prop · H303185 · 2016-05-26 00:00:00 — De högre administrativa kostnaderna måste dock vägas mot nyttan av att konsumenter kan använda vinteralkylat och på så sätt kunna bidra till mindre luftföroreningar och minska riskerna för deras hälsa. Drivmedelslagen bör ändras på så sätt att det blir möjligt för bränsleleverantörer att tillhandahålla en alkylatbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 95 kilopascal . Vinteralkylat ska tillhöra miljöklass 1 Regeringens förslag: Alkylatbensin som tillåts att ha ett högsta ång- tryck på 95 kilopascal av året som inte definieras som sommar enligt drivmedelslagen ska tillhöra miljöklass 1. Transportstyrelsens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända. 2015/16:185 Skälen för regeringens förslag: Eftersom alkylatbensin har bättre hälso- och miljöegenskaper bör även vinteralkylat tillhöra miljöklass 1. Dagens alkylatbensin tillhör också miljöklass 1. Det saknas skäl att göra skillnad mellan dagens alkylatbensin och vinteralkylaten. 7 Ändring i den s.k. pumplagen Regeringens förslag: Hänvisningen till en definition av förnybara energikällor i direktiv /77/EG ska ändras i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel till att avse en hänvisning till en motsvarande definition i direktiv /28/EG, i lydelsen enligt direktiv (EU) 2015/1513. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen) innehåller en hänvisning till en definition av uttrycket förnybara energikällor i och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Direktiv /77/EG har upphävts genom och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. Hänvisningen i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel till en definition av förnybara energikällor i direktiv /77/EG bör därför ändras till att hänvisa till en motsvarande definition av förnybara energikällor i direktiv /28/EG. Lagrådet har efterfrågat en motivering för den valda tekniken för hänvisningen till det aktuella EU-direktivet. Regleringen i den så kallade pumplagen är en nationell reglering som syftar till att främja tillhandahållandet av förnybara drivmedel. Definitionen bör vara så vid att den omfattar alla drivmedel, dock inte el, som på EU-marknaden kan betecknas som förnybara. I regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16) motiveras definitionens utformning och varför el inte bör omfattas. Pumplagen riktar sig till enskilda näringsidkare. Hänvisningen till direktivet bör avse direktivet i en viss angiven lydelse. En sådan hänvisningsteknik är lämplig eftersom eventuella ändringar i direktivet bör föranleda överväganden om huruvida pumplagen behöver ändras. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Transportstyrelsens förslag innehåller inget förslag på tidpunkt för ikraftträdande men det konstateras att någon särskild hänsyn vid ikraftträdande inte behöver tas. Remissinstanserna har inga synpunkter. Skälen för regeringens förslag: Det är önskvärt att ändringarna i drivmedelslagen kan tillämpas . Enligt Lagrådet bör ändringarna träda i kraft i anslutning till den tidpunkt då vinterperioden börjar enligt drivmedelslagen (2011:319). Regeringen delar Lagrådets uppfattning. Ändringarna bör träda i kraft . Minskade problem med alkylatbensin vid start av motorer i kalla temperaturer Enligt vad branschföreträdare har rapporterat till regeringen kan dagens alkylatbensin orsaka startproblem hos snöskotrar vid utomhustempera- Problemen beror på att det maxi- malt tillåtna ångtrycket på 65 kilopascal hos vanlig alkylatbensin är för lågt för att motorerna ska fungera optimalt. Det uppstår inte samma pro- blem om man använder vanlig vinterbensin, eftersom ångtrycket för det bränslet tillåts vara högre. Då startar motorerna vid dessa låga tempe- Startproblemet för alkylatbensinen skulle kunna lösas om ång- trycket ökas så att det hamnar över gränsen 65 kilopascal, anser bland annat Lantmännen. Av drivmedelslagen framgår de specifikationer på motorbränslen som är godkända för försäljning i . Alkylatbensin med högre ångtryck finns inte som ett möjligt försäljningsalternativ enligt drivmedels- Dagens alkylatbensin är en petroleumbaserad produkt likväl som vanlig motorbensin men har betydligt lägre tillåtna halter av bland annat bensen, aromater, polyaromater och olefiner, vilket ger bättre hälso- och Men är tillgången på alkylatbensin begräns- ad, och det är därför viktigt att den används där miljönyttan är som störst. Vanlig bensin finns som miljöklass I och miljöklass II, och båda miljö- klasserna tillåter ett högre ångtryck . inte för alkylatbensinen, vilket genom 5 § i drivmedelslagen endast öppnar för försäljning av alkylatbensin med ett maximalt ångtryck på 65 kilo- Transportstyrelsen har med anledning av Lantmännens skrivelse fått i uppdrag av att se över den tekniska specifikationen 2015/16:185 för alkylatbensin för att möjliggöra ett tillhandahållande av en vinterkvalitet. I ett sådant arbete ingår att ta fram en lämplig nivå på ångtrycket i form av ett författningsförslag och att säkerställa att den föreslagna alkylatbensinen med ett högre tillåtet ångtryck inte ger oönskade effekter på hälsa och miljö jämfört med den alkylatbensin som finns i dag och jämfört med den mer traditionella vinterbensinen. Vilka alternativa lösningar finns och vad blir effekterna om någon reglering inte kommer till stånd? De lösningar som övervägts utgår från tre huvudsakliga frågeställningar och är därmed inte i alla delar helt alternativa. En närmare beskrivning av respektive lösning lämnas under rubriken och andra Om ingen förändring av dagens reglering av alkylatbensin görs, kom- mer det fortsatt inte att vara tillåtet att sälja en alkylatbensin med ett hög- re ångtryck än 65 kilopascal. Därmed kommer startproblemen att kvarstå för bland annat snöskotrar tankade med alkylatbensin vid temperaturer Det kommer då inte att finnas något mer hälso- och miljövänligt alternativ till vanlig vinterbensin för de brukare som så önskar. De som berörs av regleringen Tillverkare och återförsäljare av alkylatbensin berörs av förslaget till reg- Regleringen påverkar också medborgare och företag som önskar använda en alkylatprodukt som fungerar även . används mestadels till små maskiner såsom motorsågar, gräsklip- pare, häcksaxar och småbåtsmotorer men skulle också kunna bli ett framtida alternativ för brukare av bland annat snöskotrar, motor- sågar och snöslungor . När det gäller snöskotrar och potential för alkylatbensin anpassad för lägre utomhustemperaturer, tänker man kan- ske främst på användning av företag inom vinterturism, där större grup- per är ute och åker på arrangerade skoterutflykter. med oljeinblandning ger oönskade avgaser och stickande lukt. Även statlig och verksamhet är potentiella intressenter, lik- som företag och medborgare inom de areella näringarna det vill säga jordbruk, skogsbruk, renskötsel och yrkesfiske. Kostnadsmässiga och andra konsekvenser 1 a Prova ut det optimalt högre ångtrycket för att en alkylatbensin ska kunna starta vid temperaturer under och införa För att om möjligt minimera påverkan på hälsa och miljö övervägdes in- ledningsvis att prova ut exakt vilket högre optimalt ångtryck som krävs hos alkylatbensinen för att även medge start vid temperaturer under Den tanken övergavs dock snabbt mot bak- grund av de många startförsök som skulle krävas och den förväntade kostnaden för dessa hos ett provningslaboratorium. Mot bakgrund av den genomförda litteraturstudien, som endast inne- fattar dagens alkylatbensin med ett maximalt ångtryck på 65 kilopascal, valdes i stället att låta genomföra jämförande emissionsprovningar mellan vinterbensin och en tänkbar alkylatbensin med 95 kilopascals ångtryck. Syftet var att få en uppfattning om eventuella skillnader i avgasemissioner, vilka i sin tur kan ha en hälso- eller miljöpåverkan. Den senare emissionsprovningen är även den kostsam, men motiverad av verifieringsskäl eftersom den har direkt anknytning till eventuell hälso- eller miljöpåverkan. Att verifiera ett bränsle kostar strax under . 