prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Det totala antalet asylsökande blev 162 877 . ansökte totalt 81 301 om asyl. Flest sökande kommer från och därefter . Ersättningar och bostadskostnader ökade med . Det totala antalet kom- munmottagna enligt förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar uppgick till 51 197. var antalet kommunmottagna 46 504. har totalt 109 235 uppehålls- tillstånd beviljats. beviljades 110 610 uppehållstillstånd. Ersättningar till kommuner vid flykting- mottagande ökade med . Därav ökade ersättningen för ensamkommande barn med . Det kom 35 369 ensamkommande barn till för att söka asyl 2015. Antalet kommunmottagna barn var 3 794. Antalet ensamkommande barn 2014 var 7 049 varav 3 396 blev kommun- Det är främst asylsökande barn från som ökat. De utgjorde av totalt antal ensamkommande asylsökande barn föregående år. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Staten och kommuner och landsting (SKL) har 2015 ingått en överenskommelse som reglerar formerna för statens bidrag till läkemedelsförmånerna. Senast en sådan överenskommelse fanns var 2011. De ökade kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2015 beror främst på att landstingen kompense- rats för kostnader för nya behandlingsmetoder för Hepatit C som ett resultat av den nya överenskommelsen. Lågstadielyftet och andra ökningar inom skolområdet betalades statsbidrag till kommunerna ut för fler lärare i de lägre årskurserna i . Utbetalningen avser /2016 och fördelas lika mellan åren. redovisas i stats- bidrag till primärkommuner för lågstadielyftet. bidrag till primärkommuner för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet har ökat med . Kommunerna fick också mer för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Statsbidrag för yrkesutbildning inom komvux och särvux minskade däremot med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Den BNI- baserade avgiften ökade med och den mervärdesskattebaserade av- giften ökade med . Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internation- ella bidrag genom minskade med . utbetalning av dag- ersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslags- posten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Nationalräkenskaperna har efter ut- redning beslutat att person utan uppehålls- tillstånd ska anses representera ett utländskt hushåll. Kontanta ersättningar som ges direkt till individer betraktas då som transferering till det land individen tillhör. Dessa ersättningar ökade med . Marknadsvärdering gav minskade avsättningar Avsättningen till Kärnavfallsfonden minskade kraftigt jämfört med , beroende på mark- nadsvärderingen av tillgångar. Även avsättningen till Insättningsgarantifonden minskade kraftigt eftersom effekten av marknadsvärdeförändringar är betydligt mindre än . 3.1.4Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2015. Det är en ökning med jämfört med . och Försvarsmakten har de högsta personalkostnaderna. lönekostnader ökade vilket beror på många nyanställningar och ökat över- tidsuttag på grund av en mycket kraftig ökning av antalet asylsökande. Arbetsförmedlingens lönekostnader ökade , vilket beror på nyrekrytering främst inom ramen för etableringsuppdraget som syftar till att få nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har också sagt upp avtalen med externt upphandlade etableringslotsar och ersatt dessa med egna anställda medarbetare, s.k. etableringsresurser. Statens lokalkostnader ökade med . har de största lokal- kostnaderna och de ökade med 1,1 miljarder Efterfrågan på platser i anläggnings- boende för asylsökande överstiger antalet avtalade platser och därför hyr tillfälliga platser som är betydligt dyrare. Övriga driftkostnader minskade med 0,2 mil- jarder kronor. Bland annat minskade kostna- derna för det militära försvaret. Försvarsmaktens driftkostnader har minskat vilket bl.a. förklaras av att reservdelar och utbytesenheter från utrangerade JAS 39 A/B invärderats som beredskapsvarulager. Vissa garanti- och kreditkostnader ökade med . () totala kostnader i garantiverksamheten ökade med främst på grund av ökat behov av reservering för framtida skador som följd av ett ökat utestående engagemang. Ökningen av utestående garantier beror i huvudsak på garantin för finansieringen av köp av Gripenplan från . avskrivningar ökade med . 3.1.5Försämrat resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag minskade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. Resultatet för försämrades med . Lägre priser och lägre sålda volymer järnmalm påverkade resultatet negativt. Försämringen inkluderar en nedskrivning av materiella anläggningstillgångar på . Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket är lägre än föregående år. resultat försämrades med . och avser främst kärnkraft, gruvverksamhet och vattenkraft i . Föregående år gjordes avsättningar på 5,7 mil- jarder kronor. Lägre elpriser har påverkat resultatet negativt med . Resultatet påverkas gynnsamt av en positiv skatteffekt på . 