prop · H4031d6 · 2016-09-20 00:00:00 — beslutades att stärka insatsens operativa stöd och upprätta fältnärvaro i Lviv och Kharkiv. Som en följd av det kommer personalstyrkan att öka och kunna uppgå till 140 personer. bidrog med sex personer. har EU:s civila observatörsinsats i (EUMM ) fortsatt bidragit till stabilisering genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och efter konflikten 2008. Insatsens närvaro har bidragit till att förbättra säkerhetsläget och minska spänningar längs de administrativa skiljelinjerna till och . har bidragit med drygt 20 personer, av den totala personalstyrkan, vilka huvudsakligen tjänstgjorde som observatörer. har även lämnat bidrag till EU:s gränsstöds- och kapacitetsbyggnadsinsats (EUBAM ). bidrog också fortsatt med finansiellt och personalmässigt stöd till särskilda observatörsmission i (SMM ). Missionen bidrar till övervakning av genomförandet av de så kallade Minskavtalen och har till uppgift att övervaka och rapportera om säkerhetsläget, situationen för de mänskliga rättigheterna och facilitera dialog. bestod missionen av drygt 660 internationella observatörer, varav 25 utsända från . Svensk personal vid fältmissioner i , , och har medverkat i arbete med mänskliga rättigheter, jämställdhet, polisreform, och förebyggande av konflikter. Den nordiska stridsgruppen (NBG) stod i beredskap att ställas till EU:s förfogande under svensk ledning. deltog i den internationella kommissionen mot straffrihet i (CICIG). Den svenska poliskontingenten har tillsammans med poliser och jurister från länder i , och arbetat i flera omfattande brottsutredningar och bidragit till att högt uppsatta personer inom statsapparaten och den organiserade brottsligheten har åtalats och dömts. är FN:s övervakningsinsats vid kontrollinjen mellan och . Området präglas av stor militär närvaro och brott mot vapenvilan förekommer. fortsatte med ett bidrag av militärobservatörer till insatsen. På stilleståndslinjen mellan och övervakar NNSC (Neutral Nations Supervisory Commission) vapenstilleståndsavtalet mellan länderna. bidrog som en av två medlemmar med officerare till kommissionens arbete. Uppdraget syftar till att övervaka att vapenstilleståndsavtalet efterlevs, att det inte sker någon ytterligare upptrappning längs stilleståndslinjen samt att den övningsverksamhet som genomförs är av defensiv karaktär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Utöver krishanteringen använder sig också av andra freds- och säkerhetsfrämjande instrument. Denna verksamhet finansieras i huvudsak över anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. har stärkt sitt engagemang inom FN och ger ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har gett bidrag till FN:s politiska avdelning, dess medlingskontor och FN:s utbildningsarbete för att stärka deras verksamhet. har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja doktrinutveckling och fortsatta reformer av . har innehaft ordförandeskapet för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration för . Ordförandeskapet i landkonfigurationen syftar dels till att bistå i återuppbyggnaden av landet, dels till att bidra till att utveckla FN-systemets förmåga att stödja konfliktdrabbade staters återhämtning. är vice ordförande i organisatoriska kommitté efter att ha varit ordförande 2015. har verkat för att effektivisera fredsbyggandekommissionens arbete och relevans, inte minst under förhandlingen av resolutionen om översyn av FN:s fredsbyggandearkitektur. har också verkat för att stärka fredsbyggandekommissionens rådgivande funktion, samarbetet mellan dess landkonfigurationer, mellan FN och regionala organisationer samt mellan fredsbyggandekommissionen och länderna på dess agenda. , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsminister, är medordförande tillsammans med finansminister i den Internationella dialogen om freds- och statsbyggande. Inom ramen för den Internationella dialogen, vars syfte är att främja ett bättre utvecklingssamarbete med sviktande och konfliktdrabbade länder, har arbetat för ett stärkt fokus på genomförande av New Deals principer på landnivå. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 den nya utvecklingsagendan som antogs av FN:s medlemsstater finns ett mål om fred och säkerhet, SDG 16, ska ses som en stor framgång för de medlemmar i den internationella dialogen, däribland , som lade ned stor kraft på detta. Arbetet med att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet är en viktig del i feministiska utrikespolitik. Detta bidrog till att stärka och synliggöra kvinnor som aktörer för fred. Som ett led i genomförandet fick samtliga utlandsmyndigheter i uppdrag att uppmärksamma 15-årsjubileet av säkerhetsrådsresolutionen . inledde också arbetet med att ta fram en ny handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet. Som en del i arbetet genomfördes konsultationer i fem konflikt- och postkonfliktländer och en referensgrupp med representanter från myndigheter och civilsamhället tillsattes. Detta har lett till att den nya handlingsplanen är relevant, välförankrad och genomförbar, samt att den bygger på erfarenheter och perspektiv från konfliktdrabbade länder. Det konkreta arbetet med att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser har intensifierats . Detta har bland annat skett inom ramen för det uppdrag som regeringen har gett för att utveckla ett nätverk för kvinnor och medling samt genom medverkan i det nordiska nätverket för kvinnor som medlare. Nätverket har bidragit till samlade stöd till Genèvesamtalen om Syrienkrisen samt fredsansträngningarna i . har bidragit till att EU har inrättat en högnivårådgivare för jämställdhet samt kvinnor, fred och säkerhet vilket är ett viktigt steg i arbetet med att stärka EU:s interna och externa arbete på området. har inlett processen med att sekondera en svensk expert till dennes stab. Regeringens analys är att måluppfyllelsen är god vad gäller analys, kunskap och genomförande av politiken för kvinnor, fred och säkerhet. I syfte att främja effektivitet och internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser, har genom haft en ledande roll i organisationen Forum for the Challenges of Peace Operations, bland annat genom forskning och kapacitetsbyggande inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. För att öka koherensen mellan FN-insatser har den svenska polisen tillsammans med ett antal andra polisbidragande länder varit drivande i framtagandet av en internationell polisdoktrin (SGF). Samarbetet inom ramen för det nordiskamerikanska säkerhetspolitiska dialogforumet (Dialogue) som fokuserar på fredsfrämjande, fredsbyggande och konfliktförebyggande frågor har fortsatt. , som grundades av bland annat och har sitt säte i , har varit engagerat i ett flertal internationella medlings- och dialogprojekt i främst och . Institutet har därmed kunnat bidra till och komplettera EU:s globala arbete för fred. förvaltar den så kallade Fredsmiljonen. Fredsmiljonens syfte är att bidra till att öka och fördjupa kunskapen om säkerhetspolitik, inklusive fredsfrämjande, nedrustning och icke-spridning, inom civilsamhället. har 13 organisationer beviljats verksamhetsstöd och 36 projektbidrag utbetalats. Bidrag från Fredsmiljonen har , inom ramen för den tematiska prioriteringen fredsfrämjande med fokus på konfliktförebyggande, gett stöd till seminarier, publikationer, utställningar och kapacitetsstärkande utbildningar. Ett exempel på detta är organisationen and () som spridit information och skapat medvetenhet om konflikten i (DRK) hos den svenska allmänheten. har också aktivt bidragit till utvecklingen av global cyberpolitik som hanteras i en rad olika internationella sammanhang och i allt större utsträckning påverkar utrikes-, säkerhets, och utvecklingspolitiken i internationella organisationer och i regionala samt bilaterala dialoger. har fortsatt ställt en svensk tjänsteman till förfogande för tjänstgöring vid den Europeiska utrikestjänstens grupp för cyberfrågor. bidrar också med en senior polisrådgivare till utrikestjänstens krishanteringsstrukturer. I FN:s generalförsamlings första utskott initierade och höll ett anförande, med stöd av 33 länder, med anledning av FN-resolutionen om informations- och telekommunikationsfrågor i en internationell säkerhetskontext. har även fortsatt varit engagerad i arbete med förtroendeskapande åtgärder på området. Sanktioner har blivit ett allt viktigare komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Inräknat de sanktioner som har beslutats av FN finns det nu över trettio sanktionsregimer. Sanktionerna mot som följd av landets aggression mot och olagliga annektering av förlängdes liksom övriga åtgärder inom ramen för politiken för icke erkännande av olagliga annektering av . Uppgörelsen med om dess kärntekniska program och den därtill kopplade gradvisa avtrappningen av de omfattande sanktionerna förbereddes . Restriktiva åtgärder mot bakgrund av utvecklingen i beslutades . Det har varit en prioriterad uppgift för att stödja en aktiv och adekvat respons på utvecklingen i olika delar av världen genom en effektiv och rättssäker användning av sanktionsinstrumentet. Översynen av existerande straffrättslig lagstiftning på terrorismområdet, både i och på regional nivå inom , intensifierades med