prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Orga- nisationsbidraget kan lämnas till barn- och ungdomsorganisationer, barn- och ungdoms- organisationer som företräder nationella minoriteter i , barn- och ungdomsorga- nisationer som företräder personer med funktionsnedsättning samt, under högst , till barn- och ungdomsorganisationer som inte uppfyller villkoren om antal medlemmar och geografisk spridning i den nämnda bidrags- förordningen. disponerade MUCF ca att fördela som organisa- tionsbidrag till barn- och ungdomsorganisa- tionernas verksamhet samt att fördela som organisations- och projektbidrag. var antalet bidragsgrundande medlemmar 6–593 018 personer i 106 barn- och ungdomsorganisationer. Det är frivilligt att lämna uppgift om könstillhörighet. Uppgift har inte lämnats av 13 326 medlemmar. Av övriga medlemmar var 285 607 unga kvinnor och 321 966 unga män. fördelades också ca i organisations- och pro- jektstöd till barn- och ungdomsorganisationer. MUCF genomförde 2014 en tematisk analys av fritid och organisering. Mot bakgrund av vad som där framkom har regeringen gett MUCF i uppdrag att genomföra en kartläggning av den öppna fritidverksamheten. Uppdraget ska redo- visas . Regeringen har i regleringsbrevet också gett MUCF i uppdrag att kartlägga, beskriva och sprida goda exempel om hur det unga civilsamhället skapar mötesplatser för unga nyanlända (dnr U2015/05946/UF). MUCF ska lämna förslag på hur denna typ av verksamheter kan stödjas genom ytterligare åtgärder på nationell, regional och lokal nivå. Uppdraget ska redovisas . LSU - ungdoms- organisationer disponerar för samordning och utbildning av ungdomsorganisa- tioner samt förmedling av kontakter mellan organisationerna när det gäller insatser för mottagande av unga asylsökande och nyanlända. Regeringen beslutade att avsätta till stöd för sommar- lovsaktiviteter i landets kommuner 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (dnr S2016/00439/FST). Stödet utbetalas av MUCF. Syftet med stödet är att kommunerna ska kunna erbjuda aktiviteter som ger stimulans och personlig utveckling. Aktiviteterna ska stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration och skapa kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Satsningen ska pågå 2016–2019. Insatsen beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , och . Ungdomsministrarna antog vid rådsmötet den Europiska ungdomsrapporten och en resolution om en arbetsplan för ung- domsfrågor. Ungdomsministrarna i EU har även antagit en resolution om stimulering av ung- domars politiska deltagande i demo- kratiska liv. har diskussionen handlat om ungdomspolitikens bidrag för att förhindra och motverka våldsbejakande radika- lisering. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politik- område i de nordiska länderna och de själv- styrande områdena. antogs en ny tvärsektoriell strategi för barn och unga 2016–2022. har deltagit i kampanj No Hate Speech Movement. Den svenska kampanjens syfte har varit att 2013–2014 höja kunskapen, särskilt hos barn och ungdomar, om bl.a. främlingsfientlighet, sexism och liknande (dnr A2013/02317/DISK A2014/01205/DISK). fattades beslut att förlänga kampanjen och att utvidga kampanjen till att även omfatta våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/01869/D). Kunskap om ungas levnadsvillkor Genom uppföljningssystemet för ungdoms- politiken följer regeringen utvecklingen av ung- domars levnadsvillkor för att möjliggöra en bedömning av måluppfyllelsen. Uppföljnings- systemet administreras av MUCF och består av uppföljning av 55 indikatorer som belyser ungas levnadsvillkor, tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen av ungas levnads- villkor (Fokusrapporter) samt attityd- och värderingsstudier. Regeringen inledde 2010 ett arbete med att utvärdera och förändra uppföljningssystemet för den nationella ungdomspolitiken. Arbetet har bedrivits i flera steg. Utvecklingsarbetet är nu slutfört i och med att MUCF på regeringens uppdrag tog fram och lanserade webbportalen . Syftet med portalen är att beskriva fakta om ungas levnadsvillkor på ett enkelt och användarvänligt sätt för en bred målgrupp i samhället. Portalen redovisar huvud- sakligen de drygt 60 ungdomspolitiska indika- torerna. Flera av dessa indikatorer redovisas även på regional och lokal nivå, vilket ökar tillgäng- ligheten av data för politiker och tjänstemän på regional och lokal nivå. Regeringen uppdrog åt MUCF och att –2016 stärka och sprida kunskap bland beslutsfattare och yrkesverksamma på kommun- och landstings- nivå om vad ett barnrätts- och ungdoms- perspektiv innebär och hur man på ett menings- fullt sätt kan föra dialog med flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män. Myndigheterna redovisade en