3.1.6Nettokostnaden för statsskulden minskade uppgick nettokostnaden för statsskulden till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med . Orsaken var främst att positiva orealiserade valutakursförändringar ökade med medan de negativa realiserade valutakursförändringarna ökade med . Den positiva effekten uppstår när kronan stärks mot lånevalutan under lånets löptid. Övriga finansiella intäkter minskade med , främst beroende på att föregående års belopp innehöll marknadsvärde- ökningar för obligationer på ca . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital . Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Andelar i hel- och delägda Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa netto- förmögenheten och motsvarar i huvudsak statsbudgetens ackumulerade underskott över åren. Vid utgången av 2015 var nettoför- mögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld. Det är en försämring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas så här: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets underskott enligt resultat- Värdeförändringar av aktier och andelar Utjämningspost vid eliminering av Förändringen av nettoförmögenheten orsakas dels av årets underskott i resultaträkningen på , dels av påverkan av enstaka transaktioner som förändrar tillgång- ars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. En återkommande förklaringspost är värdeförändringar av statligt ägda företags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter till +3 miljarder kronor. Vi eliminering av myndigheters inne- hav av inomstatliga värdepapper värderade till marknadsvärde mot mot- svarande skuld förs mellanskillnaden till netto- förmögenheten. uppgick föränd- ringen av mellanskillnaden till +3 miljarder kronor. 3.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Värdet av väganläggningar som blev klara var . Större objekt som öppnades för trafik var E20 , E4 , E18 –och . Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var . Större projekt som färdigställdes var tunneln genom och Pågatågen i nordösta och södra . I färdigställda investeringar ingår också arbeten för ökad kapacitet och framkomlighet, som på sträckan – , och upprustningar, som på sträckan –och –. Stora pågående nyanläggningar har färdigställts Pågående nyanläggningar hos minskade. investeringar uppgår till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt som till exempel E4 Förbifart , Västsvenska vägpaketet och . har färdigställt projekt värda . Värdet av maskiner, inventarier, installationer m.m. ökade . Av årets totala investeringar på står för . Det förklaras främst av de helikoptrar som har anskaffats. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. bandvagnar, terrängbilar, JAS 39 C/D och mörkerstridsutrustning. genomförde Försvarsmakten utrangeringar för . Utrangeringarna avsåg främst JAS 39 A/B. Beredskapslagrets värde ökade med . Ökningen beror på att reservdelar och utbytesenheter för utrangerade JAS 39 A/B invärderats som beredskapsvarulager till ett bokfört värde om . Värdet på , och minskade De finansiella anläggningstillgångarna minskade Andelar i hel- och minskade med 22 miljarder Förändringen utgörs främst av årets förlust som uppgick till . omvärdering av förmånsbestämda pensions- planer en positiv påverkan med . Skatt relaterat till poster som påverkade eget kapital vid sidan av resultatet uppgick till . En tilläggsköpeskilling avseende tidigare förvärv av aktier påverkade andelsvärdet negativt med . minskade i värde med vilket främst beror på periodens förlust , vilket till en del beror på andelen av årets resultat på samt andelen av utdelning på . Negativa valutakursdifferenser och skatter samt positiv påverkan av omvärdering av pensionsplaner och kassaflödessäkring har netto påverkat andelsvärdet negativt med vid sidan av resultatet. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Långfristiga fordringar ökade med . fordringar på Eurocontrol avseende terminal- och undervägs- avgifter ökade med , främst på grund av omklassificeringar och till- kommande poster vid övergång till brutto- redovisning av återvinningsbara under- och överskott som fordran och skuld. Statens lån till ökade utlåning till ökade med . Riksgälds- kontoret redovisar eller av statens utlåningsfordringar och de består huvudsakligen av fordran på för utlåning i dollar och euro, som ökade med eftersom kronan för- svagades mot dollarn. CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , inklusive reservation för osäkra fordringar. Ökningen av lånefordran beror främst på att nyutlåningen var större än amorteringarna och att det tillkommit många nya låntagare som ännu inte blivit återbetalningsskyldiga. De beräknade osäkra fordringarna är i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. EKN:s fordringar utgörs av premiefordringar i garantiverksamheten. Fordringar som gäller efterskottspremier ökade med nära efter justering för risk och nuvärdes- beräkning. Det beror på att premieinkomsterna ökade så att de var de högsta i EKN:s historia. Ökningen förklaras till största delen av garantin för Gripenplan till . Premierna för den affären kommer att betalas löpande i efterskott och detta ökar EKN:s premie- fordringar kraftigt. Affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga fordringar Övriga kortfristiga fordringar ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror i första hand på att effekten av affärsdagsredovisning ökade . Vid affärsdags- redovisning uppstår en fordran när ett avtal om försäljning av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuat- ioner i effekten av affärsdagsredovisningen. Motsvarande effekt förekommer på skuldsidan i samband med köp av värdepapper. fordringar på skattekontot ökade med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Fordran på kommuner och landsting är slutavräkning av kommunalskatt som minskade jämfört med . gör slut- avräkning andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedel mot de preliminära medel som betalat ut till kommuner och landsting under inkomståret. Förutbetald EU-avgift och läkemedelsförmån Kammarkollegiet har enligt regeringens beslut betalat av EU- avgift till konto . Dessutom har för läkemedelsförmåner betalats till landstingen en månad tidigare än enligt ordinarie betalnings- plan. Periodiserade skatter ökade upplupna intäkter Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de skatter som betalats in och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av upplupna intäkter redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är högre än de betalda skatterna som redovisat. En upplupen intäkt innebär här att de periodiserade skatteintäkterna är högre än de betalda skatterna. Upplupna skatteintäkter ökade med nära och posten upplupna intäkter totalt ökade med . Värdepapper och andelar minskade Värdepapper och andelar minskade med och minskningen avser repor i egna statspapper. Placeringar i repor är en del av statsskulds- förvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placeringsbehovet vid bokslutstidpunkten. Fonder ökade med jämfört med . har Stabilitetsfondens behållning ökat med . Kärnavfallsfonden ökade med och Insättningsgarantifonden med . Avsättningar för statens tjänstepensioner ökade med . Avsättningen på- verkades mest av att räntan i beräknings- grunderna sänktes, vilket ökade avsättningen med . Övriga avsättningar ökade med . EKN:s avsättningar för risker i garantiengagemang ökade med . Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket är en ökning . Den stora ökningen hänger samman med garantin för finansieringen av köp av Gripenplan från . Det var EKN:s största affär någonsin och garantin uppgick till . Affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga skulder Övriga kortfristiga skulder ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror i första hand på att effekten av affärsdagsredovisning ökade . Motsvarande effekt förekommer på tillgångssidan i samband med försäljning av värdepapper. kontoöverskott på skattekontot har ökat med . redovisar en ökning av upplupna kostnader med . De största ökningarna avser upplupna kostnader för placering av barn med . Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som föränd- ringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. -1 187 270 -1 148 251 Finansiellt netto för statens 3.3.1Statens verksamhet gav positivt kassaflöde Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultat- räkningen, var positivt med 2015, vilket netto är högre än föregående år. Skillnaden beror främst på att skatteinbetalningarna var högre. Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Inbetalningar från avgifter och andra ersättningar ökade beroende på högre utdelningar från statliga bolag. Förändringarna av fordringar och skulder som redovisas under posten Justeringar till betalningar har netto påverkat kassaflödet positivt med mer än föregående år vilket beror på effekter av affärsdagsredovisning vid handel med finansiella instrument. 3.3.2Investeringarna blev något lägre Kassaflödet i investeringsverksamhet var nega- tivt med vilket är något mindre än föregående år. Investeringsutgifterna uppgick till , vilket är en minskning med hänförligt till framför allt materiella anläggnings- tillgångar. minskade kassaflödet från försäljning av anläggningstillgångar med 2,5 mil- jarder kronor. Bland de materiella investeringarna har inve- steringar i beredskapstillgångar ökat . Investeringar i väganläggningar har minskat medan investeringar i järnvägsanlägg- ningar har ökat. Investeringar i fastigheter och markanläggningar har minskat med beroende på att gjorde stora investeringar . Övriga investeringar uppgår till vilket är en minskning med . Det är framför allt Svenska kraftnäts nätinvesteringar som har minskat med jämfört med föregående år (se not 61). 3.3.3Statens nettoutlåning var högre än 2014 Statens nettoutlåning, skillnaden mellan årets nyutlåning och årets erhållna amorteringar, uppgick till vilket är en ökning med . Centrala () utlåning har ökat med och nyutlåning till uppgick till som berodde på valutakursförändringar. Amorteringarna har minskat med beroende på att lån till amorterades 2014 med . 3.3.4Kassaflödet från finansiella aktiviteter försvagades Nettobetalningar från finansiella aktiviteter var negativt med , en försvagning med . Framför allt har realiserade kursdifferenser och valutakursförändringar påverkat posten negativt. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta. Statens netto- upplåning uppgick till , dvs. staten har ökat sina lån. Statsskulden ökade med medan orealiserade negativa valutakursförändringar i upplåningsverksamheten innebar att upplånings- behovet var högre än förändringen av statsskulden. 3.3.6Samband mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I nedanstående tabell visas sambandet mellan resultaträkningen och saldot i statens budget 2015. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finansierings- analysens saldo. Därefter visas justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningens statens budgetsaldo 2015 Justeringar för poster som ej medför Justeringar för förändringar av Övriga transaktioner som påverkar Förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt Transaktioner som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar uppgår till och består av avskrivningar och ned- skrivningar med och avsätt- ningar och fondering med . Resultatandelar i statens hel- och delägda företag uppgår till , marknads- värdesförändringar på värdepapper uppgår till samt realisationsvinster m.m. . Från detta avgår orealiserade valutakursförändringar med -. Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultat- räkningen. Nettofordringarna för skatter har ökat med ca beroende på att inbetalda skatter är lägre än skatteintäkterna enligt resultaträkningen. Även fordringar för transfereringar har ökat med beroende på att flera bidrag betalades ut . Hos har fordringarna minskat och skulderna ökat i statsskuldförvaltningen, vilket ger en positiv påverkan med nästan . Nettoförändringen av övriga fordringar och skulder ger en positiv påverkan på likvida medel med . Den samman- lagda nettoeffekten av förändringar av fordringar och skulder blir därmed -2,. Övriga transaktioner som påverkar betal- ningar är främst investeringar som gav ett utflöde av likvida medel på . Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet negativt med medan utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde på Nettoeffekten av dessa transaktioner var -. budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om årsredo- 3.3.7Justeringar som är hänförliga till visning och budgetunderlag reglerar grund- Finansieringsanalysens saldo var negativt med , vilket är mindre än saldot i statens budget som var negativt med . Att netto- upplåningen är positiv innebär att staten ökat sina lån. Skillnaden mellan statens netto- upplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som påverkar budgetens saldo men som påverkar statsskulden först i efterföljande perioder, t.ex. kortfristiga placeringar. har minskat sina kort- fristiga placeringar med . Skillnaden i övrigt beror bl.a. på poster som har påverkat lånebehovet men inte statsskulden, bl.a. gäller det förändring av myndigheters innehav av statspapper och skuldskötselåtgärder, vilket sammantaget påverkat statsskulden med nära . Myndigheternas innehav av statspapper har ökat med vilket är en viktig del av detta. Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203), och grundas på de statliga myndig- heternas årsredovisningar. Dessa upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstaganden som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisnings- principerna. Denna praxis består av lösningar som anges nedan under rubrikerna Omklas- sificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster, om lösningarna inte bedömts vara oväsentliga. redovisas nya företeelser i årsredovisningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats. Då hämtas vägledning från principer som framgår av internationella redovisnings- standarder för offentlig sektor respektive principer som tillämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i eller så saknas vägledning i internationella standarder och ställning måste därför tas i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för att värdera och klassificera intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder utgår därför från bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Undantag kan emellertid finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och för sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Transfereringar redovisas enligt bokförings- mässiga grunder, dvs. det år som kostnaden hänför sig till. I de flesta fall anses kostnaden 3.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och sammanfalla med utbetalningen. periodiseras endast när den tydligt går att Räkenskapsåret är kalenderåret. hänföra till ett visst år. intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. oberoende av när betalning sker. Den konsoliderade resultat- och balans- räkningen och finansieringsanalysen är upp- Skatteinkomsterna redovisas fullt periodiserade, ställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ det år intäkterna hänför sig till. många skatter för ett kalenderår beslutas först i efterhand, är det slutliga utfallet från beskattningen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat beskattningsutfall och förväntade inbetalningar. Metoden för att beräkna periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag och på totalsammanställningar som Finansdepartemen- tet och byggt upp och utvecklat .