anledning av det internationella arbetet för att bekämpa terrorism och genomföra FN:s säkerhetsrådsresolutioner mot Isil (Da’esh) och Al-Qaida. fortsatte driva att sanktioner måste genomföras i full förenlighet med internationell rätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. spelade en aktiv roll vid ickespridningsfördraget och i arbetet i FN:s generalförsamlings första utskott , inklusive genom ett antal seminarier med finansiering från anslaget 1:6. I detta arbete har konsekvent lyft fram vikten av kvinnors och mäns jämställda deltagande i nedrustningsdiskussioner. gick med i det nylanserade internationella partnerskapet för verifikation av kärnvapennedrustning (IPNDV). Den svenska tekniska expertisen finansieras bland annat genom anslaget 1:6. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 2015 åter med i de-alertinggruppen, som verkar för sänkt stridsberedskap för kärnvapen, och bidrog även finansiellt till projekt för riskreducering i bredare bemärkelse. nåddes en överenskommelse mellan EU, , , , , , och om kärntekniska program. lämnade ett finansiellt bidrag till det internationella atomenergiorganet för dess utökade inspektioner i . bidrog även till den mekanism för utredning av skuldfrågan vid användning av kemiska vapen i , som FN och Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) gemensamt tillsatt. har fortsatt deltagit i diskussionerna om autonoma vapensystem och lämnat bidrag till en SIPRI-studie på området. har deltagit i arbetet för att främja och stärka de internationella konventionerna på nedrustningsområdet, bland annat vid översynskonferensen för konventionen om klusterammunition (CCM) och statspartsmötena för konventionen om biologiska och toxiska vapen (BTWC), konventionen om kemiska vapen (CWC) respektive om antipersonella landminor. uttaxerade bidrag till dessa konventioner och möten finansieras under anslaget 1:1. har fortsatt verkat för genomförandet av FN:s handlingsprogram om små och lätta vapen, inklusive genom bidrag till FN:s fond för vapenreglering. () och () är de centrala myndigheterna på exportkontrollområdet. Verksamheten vid ISP finansieras under anslaget 1:5. Regeringen redovisar grunderna för den svenska exportkontrollpolitiken, arbetet och dess resultat, samt utvecklingen på området i en skrivelse till . Den senaste utgörs av rskr. 2015/16:114 Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av exporten av krigsmateriel och av produkter med dubbla användningsområden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 ISP har hanterat en fortsatt stor inströmning av ärenden med godtagbara handläggningstider, även om dessa ökat något för de flesta ärendetyper p.g.a. hög belastning och komplexitet. När det gäller förhandsbesked på krigsmaterielområdet, vilket tillhör de mest komplexa ansökningarna, avgjordes av ärendena på mindre än vilket kan jämföras 2013. I ärenden om utförseltillstånd hade av ansökningarna fått ett beslut inom en månad vilket kan jämföras 2013. föredrogs 16 ärenden för (). ISP har lämnat ett omfattande stöd till krigsmaterielexportkommittén (KEX) och lagt betydande resurser på remissvar om kommitténs förslag. Ansökningarna om tillstånd enligt förordningen (2013:707) om kontroll av vissa skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition har fortsatt öka . Inom området kontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) har utförselärendena ökat , vilket innebär att dessa sammantaget har ökat med . Sanktionerna mot har inneburit en ökad och mer komplicerad prövning samt ett omfattande arbete med att informera om regelverken. Förhandlingarna om sanktionslättnader visavi har krävt ett grundligt analysarbete för att förbereda myndigheten för förväntade nya och ändrade uppgifter. Tillsynsverksamheten har ökat i omfattning och detaljgrad. De 25 tillsynsbesök som genomfördes utgör ett viktigt led i att säkerställa att företagen efterlever gällande regelverk och för att följa upp tidigare identifierade brister. ISP har bistått med värdefull expertkompetens i internationella förhandlingar och i EU-arbetet. engagemang i internationella organisationer starka internationella engagemang och svensk utrikespolitik har fortsatt att vara inriktade på bred internationell samverkan och samarbete. har varit en aktiv aktör i FN, EU, , , , och i sitt partnerskap i Nato. De obligatoriska avgifterna till internationella organisationer finansieras från anslag 1:1, och utgör av utgiftsområdet. Utvecklingen av kostnader på anslaget är framförallt beroende av förändringar i organisationernas arbete och valutakurser och lämnar minimalt utrymme för svensk påverkan. uppgick utfallet till