delrapport och uppdraget ska slutredovisas . Inom uppdraget pågår fyra olika delprojekt med inriktning på att öka kunskapen om barnrätts- och ungdomsperspektiven bland beslutsfattare på lokal och regional nivå, att öka barnrätts- och ungdomsperspektiv inom särskilda områden, att fördjupa kunskapen om levnadsvillkor genom dialog med barn och unga och att genomföra och följa upp den lokala och regionala barnrätts- och ungdomspolitiken. Uppdraget har inneburit att en väl fungerande och utvecklande samverkan uppstått mellan myndigheterna och att man lärt sig av varandra när det gäller bl.a. metoder och uppföljning. Vidare har den lokala och regionala nivån upplevt att det är mycket positivt att få en samlad bild av barnrätts- och ungdomsperspek- tiven och intresset för myndigheternas kunskap och stöd förefaller ha ökat. MUCF har kunnat utveckla den lokala uppföljningen med metoden Unga direkt. MUCF genomförde 2015 den nationella ungdomsenkäten (LUPP) för femte gången . Enkäten innehåller återkommande frågor som bl.a. ger underlag till de ungdoms- politiska indikatorerna men också tillfälliga frågor som kan ge underlag till pågående studier. Den nationella ungdomsenkäten (LUPP) besvarades 2015 av 49 aktörer, 2014 av 24 aktörer, och 2013 av 39 aktörer. Jämställdhet för unga kvinnor och unga män Jämställdhetsperspektivet har i allt högre grad integrerats inom ungdomspolitiken, bl.a. genom att MUCF har integrerat jämställdhets- perspektivet i genomförandet av verksamheten. Analyser av ungas levnadsvillkor belyser som regel situationen för unga kvinnor respektive unga män och ger underlag för analyser av hur ungdomspolitiken kan bistå i arbetet med att möta de jämställdhetspolitiska målen. MUCF har arbetat med uppdraget Pojkars och unga mäns attityder till jämställdhet, maskulinitet och våld (dnr U2011/02232/UF). Myndigheten har tillgodosett en stor målgrupp och svarat mot en omfattande efterfrågan på den utbildning, kunskap och metodmaterial som myndigheten utvecklat. Som följd av uppdraget har kunskaperna om våldsförebyggande arbete med ett genusperspektiv ökat bland myndigheter och kommuner. MUCF fick i uppdrag att genomföra en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande (dnr U2014/03013/UF). har myndig- heten genomfört detta uppdrag genom att förvalta och fortsätta att sprida den kunskap och de metoder som tagits fram inom tidigare uppdrag. Regeringen har genomfört ytterligare insatser för att stärka unga hbtq-personers situation. Bland annat är MUCF strategisk myndighet för hbtq-frågor. har MUCF haft i uppdrag att genomföra insatser för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer (dnr U2014/07545/UF samt dnr Ku2015/01108/DISK). Insatserna har genom- förts i samråd med . MUCF har tagit fram ett stödmaterial för skolpersonal, Öppna skolan, som kan användas för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fortbildning men också i det dagliga arbetet på skolan för att skapa bättre skolmiljöer för hbtq- ungdomar. Myndigheten har även genomfört föreläsningar för att sprida stödmaterialet och kunskap om hur skolan kan bli en tryggare plats för dessa unga att vistas på. Uppdraget slutrapporteratdes i Tryggare skolor (dnr U2016/01012/UF). Forte har samordningsansvaret för svensk barn- och ungdomsforskning. Forte ska på olika sätt stödja detta mångdisciplinära och breda forskningsområde. Stöd lämnas som programstöd, anställningar och projektstöd. Forte gör strategiska satsningar inom området, skapar samverkan mellan olika finansiärer, sprider forskningsresultat samt ordnar mötes- platser för forskare och praktiker. Regeringen har gett Forte i uppdrag att genomföra en kartläggning av den ungdomsforskning som bedrivits (dnr U2015/05946/UF). 15.3.4 Analys och slutsatser Målet för utgiftsområdet är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Utgångspunkten ska vara ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättig- heterna så som de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden. Unga har i många avseenden goda levnads- villkor. Ungas hälsa och sociala förhållanden är generellt goda, särskilt i jämförelse med andra länder. Ett antal utmaningar som påverkar goda levnadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Vissa grupper av ungdomar möter fortsatt stora utmaningar, bl.a. unga med funktions- nedsättning, unga hbtq-personer, unga som lever i socioekonomiskt utsatta områden och unga nyanlända. tog emot ett rekordhögt antal unga asylsökande. Av de som sökte asyl i var (68 000 individer) 13–, varav 35 000 var ensamkommande barn . Hur detta påverkar måluppfyllelsen kan ännu inte bedömas. Regeringen har inom ramen för ungdoms- politiken ett starkt fokus på att stärka ungas 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 