1 b Välja det beprövade och maximalt tillåtna högre ångtrycket för vinterbensin och överföra detta till alkylatbensin När snöskotrarna inte startar med alkylatbensin vid temperaturer under har förarna möjlighet att i stället använda vanlig vinterbensin med ett maximalt tillåtet ångtryck på 95 kilopascal. Det framstår därför som rimligt att även tillåta ett maximalt ångtryck på 95 kilopascal för en alkylatbensin anpassad för kalla utomhustemperaturer, som dessutom kan ge bättre hälso- och miljöegenskaper. 1 c Tillåta det högre ångtrycket för alkylatbensin året runt Ett annat alternativ som övervägts är att tillåta det högre ångtrycket 95 kilopascal för alkylatbensin året runt. Men då detta strider mot internationell reglering är detta inget realistiskt alternativ att gå vidare med. och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG anger ett högsta ångtryck av 60 kilopascal för bensin . har visserligen, då vi är ett land med låga sommartemperaturer, ansökt hos Europeiska kommissionen och också fått en dispens att ha ett högsta ångtryck för bensin på 70 kilopascal . Ett högre ångtryck än den som har fått dispens för är inte tillåtet. En anledning till att man vill begränsa ångtrycket så mycket det går är att ett högre ångtryck kan leda till ökad förångning eller flyktighet hos bensinen och dess ingående komponenter. Detta kan i sin tur leda till ökad hälso- och miljöpåverkan. 2 a Införa ett obligatoriskt krav på att alkylatbensin som saluförs har en lägsta nivå på ångtryck Ett alternativ kunde vara att göra alkylatbensin med ett ångtryck över 65 kilopascal obligatoriskt och en alkylatbensin med ångtryck under 65 kilopascal obligatoriskt . Om ett obligatoriskt krav på en alkylatbensin på exempelvis högst 95 kilopascal ångtryck infördes, skulle sannolikt startproblem hos snöskotrarna vid mycket låga temperaturer minska. Men vore det inte rimligt att kräva av leverantörer av alkylatbensin att alltid tillhandahålla detta, i synnerhet som vissa motorer troligtvis skulle starta även på dagens alkylatbensin med maximalt 65 kilopascal ångtryck. En- ligt uppgift har fyrtaktare större problem att starta vid riktigt låga temperaturer än tvåtaktare. Det skulle även kunna innebära krav på investeringar i produktionsprocessen för en leverantör för att alltid kunna tillhandahålla alkylatbensin med ett ångtryck av 95 kilopascal . 2015/16:185 står inte som rimligt mot bakgrund av att alkylatbensin inte är någon volymmässigt stor kommersiell produkt. Regleringsalternativet med en skyldighet att bara saluföra vanlig alkylatbensin respektive bara en alkylatbensin med ett högre ångtryck medför ökade kostnader för bränsleleverantörerna för lagring och hantering av osålda kvaliteter samt växling av produkt mellan de olika årstiderna. Det som eventuellt skulle kunna tala emot att alkylatbensin med ett högre ångtryck säljs är om det högre ångtrycket medför stor påfrestning på fel valda förvaringskärl. är det vanligt att alkylatbensin säljs i 5 liters plastdunkar på bensinmackar, hos återförsäljare av gräsklippare och på stormarknader med mera. Något exakt svar på den frågan går inte att göra inom denna utrednings ram. Men Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har vid kontakt gjort den allmänna bedömningen att såväl sommarkvalitet som vinterkvalitet av bensin, med deras olika ångtryck, är extremt brandfarliga vätskor. Att öppna en dunk med alkylatbensin med ett ångtryck på maximalt 65 kilopascal eller att öppna en dunk med alkylatbensin med ett ångtryck på maximalt 95 kilopascal utgör lika stora risker, menar myndigheten. Det som kan innebära problem är om man sparar alkylatbensin