prop · H303100d14 · 2016-01-01 00:00:00 — I en nyligen publicerad rapport ger SCB en översiktlig bild av hur de ändrade förutsättningarna för statistiken påverkar statistikens kvalitet och jämförbarhet.56 Studien baseras på analyser av tre parallella årgångar av TRIF och HEK (2011–2013). Den övergripande bilden är att TRIF ger något högre skattningar av den ekonomiska standardens medelvärde och median samt en något mer sammanpressad inkomstspridning än HEK (lägre Gini-koefficient och en lägre andel med inkomster av medianen). Enligt SCB:s studie är detta främst en följd av det ändrade hushållsbegreppet, medan förändringen av inkomstbegreppet endast har marginell betydelse.57 Statistiskt Analysregister () har i arbetet med denna redogörelse endast haft tillgång till ett obundet slumpmässigt urval från den totalräknade statistiken (TRIF). Detta urval finns tillgängligt –2014 och refereras till som i denna redogörelse. I STAR-urvalet ingår ca 1,8 miljoner individer fördelade på ca 640 000 bostadshushåll. De uppgifter som i denna redogörelse refererar till TRIF som källa är hämtade från den begränsade mängd bearbetningar av den totalräknade statistiken som SCB har publicerat. LINDA-databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. ca 300 000, används familjebegreppet i SCB:s Register över totalbefolkningen (RTB) som approximation för bostadshushåll. 56Se SCB, Övergång från urvalsbaserad till totalräknad inkomstfördelningsstatistik, Hushållens ekonomi bakgrundsfakta 2016:1. 57Vid redovisning av inkomstnivå efter hushållstyp tycks för flertalet hushållstyper (sammanboende med barn undantaget) disponibel inkomst bli något lägre i TRIF än i HEK. För flertalet hushållstyper (sammanboende med barn undantaget) redovisas också en större andel med inkomster av medianen i TRIF än i HEK. 2015/16:100 Bilaga 2 dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet ca 860 000 individer för . Databasen har en longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen. finns information –2014. Det hushållsbegrepp som används i baseras endast på information från administrativa register. Som en konsekvens av detta betraktas i sammanboende par som inte är gifta eller har gemensamma barn som separata hushåll. EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) är ett instrument som syftar till att samla in aktuella och jämförbara tvärsnitts- och longitudinella mikrodata för flera väsentliga välfärdsdimensioner, t.ex. inkomst, fattigdom, social utslagning och levnadsvillkor. Instrumentet är förankrat i det europeiska statistiksystemet. Social utslagning och uppgifter om boende samlas in på hushållsnivå medan uppgifter över arbetssituation, utbildningsnivå och hälsostatus erhålls på individnivå för personer . Inkomstuppgifterna är huvudsakligen på individnivå. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för beräkningarna i denna redogörelse ligger HEK-data . Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter och transfereringar. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolk- 2015/16:100 Bilaga 2 ningsstrukturen och andra antalsuppgifter58 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Beräkning och fördelning av välfärdstjänster 2013 FASIT används för att beräkna en stor del av de offentliga individuella tjänsterna och fördela dessa till individerna. De välfärdstjänster som omfattas finns inom områdena barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd och fritid och kultur. För flertalet av välfärdstjänsterna inom dessa områden finns det individuppgifter, dvs. en koppling mellan individ och tjänst med tillhörande subventionsbelopp. Av SCB:s dokumentation framgår i detalj hur beräkningarna görs. Nedan följer en kortfattad beskrivning. Barnomsorg: Beräkningarna för förskola och pedagogisk omsorg samt fritidshem baseras på uppgifter på individnivå om vilka barn som har funnits inom barnomsorgen (hela eller halva året). Kostnaderna baseras på årskostnad för en individ exklusive avgiften på kommunnivå. Utbildning: Uppgifter på individnivå om omfattningen av deltagande i olika utbildningsformer och uppgifter om årskostnader används för att beräkna kostnad per studerande. Hälso- och sjukvård: Läkemedelskostnaden fördelas på hela befolkningen efter kön och åldersgrupp. kostnader för specialisttandvård fördelas jämnt över de personer som har fått tandvårdsbidrag av staten. Slutenvårdens kostnader fördelas på ålder och kön utifrån So- cialstyrelsens Patientregister. Uppgifter om antal dagar i slutenvården efter region, ålder och kön används. Öppenvårdsbesöken har fördelats efter ålder och kön, baserat på uppgifter från HEK- intervjun och . Alla i respektive grupp får ett beräknat antal besök. Kostnad per besök beräknas genom att makro- 58 Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. kostnaden divideras med uppräknat totalt antal besök. Socialt skydd: För äldreomsorgen har en brukarkostnad beräknats utifrån varje kommuns totalkostnad och antal brukare i ordinärt