etablering i arbets- och samhällslivet och en särskilt prioriterad fråga är unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen har därför genomfört flera viktiga insatser . Bland annat har regeringen beslutat om en strategi för unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare som ska fungera som nationell sam- ordnare för denna grupp. För att ytterligare främja samverkan har MUCF fått i uppdrag att fördela statsbidrag för att starta nya eller utveckla befintliga samverkansmodeller mellan kommuner, landsting, statliga myndigheter, näringsliv och det civila samhället. Det är av vikt att alla som ska omfattas av kommunernas aktivitetsansvar får tillgång till ett gott och likvärdigt stöd oavsett var de bor. Det finns stora skillnader vad gäller hur mycket fritid unga har och hur aktiva de är. värderar många unga fritiden högt. har regeringen genomfört flera insatser för att stimulera unga, såväl unga kvinnor som unga män, att delta i den lokala demokratin för att ge möjligheter för ungas röster att höras. Det är viktigt att den kunskap och de erfarenheter samt de förslag som lämnats tillvaratas och utvecklas vidare. En viktig grund för att kunna vidta relevanta åtgärder inom ramen för ungdomspolitiken är att det finns aktuell och relevant kunskap om ungas levnadsvillkor, attityder och värderingar. MUCF har spelat en viktig roll för att skapa denna grund genom att på olika sätt ta fram, samla och sprida kunskap inom området. 15.4.112:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 41 788 tkr prisnivå. 3Motsvarar 41 788 tkr prisnivå. 4Motsvarar 41 789 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågors förvaltnings- utgifter. Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att stärka myndighetens arbete med civil- samhällsfrågor. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 12:1 Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 15.4.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ung- domsverksamhet för ungdomspolitikens genom- förande. Anslaget får användas för sådana admi- nistrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bestämmelser om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer finns i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medels- tilldelningen som avser statsbidrag i form av organisationsbidrag till barn- och ungdoms- organisationer bör MUCF kunna fatta beslut om stödets fördelning . Detta innebär att åtaganden om bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet beslutas för och därmed medför behov av framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Tabell 15.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med 2017 och beräknas minska med 2018 och beräknas minska med då anslaget renodlas till att huvudsakligen avse statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 15.4.312:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom ungdomspolitiken. användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 15.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. I syfte att renodla ändamålen för de anslag som bidrar till finansieringen av särskilda insatser inom ungdomspolitiken skapas anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken. anvisas under anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16 Politik för det civila samhället Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisa- tionernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar också forskning samt annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling samt bidrag till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors orga- nisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Idrottspolitiken omfattar statliga insatser som syftar till att främja idrott och motion och sam- tidigt bidra till förbättrad folkhälsa. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.3Mål för politiken för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald av verksamheter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ m.m. En rad faktorer påverkar villkoren för det civila samhällets organisationer. De effekter som insatser inom politiken för det civila samhället har på dessa villkor är svåra att mäta och avgränsa från effekterna av insatser som görs inom andra verksamhetsområden. Ansvaret för politikens genomförande vilar på stora delar av . En årlig uppföljning görs av den interdepartementala arbetsgruppen inom som har till uppgift att följa utvecklingen och bereda generella frågor om det civila samhällets villkor. (), och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) lämnar viktiga underlag för bedömningen av politikområdets måluppfyllelse. Det civila samhällets självständighet och oberoende ska värnas Principen om självständighet och oberoende 16.4Resultatredovisning för politiken speglar det civila samhällets centrala betydelse för det civila samhället 16.