med det högre ångtrycket och öppnar . Dunken ska tåla det, men det inre trycket kommer att vara betydligt högre i dunken och det kommer pysa ut mer antändbar bränsleånga när man öppnar. Det går heller inte att här svara för hur konsumenten väljer att förvara och hantera oförbrukad alkylatbensin med högre ångtryck . Diskussionen med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har dock varit av mer kortfattad och teoretisk karaktär. Inga praktiska försök kring eventuella risker runt förvaring och distribution av en alkylatbensin med högre ångtryck avsedd för kalla utomhustemperaturer har utförts. Därför rekommenderas att eventuella leverantörer av en framtida alkylatbensin med ett högre ångtryck, innan produkten sätts på marknaden, noga överväger konsekvenserna av olika förvarings- och distributionsalternativ samt gällande lagstiftning på området. Alternativ till distribution av en ny alkylatbensin med ett högre ångtryck i plastdunk kan exempelvis vara pumpar eller cisterner. 2 b Införa en frivillig alkylatbensin med ett högre ångtryck avsedd för användning då utomhustemperaturen är lägre Genom att införa en frivillig alkylatbensin med ett ångtryck på maximalt 95 kilopascal, det vill säga lika högt ångtryck som är tillåtet för vinterbensin, kommer de leverantörer av alkylatbensin som önskar att kunna tillhandahålla detta. Möjligheten ökar då även för dem som så önskar att kunna använda ett drivmedel med bättre hälso- och miljöegenskaper även vid mycket låga temperaturer. möjliggörs att de leverantörer som önskar kan välja att fortsätta tillhandahålla en alkylatbensin av maximalt 65 kilopascal ångtryck året om. 3 a Föreslå en ny miljöklass för en alkylatbensin med ett högre ångtryck I drivmedelslagen delas olika bränslen in i olika miljöklasser, som sedan ligger till grund för bränslets skattesats. Ett regleringsalternativ kunde vara att alkylatbensin med ångtryck över 65 kilopascal tilldelas en egen miljöklass. Men att föreslå en helt ny miljöklass för alkylatbensin med ett högre tillåtet ångtryck framstår inte som rimligt endast mot bakgrund av att ångtrycket höjs via en tillsats av butan som, enligt bedömning, har färre associerade hälsorisker jämfört med vanlig bensin. Alkylatbensin med högre ångtryck blir inte mer hälso- eller miljöfarlig endast på grund av denna butantillsats. Därför framstår det inte heller som rimligt att föreslå en helt ny miljöklass för alkylatbensin med högre ångtryck. 3 b Föreslå att alkylatbensin med ett högre ångtryck placeras i samma miljöklass som dagens alkylatbensin Som också nämnts under 3 a ovan delas i drivmedelslagen bränslen in i olika miljöklasser, som sedan ligger till grund för bränslets skattesats. Dagens alkylatbensin med högsta tillåtet ångtryck på 65 kilopascal är placerad i miljöklass 1, vilket framgår av 5 § i drivmedelslagen. Ur- sprungliga miljöklasser för bensin fanns som bilaga till 6 a § i lagen (1985:426) om kemiska produkter. Regeringens proposition Miljöklassning av alkylatbensin (prop. 1995/96:202) innehöll förslag till en ändring i bilagan till lagen om kemiska produkter. Lagändringen som sedan trädde i kraft innebar att alkylatbensin först likställdes med annan bensin som hänfördes till miljöklass 2 enligt bilagan till lagen. Efter lagen om kemiska produkter har både och lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen hanterat bränslen. I regeringens proposition Sänkt skatt på alkylatbensin (prop. 2001/02:177) föreslogs att energiskatten på alkylatbensin skulle sänkas med per liter. Anledningen var då att man ville stödja användningen av tvåtakts båtmotorer. Detta gjordes genom att också uppgradera alkylatbensinen till miljöklass 1 i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Denna lagändring trädde i kraft . Enligt propositionen Miljöklassning av alternativa motorbränslen m.m. (prop. 2005/06:181) är alkylatbensin dyrare att framställa än vanlig bensin och för att vara konkurrenskraftig omfattas den av en skattenedsättning som har medgetts av (rådets beslut av om tillåtelse, i enlighet med artikel 8.4 i direktiv /81/EEG, för att tillämpa en differentierad energiskattesats för alkylatbensin för tvåtaktsmotorer). Alkylatbensin har alltså historiskt sett länge tillhört miljöklass 1, och att skapa en ny miljöklass för en alkylatbensin med högre ångtryck framstår inte som rimligt, särskilt inte då ångtrycket man enbart avser att höja med en butantillsats som inte skulle göra alkylatbensinen avsevärt mer hälso- eller miljöfarlig. Det framstår inte heller som rimligt att ändra miljöklassen utifrån kopplingen till eventuella skattesatser, eftersom en skattehöjning på alkylatbensin skulle kunna leda till en prishöjning. En prishöjning skulle i sin tur kunna påverka intresset för att tillhandahålla och använda en alkylatbensin som är anpassad för lägre utomhustemperaturer. 2015/16:185 Även den mest saluförda bensinen volymmässigt sommar- och tillhör miljöklass 1 enligt 4 § i drivmedelslagen. Det finns även en bensin miljöklass 2 enligt 6 § i drivmedelslagen, men den förekommer i praktiken inte alls på marknaden . Jämförelse av konsekvenser av de olika regleringsalternativen När man jämför konsekvenserna av de olika regleringsalternativen framstår en kombination av 1 b, 2 b och 3 b som mest optimal. Detta är också utgångspunkten för det författningsförslag som Transportstyrelsen lägger fram, där lösningarna 1 b, 2 b och 3 b vägts mot varandra i den föreslagna ändringen av den nuvarande tekniska specifikationen för alkylatbensin i drivmedelslagen. Det beprövade och maximalt tillåtna högre ångtrycket för vinterbensin är 95 kilopascal. Den föreslagna författningsändringen ger möjlighet för dem som önskar att tillhandahålla en alkylatbensin med det maximala ångtrycket 95 kilopascal, som det också fortsatt blir möjligt för dem som så önskar att tillhandahålla dagens alkylatbensin med ett maximalt ångtryck på 65 kilopascal året runt. Det föreslås även att den tekniska specifikationen för alkylatbensin, inklusive ändringen som inkluderar en alkylatbensin som är anpassad för lägre utomhustemperaturer, fortsatt placeras i miljöklass 1. EU-rättslig och internationell reglering och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG anger ett högsta ångtryck av 60 kilopascal för bensin . har ansökt hos Europeiska kommissionen och också fått en dispens att ha ett högsta ångtryck för bensin på 70 kilopascal , eftersom vi är ett land med låga sommartemperaturer. Det finns däremot ingen begränsning i direktivet för ett högsta ångtryck . Det finns inte heller någon EU-reglering av alkylatbensin. Den nu föreslagna ändringen i de svenska reglerna om alkylatbensin är förenlig med , då ändringen endast innebär att den nu gällande begränsningen till högst 65 kilopascal höjs till 95 kilopascal . Ändringen innebär ingen skyldighet att gå upp till 95 kilopascal utan ger endast en möjlighet att göra det. Jämfört med det som gäller innebär ändringen ett större utrymme för tillhandahållande av alkylatbensin. Även om alkylatbensin inte regleras särskilt i måste förslaget uppfylla kraven i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). Att införa avvikande regler för ångtryck för alkylatbensin skulle kunna utgöra en åtgärd med verkan motsvarande en kvantitativ importrestriktion som förbjuds i artikel 34. Ändringen bedöms ändå som förenlig med EUF-fördraget eftersom den är en berättigad och proportionerlig åtgärd baserad på olika tvingande krav av allmänintresse som både anges i artikel 36 samt har godtagits i praxis. Såsom nämnts tidigare i denna proposition möjliggör ändringen bl.a. bättre start- egenskaper hos snöskotrar under kalla utomhustemperaturer vilket får gynnsamma effekter för såväl människors hälsa som miljön. Det bedöms Prop. 2015/16:185 inte finnas