respektive särskilt boende. Kostnadsuppgifterna hämtas från SCB:s statistikdatabas. Antalet färdtjänsttagare har fördelats på HEK så att det uppräknade antalet ska stämma överens med officiell statistik. Fördelningen sker utifrån uppgifter om antal resor per åldersgrupp, kön och län. Ge- nomsnittlig kostnad per resa beräknas för varje län. För arbetsmarknadsutbildning finns kostnadsuppgifter och individuppgifter från Arbetsförmedlingen. Utifrån den totala kostnaden för åtgärden beräknas en dagkostnad för respektive utbildningsform. För individerna finns uppgift om antal dagar i åtgärden. Fritid och kultur: Kostnader för deltagande i olika fritidsföreningars verksamhet och besök på liveframträdande, som teaterföreställning, konsert, operabalett- och dansföreställning, har fördelats efter disponibel inkomst på personer i åldern 6–. Utökad inkomst: Beräkningen av hushållens utökade inkomst baseras på de värden av välfärdstjänster som beräknats av FASIT. Värdet av äldreomsorg har dock fördelats på hushållen efter ålder och kön. Det innebär att äldreomsorg, färdtjänst och hälso- och sjukvård har fördelats försäkringsmässigt. Övriga välfärdstjänster har fördelats efter beräknad faktisk konsumtion. Beräkning av effekter av välfärdsreformer Vid beräkning av reformeffekter på välfärdstjänsteområdet 2015 och 2016 är konsumtionsmönstren i FASIT/HEK utgångspunkten. Välfärdstjänsterna är där uppdelade i ca 20 olika kategorier, t.ex. grundskola och äldreomsorg, där varje kategori har ett eget konsumtionsmönster. Varje enskild reform bedöms tillhöra någon av dessa kategorier. Värdet av tjänsten fördelas därefter i befolkningen enligt det befintliga konsumtionsmönstret för den aktuella kategorin. Reformer som är av mer generell karaktär fördelas i enlighet med det konsumtionsmönster som gäller för välfärdstjänsterna totalt. Välfärdstjänsterna hanteras olika vid beräkning av utökad inkomst respektive individuell utökad inkomst. Vid beräkningen av utökad inkomst summeras värdet av välfärdstjänsterna för hushållet, och därefter fördelas det totala värdet jämnt på alla medlemmar i hushållet. 2015/16:100 Bilaga 2 duell utökad inkomst beräknas värdet av välfärdstjänsterna separat för män respektive kvinnor. I de fall att det finns barn i hushållet fördelas värdet av de välfärdstjänster som barnen nyttjar jämnt mellan föräldrarna i hushållet. 2015/16:100 Bilaga 2 Tabell u.2 Nyckeltal 1995 och 2000–2014 inkomst som andel av männens (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) standard (relativ 60) 2) standard (absolut 60)1) Mycket låg materiell standard3) Andel hushåll med ek. Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%)5) Marginaleffekt (%)1),6) Ersättningsgrad (%)1),7) inkomst som andel av männens (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) standard (relativ 60) 2) standard (absolut 60)1) Mycket låg materiell standard3) Andel hushåll med ek. Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%)5) Marginaleffekt (%)1),6) Ersättningsgrad (%)1),7) Anm.: 1): På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2014 (HEK 1995–2012, 2013–2014). 2) På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2011–2014 (HEK 1995–2010, TRIF 2011–2014). 3) Data från . 4) Data från . ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för andel med ekonomiskt bistånd. 5) Uppgifterna har sammanställts av baserat på data från Arbetsförmedlingen, och . 6) Tidsseriebrott till följd av att SCB från och med FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar. 7) På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna inte helt jämförbara med serierna 2006–2013 (se underbilagan för en beskrivning av hur ersättningsgraderna beräknas). Källor: , och egna beräkningar. Tabell u.3 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på disponibel inkomst Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen, och därefter Golvet i arbetslöshetsförsäkringen höjs Höjd ersättningsgrad i sjuk- och aktivitetsersättningen, från Underhållsstödet höjs med , till Höjt bostadstillägg för pensionärer (ersättningsgraden höjs från ) Höjd norm för skälig levnadsstandard i försörjningsstödet Lånedelen i studiemedlen höjs med ca Sänkt avdrag för pensionssparande, från till Höjd expeditionsavgift till CSN, Grundavdraget höjs för pensionärer med månadsinkomst Grundnivån i föräldrapenningen höjs med till Barndelen i försörjningsstödet höjs med för barn 0–och med för barn 7–18 år Jobbskatteavdraget fasas ut för personer med månadslön Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs inte upp 2016 Taket i RUT-avdraget sänks till för personer Höjd skatt på investeringssparkonto Slopad skattereduktion för gåva Slopat avdrag för kapitalförvaltningsavgifter Slopad avdragsrätt för pensionssparande Etableringsersättning i samband med arbete avskaffas Källa: Egna beräkningar. 2015/16:100 Bilaga 2 Tabell u.4 Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden Vård och omsorg inklusive läkenedel Källa: Egna beräkningar.