiella sparandet. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig på ett antagande om oförändrad politik, inklusive beslutade, föreslagna och aviserade förändringar av statsbidragen. De riktade statsbidragen kan dock variera på grund av vissa utgifter som är kopplade till antalet personer i olika ersättnings- och transfereringssystem, t.ex. antalet asyl- sökande. Sammantaget blir skatteunderlagets tillväxt viktigt för utvecklingen av inkomsterna i prognosen. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet redovisa ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning.76 Den prognostiserade utvecklingen av skatte- underlaget blir därmed vanligtvis styrande för prognosen för utgifterna . Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat 2015 har kommunsektorn redovisat starkare finanser än och . Skillnaden mellan resultat och finansiellt sparande Balanskravet och kravet på god ekonomisk hus- hållning för kommuner och landsting är kopplade till resultatet, medan det finansiella sparandet är kopplat till målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparandet motsvarar skillnaden mellan in- 75Det finansiella sparandet definieras av det internationella regelverket för nationalräkenskaperna. Det är nationalräkenskaperna som är grunden för regeringens utfallsredovisning av det finansiella sparandet och prognos för kommunsektorns finanser. 76God ekonomisk hushållning antas i normalfallet motsvara ett resultat som motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen, vilket också är ett vanligt förekommande mål inom kommunsektorn. resultatet har varit positivt alla år (se diagram 10.1). Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet har ökat, främst på grund av högre investeringsutgifter. Kommunsektorns finanser har även påverkats av tillfälliga poster, exempelvis pensionsskuldsökningar till följd av förändringar av diskonteringsräntan för pensioner. Detta påverkar jämförelsen mellan resultatet och det finansiella sparandet. Diagram 10.1 Finansiellt sparande och resultat Miljarder kronor, utfall –2015, prognos 2016–2020 Resultat före exraordinära poster Källor: och egna beräkningar Det förbättrade finansiella sparandet 2015 jämfört med berodde till stor del på det tillfälliga stöd till kommunsektorn om som beslutade om . Hela beloppet redovisades som en inkomst för kommunsektorn 2015 i termer av finansiellt sparande, som förbrukningen av resurserna kan ske både 2015 och 2016. I resultattermer har kommunsektorn redovisat av intäkten 2015. Resterande del kommer att redovisas som en intäkt 2016, vilket bidrar till ett förbättrat resultat detta år. ökade både inkomsterna, även exklusive det tillfälliga stödet, och utgifterna i en högre årstakt än den genomsnittliga ökningen . Såväl skatteinkomsterna som konsumtionsutgifterna ökade. Det berodde bl.a. på en stark utveckling på arbetsmarknaden och på det stora antalet asylsökande. Resultatet för kommunsektorn före extra- ordinära poster var något högre än 2014 (se tabell 10.1). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 10.1 Kommunsektorns resultaträkning Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Generella statsbidrag redovisas enligt redovisningen i kommuner och landsting, inte enligt nationalräkenskaperna. Det innebär att statsbidraget för läkemedelsförmänen och fastighetsavgiften ingår. ökade intäkterna , vilket bl.a. förklaras av en ökning av verksamhetens intäkter om . Detta var en stor ökning jämfört med genom- snittet –2015, som uppgick till . Ökningen berodde främst på ökade riktade statliga bidrag till följd av det stora antalet asylsökande, men även på en tillfällig återbetalning av från Försäkring om . Skatteintäkterna ökade också starkt 2015. Ökningen, som uppgick till , berodde främst på att skatteunderlaget ökade, men även på att den genomsnittliga skattesatsen höjdes med per i beskattningsbar inkomst. De generella statsbidragen, som de redovisas av kommuner och landsting, ökade , bl.a. till följd av att det tillfälliga stödet till kommunsektorn delvis togs upp som en intäkt 2015. ökade verksamhetens kostnader för kommunsektorn som helhet. Ökningen var stor jämfört med genomsnittet 2011–2015, som uppgick till . Den stora kostnadsökningen förklaras bl.a. av det stora antalet asyl- sökande 2015. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Försämrat finansiellt sparande 2016–2020 bedöms kommunsektorn redovisa ett försämrat finansiellt sparande jämfört med före- gående år (se tabell 10.2). Till stor del beror det på att det tillfälliga stödet som beslutade om inte tas upp som en inkomst 2016 i nationalräkenskaperna, men däremot till stor del väntas förbrukas och därmed belasta utgiftssidan . Tabell 10.2 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges, utfall , prognos –2019 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 2Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. utvecklas skatteunderlaget i kommun- sektorn starkt 2016 och 2017 till följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Vidare höjdes den genomsnittliga skattesatsen i kommunsektorn med per i beskattningsbar inkomst. Även statsbidragen ökar i hög takt 2016 och 2017, främst till följd av det stora antalet asylsökande, men även till följd av förslaget i denna proposition om en höjning av det generella statsbidraget med Skatteinkomsternas utveckling dämpas något 2018–2020, men ligger trots antagandet om oförändrade skattesatser nära den genomsnittliga årliga ökningstakten 1994–2015. Den svagare utvecklingen beror i huvudsak på att lönesumman ökar långsammare när arbets- marknaden når ett balanserat resursutnyttjande och på att skattesatserna i kommunsektorn, enligt den ovan nämnda prognosprincipen, antas vara oförändrade. minskar stats- bidragen mot slutet av prognosperioden, framför allt till följd av lägre riktade statsbidrag inom migrations- och integrationsområdena. Den starka inkomstutvecklingen och 2017 ger utrymme för en stark ökning av den kommunala konsumtionen. Kommunsektorn bedöms som helhet uppnå ett resultat som är något sämre än vad som normalt anses vara i linje med god ekonomisk hushållning. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete och av stats- bidrag. Skatteinkomsterna är till stor del beroende av utvecklingen på arbetsmarknaden. Statsbidragens utveckling påverkas främst av beslutade, föreslagna och aviserade förändringar till följd av ny politik, men även av demografiska förändringar. Stark tillväxt i sysselsättningen ökar skatteinkomsterna framöver I regeringens prognos bedöms sysselsättningen öka i hög takt . Det bidrar till att också lönesumman ökar starkt, med i genomsnitt 2016–2020, vilket är mer än genomsnittet 2000–2015. Pensionerna ökar också i relativt hög takt, med i genomsnitt . Detta innebär att skatteunderlaget för kommuner och landsting ökar i god takt 2016–2020 (se diagram 10.2). Diagram 10.2 Lönesumma och beskattningsbar inkomst Procentuell förändring, utfall –2015, prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget, neutraliseras som regel effekterna av dessa genom att nivån på det generella statsbidraget höjs eller sänks (s.k. skattereglering). begränsades avdragsrätten för privat pensionssparande och 2016 slopades avdrags- rätten helt. Detta beräknas öka de kommunala skatteinkomsterna med . Vidare höjdes grundavdraget för pensionärer i statens budget , vilket minskar skatte- inkomsterna med . Båda dessa förändringar neutraliseras genom skatteregleringar. En samlad bild av utvecklingen av både skatter och statsbidrag, justerad för skatteregleringar, redovisas i tabell 10.3. Skatteinkomsterna, justerade för regel- ändringar som påverkar det kommunala skatte- underlaget, bedöms öka 2016. Den höga utvecklingstakten beror till viss del på att den genomsnittliga kommunalskatten höjs, men den främsta förklaringen är att det kommunala skatteunderlaget utvecklas starkt. Skatteinkomsterna, justerat för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget, bedöms fortsätta att öka i god takt, med i genomsnitt 2017–2020. Utvecklingen mattas dock av något mot slutet av prognosperioden till följd av att antalet arbetade timmar ökar i en långsammare takt (se tabell 10.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 10.3 Skatter och statsbidrag Utfall i miljarder kronor Prognos, procentuell förändring -5,3 -3,3 -2,1 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidrag exklusive ersättning för mervärdesskatt. –2020 antas oförändrad skattesats. Redovisningen av skatter och bidrag exkluderar fastighetsavgift. 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7.2. Källor: och egna beräkningar. Stark ökning av statsbidragen Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels ett generellt statsbidrag, dels riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden. Bidragen från utgiftsområde 8 Migration och utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas uppgå till ca 2016 och 2017. Det motsvarar av de totala riktade statbidragen dessa år. Därefter minskar bidragen från dessa utgiftsområden successivt fram , för att då uppgå till . Det motsvarar av de totala riktade bidragen 2020. Bidraget till landstingen för läkemedelsförmånen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas uppgå till 22–2016–2020, och utgöra ungefär en fjärdedel av de totala riktade statsbidragen dessa år. Kommun- sektorn får också ersättning från staten som avser kompensation för kostnader för viss mervärdesskatt i verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt enligt mervärdes- skattelagen (1994:200). Tabell 10.4 visar den beräknade utvecklingen av de generella och riktade statsbidragen 2016–2020. Minskningen av det generella statsbidraget 2016 jämfört med beror till stor del på att nivån var tillfälligt hög 2015 på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 grund av det tillfälliga stödet till kommun- sektorn om detta år. Det generella statsbidraget ökar sedan kraftigt till följd av förslaget i denna proposition om tillskott till kommunsektorn om . Åren därefter är bidraget i princip oförändrat. Kommuner och landsting kompenseras för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga och för det höjda grundavdraget för pensionärer. innebär andra justeringar en sänkning av det generella statsbidraget. Ett exempel på detta är den beslutade begränsningen av avdragsrätten för privatpensionssparande som leder till ett förbättrat skatteunderlag för kommunsektorn. Tabell 10.4 Årlig förändring av statsbidragen Utfall i nivå , prognos –2020 Förändring, miljarder kronor -8,7 -11,0 -6,5 -4,0 -10,7 -6,3 -4,0 -10,7 -6,2 -3,9 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och riktade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De specialdestinerade statsbidragen inkluderar också kapitaltransfereringar. Skatteregleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar. De riktade statsbidragen ökar kraftigt , för att sedan öka i långsammare takt 2017. Därefter minskar de riktade bidragen successivt fram (se tabell 10.4). Den tydliga ökningen 2016 beror främst på att antalet asyl- sökande ökade kraftigt . De riktade bidragen ökar också till följd av beslutade satsningar, främst inom områden som sjukvård, utbildning och äldreomsorg. Minskningen är framför allt hänförlig till minskade migrations- och integrationsrelaterade bidrag. Det beror bl.a. på omläggningen av ersättningssystemet för ensamkommande barn och på färre personer i mottagningssystemet. Generella statsbidrag bör som utgångspunkt användas när staten förmedlar medel till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpliga att använda. För regeringen är det viktigt att minska det totala antalet styrsignaler som kommuner och lands- ting får (se vidare utg.omr. 25 avsnitt 2.5.4). Kommunsektorns inkomster bedöms också öka när kommuner och landsting anställer ungdomar eller långtidsarbetslösa på traineejobb och extra- tjänster.