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället samt de sex principer som är centrala inom politiken för det civila samhället och som fastställdes i i och med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195): för demokratin och innebär att organisationerna inom det civila samhället självständigt ska kunna formulera sitt uppdrag i samhället utifrån sin egen värdegrund. Ett sätt att värna organisationernas själv- ständighet och oberoende är att säkerställa att den statliga styrningen genom bidrag inte blir alltför omfattande. Att staten lämnar generella organisationsbidrag kan också vara av betydelse för självständigheten. –självständighet och oberoende, –öppenhet och insyn, samt Statligt bidrag till det civila samhällets organisationer Diagram 16.1 Fördelning av statsbidrag Källa: uppföljningsenkät som avser Statsbidrag om sammanlagt ca fördelades till det civila samhällets orga- nisationer inom flertalet verksam- hetsområden. I området politiken för det civila samhället ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitt 16:6 respektive 16:7 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till frilufts- organisationerna. MUCF hanterar ett antal organisationsbidrag som kan sökas av organisationer på nationell nivå. Sammanlagt 384 organisationer lämnade in ansökningar och 333 av dem beviljades organisa- tionsbidrag 2015. Av statsbidraget till kvinnors organisering som MUCF fördelade utbetalades som organisations- eller etablerings- bidrag, vilket är likvärdigt med tidigare års nivåer. Vidare fördelade stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer 2015. Stödet fördelades till samtliga åtta riksdagspartier, vilka alla har en kvinno- organisation. 94 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag till allmänna samlings- lokaler , vilket är likvärdigt . Ett ökat fokus på civilsamhällets roll i demokratin beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2015:38) till utredningen stärkt civilsamhälle. Beslutet innebar att fokus på civilsamhällets roll i demokratin tydligt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utredaren fick bl.a. i uppdrag att föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Utredarens arbete redovisades i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Principen om dialog kännetecknar förhållandet mellan regering och det civila samhället. Politiken för det civila samhället ska stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald av verksamheter. Dialogerna mellan regeringen och organisa- tioner i det civila samhället ska bl.a. bidra till att bredda och fördjupa underlag för offentligt beslutsfattande. Ett formellt remissförfarande kan kompletteras med att information och synpunkter från det civila samhällets organisa- tioner hämtas in på andra sätt. fanns i 60 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Omkring 850 organisationer del- tog vid dessa möten. Utöver dessa fasta forum för samråd anordnade också 147 möten (konferenser, hearings, m.m.) för samråd med det civila samhällets organisationer i specifika frågor. Sakråd – ny modell för att ta fram fördjupat underlag i Regeringen har tagit fram en modell i syfte att stärka samråd och samverkan med det civila samhällets organisationer angående sak- frågor inom olika politikområden. I framtag- andet av modellen – som kallas sakråd – involve- rades över hundra nationella organisationer, bl.a. genom två samråd. Sakråd prövades i piloter , bl.a. i frågor som rörde flyktingsituationen. Dialogen med civilsamhället intensifierades med anledning av flyktingsituationen bjöd kultur- och demokratiministern in ett tiotal organisationer till ett rundabordssamtal med anledning av flyktingsituationen. genomfördes tio möten på olika teman, exem- pelvis ensamkommande barn, boendesituation, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hälso- och sjukvård för asylsökande, delaktighet och nyanländas etablering på arbetsmarknaden. 46 organisationer och trossamfund var represen- terade vid minst ett möte. Även berörda myndigheter deltog, t.ex. , och samt flera departement. Parallellt besökte kultur- och demokrati- ministern regelbundet civilsamhällesorganisa- tioner där asylsökande och nyanlända omfatta- des av verksamheten. träffade statsrådet ett tjugotal organisationer på lokal och regional nivå på orter som , , , , , och . Även före- trädare för kommuner och länsstyrelser deltog vid besöken. Partsgemensamt forum (PGF) är en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och det civila samhällets organisationer och ska bl.a. följa upp och utveckla politiken för det civila samhället. genomfördes fem möten.