några mindre handelshindrande åtgärder för att uppnå denna Den föreslagna ändringen har anmälts enligt det s.k. anmälningsdirek- tivet, dvs. och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekni- ska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets Några synpunkter på anmälan har inte inkommit. Ingen särskild hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträ- Inga särskilda informationsinsatser bedöms heller behövas. är förhållandevis små volymer av en frivillig alkylatbensin det handlar Företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i Antal och storlek på företagen samt inom vilken bransch de är Tillverkare av alkylatbensin berörs av regleringen. jare av alkylatbensin berörs av regleringen. Alkylatbensin säljs – förutom på bensinstationer – på stormarknader och hos återförsäljare av gräsklip- pare och mindre handburna maskiner som motorsågar och häcksaxar. Alkylatbensinen tillhandahålls på en del bensinstationer i pump. är försäljning på 5-liters dunkar vanligt förekommande på såväl stor- marknader som hos återförsäljare. Kommuner och företag, särskilt skogs- bolagen, använder också alkylatbensin till sina tvåtaktsmaskiner, till vilka leverans kan ske med tankbil till egna cisterner. och försäljare av trädgårds- och skogsbruksmaskiner kan ha cisterner. Framtida användare av alkylatbensin som är särskilt anpassad för lägre utomhustemperaturer berörs av regleringen. Bedömningen är att en alky- latbensin i större volymer främst skulle användas för snöskotrar och då främst av företag, myndigheter, areell näring (jordbruk, skogsbruk, ren- skötsel och yrkesfiske) och turismnäring. För privatpersoner finns möj- ligheten att alkylatbensin även skulle kunna används till motor- sågar, snöröjning och andra mindre handburna maskiner. terförare kommer eventuellt inte att välja alkylatbensinen med det högre ångtrycket om prisskillnaden till vanlig vinterbensin blir för stor. Det finns ingen tillverkare av råalkylat i , men väl blan- dare och importörer som vidarebearbetar råalkylaten. finns det cirka 10 stycken varumärken. Av de uppskattningsvis 10 till- verkarna eller blandarna ovan utgörs cirka 4 av importörer/tillverkare och ytterligare 6–7 av varumärken som säljer alkylatbensin under eget namn. Några mindre företag arbetar i huvudsak med alkylatbensin. bolagen har i regel ett bredare produktsortiment även inkluderande andra drivmedel, däribland vanlig vinterbensin. Företagen utgörs av allt från mindre företag till några stora bolag. Antalet anställda kan variera mellan cirka 20 i mindre företag till upp emot cirka 1 200 i större bolag. finns åtminstone två större bolag som säljer alkylatbensin. Enligt Rapport 6307, Alkylatbensin i småbåtsmotorer – Analys av miljöfördelar , uppgår den årliga användningen av dagens alkylatbensin (även kallad sommaralkylat) till och förbrukas främst i båtmotorer, snöskotrar, mopeder, gräsklippare och handredskap. Det är intressant att särskilt titta på den mängd alkylatbensin som kan tänkas säljas för användning i framförallt snöskotrar, även om användning i exempelvis motorsågar och snöröjare även kan komma i fråga. fanns det i totalt 156 436 registrerade snöskotrar i trafik (officiella statistik, Trafikanalys Statistik 2013:8). Av dessa snöskotrar används för fritidsändamål (enligt Terrängkörning i Svenska Fjällvärlden, i , Rapportserie nr 13/2007). Om man grovt antar att resterande används av företag, myndigheter, areell näring och turismnäring blir det drygt 39 000 snöskotrar som kanske främst skulle köras på en alkylatbensin som är anpassad för lägre utomhustemperaturer. Om de i medeltal förbrukar per mil och kör under cirka 5 snötäckta månader blir det grovt räknat cirka 39 000 x 3 x 100 x 5 = 59 = alkylatbensin för företag, myndigheter, areell näring och turismnäring. Som en jämförelse såldes cirka 1 låginblandad bensin i (enligt statistik från och ).