medan utfallet uppgick till , en differens på . Nedan redogörs för engagemang inom ramen för respektive internationell organisation. Dagens största utmaningar är gränsöverskridande och kan endast hanteras genom globalt samarbete. Genom FN bidrar bland annat till att förebygga konflikter, stödja fredsansträngningar, främja återuppbyggnaden av konfliktdrabbade stater och förhindra att de återfaller i konflikt, samt verka för nedrustning och ickespridning. FN utgör också en viktig kanal för humanitära arbete och för våra ansträngningar för att bekämpa fattigdom, främja en hållbar utveckling och bekämpa klimatförändringarna. Stärkandet av folkrätten, främjandet av de mänskliga rättigheterna, även på internet, och jämställdhet är andra prioriterade områden för i FN. engagemang och trovärdighet inom FN:s olika politikområden utgjorde också grunden för den framgångsrika svenska kandidaturen till en plats i för perioden –2018, som avslutades genom invalet . Det svenska stödet för FN:s arbete sker genom politik- och idéutveckling, aktivt deltagande i FN:s olika organ, ekonomiska bidrag och tillhandahållande av personalresurser till organisationens olika verksamheter. Förutom styrkebidraget till FN:s insats i , har bidragit med militärobservatörer, stabsofficerare, polis, kriminalvårdare och annan civil personal till FN:s fredsinsatser. Som ett led i genomförandet av rekommendationerna från de tre översyner av FN:s fredsfrämjande verksamhet som stod klara , har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande, fredsbyggande och konfliktförebyggande kapacitet genom att stödja fortsatta reformansträngningar. Därutöver har lämnat stöd till olika FN-institutioner och organisationer nära kopplade till FN- systemet genom finansiella bidrag. Stödet har bland annat gått till utbildningsinsatser för personal som deltar i fredsoperationer, erfarenhetsutbyte, forskning, medling och institutionellt kapacitetsuppbyggande samt till arbete som bidrar till kunskapsspridning i centrala säkerhetspolitiska frågor. I linje med vad regeringen anfört i andra sammanhang utgör EU det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, fortsatte att utvecklas . Detta manifesterades bland annat genom omfattande rådsslutsatser vid utrikesrådet , där framgångsrikt drev den civila krishanteringens och jämställdhetsperspektivets viktiga roller i krishantering och fredsfrämjande insatser. var även fortsatt pådrivande när det gäller utvecklingen av EU som global aktör och ett nära partnerskap med FN och andra organisationer. har även drivit vikten av att Agenda 2030 integreras inom samtliga politikområden på EU-nivå i linje med det fördragsbundna åtagandet att främja Policy Coherence for Development (PCD). har arbetat för att stärka EU:s partnerskap med Nato, inte minst genom att underlätta delaktighet för europeiska Natomedlemmar som inte är medlemmar i , däribland . ansvarade för beredskapsperioden för den nordiska stridsgruppen (), som är en del av GUSP-samarbetet, och där bland annat ingick. inledde EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor arbetet med den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, där har varit en stark drivkraft. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 gav stöd till för säkerhetsstudier (EUISS) samt EU:s satellitcentrum (EU SatCen). Deltagandet i insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) sker i huvudsak genom personalbidrag finansierade under utgiftsområdena 5, 6 och 7. Genom stödet till och dess institutioner har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i , utifrån en brett definierad syn på säkerhet, som omfattar såväl militär rustningskontroll som mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokrati. har arbetat aktivt för att säkerställa att samtliga deltagande stater ska leva upp till normer, principer och åtaganden och för att stärka EU:s röst i organisationen. Detta har gällt inte minst i relation till normativa och praktiska hantering av den ryska aggressionen mot , vilken fortsatt dominerar dagordning. Till insatser i , med tonvikt på särskilda observatörsmission, har bidragit med politiskt, finansiellt och personalmässigt stöd. har fokuserat särskilt på arbetet inom den mänskliga dimensionen. innehar fortsatt rollen som EU:s samordnare för yttrande- och mediefrihetsfrågor vid i . Vidare har verkat aktivt för att Wiendokumentet och fördraget om observationsflygningar () ska upprätthållas och genomföras. Som ett led i detta har mot ersättning ställt ett observationsplan till förfogande för andra fördragsstater inom ramen för Open Skies. har ställt personal till förfogande för tjänster i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna och bidragit med observatörer till valobservationsinsatser. Det svenska stödet till projektverksamhet har varit inriktat på främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, mediefrihet samt ökad kapacitet för civilsamhället. I har fortsatt att aktivt stödja generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på organisationens kärnområden – respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 har, som medlemsstat till , bidragit till dess ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. är den tredje största givaren, efter och , till den verksamhet som finansieras med frivilliga bidrag. Den ryska aggressionen mot , inklusive den olagliga annekteringen av , har präglat arbete även . har aktivt verkat för att stödja genom olika instrument. har bland annat gett ett omfattande stöd till organisationens verksamhet i landet för att underlätta reformarbetet i . –2014 var största bilaterala givare till detta reformarbete genom ett substantiellt finansiellt bidrag till handlingsplan för . Motsvarande stöd lämnas även –2017. har verkat för ökat samarbete med och reformer i riktning mot ökad demokrati, fria och rättvisa val, respekt för MR- åtaganden och rättsstatens principer för att förbättra utvecklingen i . En skrivelse ska överlämnas till innehållande en redogörelse av verksamheten inom och . partnerskap med Nato bygger på Partnerskap för fred och . På grundval av deltagandet i Enhanced Opportunities Programme (EOP), som medger ett mer skräddarsytt och förutsägbart partnerskap, har aktivt verkat för att utveckla samarbetet om säkerheten i med Nato och . Det har bland annat resulterat i en närmare politisk dialog och ökat övnings- och informationssamarbete på detta område. Vidare har förlängt sitt bidrag till Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i samt fortsatt att lämna stöd till Natos insats KFOR i Kosovo. I har verkat för att organisationen aktivt ska stödja medlemsländernas ansträngningar för att i ekonomi och samhälle skapa bättre förutsättningar för en hållbar utveckling i form av ökad sysselsättning, kvalitativt arbete, god utbildning, ett aktivt miljö- och klimatarbete samt välstånd. En stärkt social dialog nationellt och globalt har, liksom jämställdhetsperspektivet, varit särskilt prioriterat. har i enlighet med regeringens övergripande prioriteringar betonat särskilda förutsättningar att genom sin multidisciplinära analys- och granskningsstruktur bistå medlemsländerna i genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning fortsatt genomförts genom bidrag till svenska och utländska forskningsinstitut och organisationer, med finansiering under anslagen 1:6, 1:7 och 1:8. () har löpande bistått i arbetet med aktuella nedrustnings- och ickespridningsfrågor. Expertstöd har lämnats på områdena kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor. har FOI inlett ytterligare arbete vad gäller verifikation av kärnvapennedrustning, som en del av det svenska engagemanget i frågan. internationella fredsforskningsinstitut () har fortsatt bedrivit forskning inom områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik, liksom på området säkerhet och utveckling. har spridit information och skapat opinion, både nationellt och internationellt, genom rapporter, seminarier, databaser och den internationellt välkända årsboken. () har fortsatt arbetet med att internationalisera verksamheten samt att stärka den policyrelaterade verksamheten. Institutets samverkan med forskare och experter i andra länder har ökat. UI:s verksamhet har organiserats för att ytterligare samordna olika verksamheter såsom forskning, publikationer, seminarier och användning av sociala medier i syfte att stärka genomslagskraften utåt. Vid sitt möte under sessionsvecka i 27–antog de nordiska statsministrarna två nya statsministerinitiativ inriktade på utbyte av erfarenheter inom nordiska samhällslösningar för att öka nordisk konkurrenskraft, samt att minska och förebygga gränshinder genom en förstärkt dialog med arbetsmarknadens parter. I anslutning till sessionen genomfördes även en rad andra ministermöten med betydelse för förbindelser med våra grannländer, däribland ett nordiskt utrikesministermöte samt ett nordiskt samarbetsministermöte. inleddes nästa fas i reformarbetet inom genom en temadiskussion mellan de nordiska samarbetsministrarna. Samarbetsministrarna godkände även en plan för det fortsatta arbetet med profileringsstrategin, som grundar sig i samarbetsministrarnas vision för det nordiska samarbetet – Tillsammans är vi starkare – om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat .