prop · H40366 · 2016-12-16 00:00:00 — Landsbygdsprogrammet innehåller åtgärder med syfte att stimulera fossilfri energiproduktion. Genom programmet finns t.ex. möjlighet att få investeringsstöd för biogasanläggningar, anläggningar för annan förnyelsebar energiproduktion samt för etablering av energigröda. (IEA – ) är för samarbete på energiområdet. Byrån producerar omfattande statistik och genomför också regelbundna utvärderingar av medlemsländernas energipolitik, så kallade In-Depth Reviews. Den senaste utvärderingen av energipolitik publicerades (Energy Policies of IEA Countries – 2013 Review: , /IEA, 2013). Byrån fann bland annat att finansiering av energiforskning och innovation per BNP låg över genomsnittet för Internationella energibyråns medlemsländer 2011, men inte i toppen. De länder med högst budget för forskning och innovation på energiområdet var då , och . Byrån ansåg även att det svenska finansieringssystemet är välorganiserat och fokuserat på marknadsintroduktion av nya lösningar. Byrån konstaterade att insatserna baseras på komparativa fördelar och att det finns ett starkt engagemang från de olika delarna av innovationssystemet. Byrån fann även att strategin för forskning och innovation på energiområdet i stort låg väl i linje med den övergripande energipolitiken och bidrog till att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Byrån publicerar en rapport om det globala energiläget (World Energy Outlook) och ger också ut en årlig rapport om energiteknik (Perspectives) som visar hur den tekniska utvecklingen på energiområdet kan bidra till olika framtidsscenarier. Inom byrån finns ett stort nätverk av samarbetsavtal för energiforskning och teknik (TCP – Technology Collaboration Programmes, tidigare kallade IA – Implementing Agreements). deltar i tjugotvå av dessa samarbetsavtal. Deltagandet ger svenska forskare och företag tillgång till internationella kontakter och bidrar till analys och bevakning av forskningsfronten och den tekniska utvecklingen. Inom det nordiska systemet sker samarbete kring forskning och innovation genom tre samlokaliserade nordiska institutioner: Nordisk energiforskning (NEF), NordForsk och Nordiskt innovationscenter (NICe). NEF är , medan Nord- Forsk fokuserar på forskningsområden där de nordiska länderna har internationella styrkepositioner. NICe arbetar främst med små och medelstora företag med målet är att göra det enklare att utveckla och bedriva näringsverksamhet över de nordiska landsgränserna. Det nordiska energiforskningsprogrammet (NEF) startades . Verksamheten finansieras dels via nordisk budget, dels genom bidrag direkt från de nordiska länderna. direkta bidrag till NEF kommer från anslaget för forskning och innovation på energiområdet. avslutades det tidigare programmet 2050 (SES2050) och ett nytt fyraårigt program för perioden –2018 initierades. Inom detta program finansieras tre så kallade flaggskeppsprojekt med en sammanlagd total omfattning om . Nordisk energiforskning har även i samarbete med tagit fram två rapporter med framtidsscenarier kallade Perspectives. I rapporten 2016 – Cities, flexibility and pathways to carbon-neutrality, /IEA 2016/, som publicerades görs en analys av möjligheterna för att närma sig ett energisystem utan nettoutsläpp av koldioxid till 2050. I anslutning till klimatmötet i , COP 21, lanserades det nya internationella samarbetet Mission Innovation (se webbsidan ). Från början deltog 20 länder – , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Vid det första ministermötet inom Mission Innovation tillträdde Europeiska unionens sekretariat som en tjugoförsta medlem. Mission Innovations tre pelare Mission Innovation är organiserat kring tre pelare: Länder som ansluter sig ska deklarera att de kommer att sträva efter att dubblera sin offentligt finansierade forskning och utveckling på energiområdet över kommande . En konstellation av privata investerare från nio länder i ett konsor- Prop. 2016/17:66 tium (BEC – ) ska bidra genom att in- vestera uthålligt kapital i stor omfattning i tidiga utvecklingsskeden i de deltagande länderna. För att stödja de två första pelarna ska deltagarna arbeta med informationsutbyte, strategiska studier, färdplaner, samarbetsprojekt, etc. Nationers deltagande i Mission Innovation Utgångspunkten för ett lands deltagande i Mission Innovation är att landet ska söka dubblera sina insatser för forskning och utveckling för ”ren energi”. Att uttrycka en sådan ambition innebär dock inte ett bindande åtagande utan snarare en viljeyttring. Det är upp till varje deltagande land att själv definiera vad man nationellt menar med ”ren energi” och vilka typer av insatser man väljer ska ingå i dubbleringsambitionerna. Mission Innovation fäster relativt stor vikt vid statlig finansiering av de mera grundläggande delarna av innovationssystemet utifrån synen att staterna främst ska bidra med finansiering av forskning och utveckling kring nya lösningar och att de privata aktörerna ska arbeta för och investera i affärsutveckling och marknadsintroduktion. Mot denna bakgrund har valt att söka dubblera de insatser inom programmet för forskning och innovation på energiområdet som är aktörsinitierade och tillkomna genom öppna utlysningar, se även avsnitt 8.2. Utgångspunkten för dubbleringen är genomsnittet av anvisad budget för sådana insatser –2015. () grundades då 75 stater undertecknade organisationens stadgar i . I enlighet med beslut vid organisationens första möte med Generalförsamlingen har sitt säte i i . Ett teknik- och innovationscenter är lokaliserat i . Den beslutade att underteckna IRENA-stadgan och att ratificera IRENA- stadgan. överlämnades ratifikationsinstrumentet till som är depositarie. IRENA:s uppgift är att främja uthållig användning av alla former av förnybar energi. ska öka tillgången till relevant information om förnybar energi, och sprida erfarenheter av goda exempel kring styrmedel, kapacitetsuppbyggnad, finansieringsmekanismer, samt till effektiviseringsinsatser som är relaterade till förnybar energi. Clean Energy Ministerial () är ett samarbete mellan ett tjugotal länder, inklusive de nordiska. Länderna står tillsammans för av de globala investeringarna i ren energi och av växthusgas- 2016/17:66 utsläppen. Samarbetet syftar till att påskynda spridning av hållbara energilösningar inom områden som smarta elnät, elfordon och belysning. har deltagit aktivt i samarbetet sedan starten . Vid det sjätte ministermötet, CEM6, i kom ministrarna överens om en arbetsprocess för att effektivisera samarbetet genom att bland annat ställa upp tydligare krav på vad som förväntas av ett CEM-initiativ, införandet av tidsbegränsade initiativ i form av CEM- kampanjer samt riktlinjer för hur samarbetet med den privata sektorn ska utvecklas. Vid det efterföljande minstermötet i beslutades att CEM:s sekretariat ska flyttas från till Internationella energibyråns sekretariat. Flera länder, däribland de nordiska, utlovade finansiellt stöd till uppstarten av sekretariatet. Ministermötet beslutade också om ett ramdokument som formaliserar samarbetet. anslöt sig till jämställdhetsinitiativet Clean Energy Education and Empowerment (C3E) och utfäste nytt finansiellt stöd till initiativet . deltar sammanlagt i sex initiativ, däribland de om smarta nät, elfordon och energipolicy (Center), samt fyra kampanjer, bland annat . Globala kommissionen för ekonomi och klimat stöder tillsammans med ett antal andra länder den globala kommissionen för ekonomi och klimat och dess flaggskeppsprojekt klimatekonomi eller New Climate Economy (NCE). Kommissionen och New Climate Economy har haft ett stort genomslag och har påverkat den internationella diskussionen om ekonomiska frågor kopplade till det internationella klimatarbetet. 4.6 Några jämförelser med insatser i andra länder Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxt- analys) redovisade 2014 på uppdrag av en inter- nationell utblick över prioriteringsprocesser för offentlig forskning och innovation inom energiområdet. Redovisningen finns i en promemoria från Tillväxtanalys (PM 2014:04). Den bild som framträder visar på en stor bredd när det gäller såväl principiella överväganden som praktiskt tillvägagångssätt. , och i någon mån är exempel på länder som har en etablerad process med tydliga och transparenta rutiner för att ta fram program för energiforskning och innovation. Andra länder, som , , och i viss mån , saknar helt eller delvis tydliga strategier och transparenta processer Här görs prioriteringen till stor del av tjänstemän på departe- ment och myndigheter och det finns ett stort utrymme för påverkan via Näringslivet och forskarsamhället är dock väl representerade i sam- rådsprocesser i samtliga studerade länder, både när det gäller att formu- lera utmaningar och problem och att föreslå konkreta insatser och projekt . 2016/17:66 riktade mot dessa utmaningar. Den svenska FOKUS-metoden framstår enligt Tillväxtanalys i jämförelse som väl genomtänkt, öppen och effektiv, men det finns naturligtvis fortfarande saker att lära från andra länder. Ett intressant exempel är , där det finns en löpande process för den energipolitiska strategin som byggs upp av konkreta mål och handlingsplaner för såväl grundforskning som utveckling och innovation. Ett annat exempel är aktiva arbete med framsyn och kvalificerade prognoser som underlag för energipolitiken. Inom projektet 2050 gav det tyska ett antal forskningsinstitut och företag i uppdrag att utreda var tyngdpunkterna för forskning och utveckling av framtidens energiteknik borde ligga. Målet var att identifiera nya behov inom existerande ämnesområden, liksom att hitta nya områden som behöver offentligt stöd. Projektgruppen tog fram kriterier för utvärderingen av energiteknik. upprätthåller statistik för medlemsländernas insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Statistiken samlas in enligt noggranna rutiner för rapportering och redovisas i en detaljerad områdesvis indelning, se IEA Guide to Reporting Energy RD&D Budget/Expenditure Statistics (/IEA, 2011). I underlaget för ingår verksamheten vid men även insatser från andra statliga forskningsfinansiärer som , Verket för innovationssystem () och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) med tydlig energiinriktning enligt Internationella energibyråns kriterier. Figur 4.1 Den statliga finansieringen av forskning, utveckling och demonstration på energiområdet per BNP . Energi-FUD per tusen enheter BNP Med hjälp av Internationella energibyråns statistik kan statlig finansiering av forskning, utveckling och demonstration, FUD, på energiområdet jämföras för ett antal olika länder. Figur 4.1 visar den totala finansieringen per BNP. Som synes anslår våra nordiska grannländer betydligt större del av BNP till FUD på energiområdet än . budget per BNP är cirka dubbelt så stor och nästan så stor som den svenska. Den svenska budgeten per BNP är dock större än den i och , och bara något mindre än den i . Studerar man den statliga finansieringen av FUD på energiområdet i absoluta tal var budget 2013 nästan lika stor som och återigen bara något mindre än i , vilka båda är mindre länder än . Samtliga andra länder i figur 4.2 hade dock större statlig budget på området. I jämförelsen ingår inte insatser kring kärnkraft. Figur 4.2 Statlig finansiering av forskning, utveckling och demonstration på energiområdet i miljoner Euro, exklusive insatser kring kärnkraft De olika analyser som publicerar pekar på ett starkt behov av att snabba på forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion av ny, ren och effektiv energiteknik och tjänster. Bildandet av Mission Innovation i samband med klimatmötet i , COP21, är ett exempel som visar att ett antal av världens länder delar denna syn och är beredda att vidta åtgärder. Målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030, avtalet och resultaten Prop. 2016/17:66 från klimatmötet i , analysen och ambitionen bakom EU:s energi- union, bildandet av Mission Innovation, samt Internationella energibyråns rapporter och budskap ger sammantaget en tydlig målbild för åtgärder kring forskning och innovation på energiområdet. De båda deklarationerna från konferenserna i och utformningen av de gemensamma insatserna för forskning, utveckling och innovation inom EU ger också starka signaler om hur sådana insatser bör utformas. Publikationer som Perspectives och Perspectives, samt det strategiska arbetet inom Nordisk energiforskning, energiunionen, , och bidrar tillsammans med omfattande bakgrunder för den strategiska planeringen av det svenska programmet för forskning och innovation på energiområdet. 5Andra initiativ av relevans för forskning och innovation på energiområdet 5.1 Statlig kapitalförsörjning, Saminvest och en grön fond. presenterade regeringen propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110). I den propositionen föreslog regeringen en ny struktur för Den nya strukturen syftar till att skapa bättre finansieringsmöjligheter för företag i utvecklingsskeden. 2015/16:NU23, rskr. 2015/16:295) bildades 2016 det helägda statliga bolaget . finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög fattades beslut om det Nationella regionalfondsprogram- met för perioden –2020. I det nationella programmet inkluderas bland annat etablerandet av en så kallad grön fond. ska vara att stärka utbudet av riskkapital för finansiering med fokus på affärsverksamheter inom klimat- och energiteknik. teknik har identifierats som ett område där det förekommer behov av marknadskompletterande åtgärder när det gäller finansiering i tidiga EU-medel och svenska offentliga medel i fonden kommer till- sammans att kunna uppgå till . växtverket, som är förvaltande myndighet för Nationella regionalfonds- programmet, svarar för inrättandet av fonden och genomförde under har därefter slutit avtal med om bildandet av en fond för investeringar i innovativa små och medelstora företag med produkter och tjänster som bidrar till redu- cering av klimatgaser. Medfinansiärer till fonden, utöver Europeiska Regionala Utvecklingsfonden, är och Statens 5.2Nationella innovationsrådet och samverkansprogrammen Regeringen har efter diskussioner i det nationella innovationsrådet under ledning av statsministern inrättat fem strategiska samverkansprogram. Syftet är att gemensamt kraftsamla innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta de samhällsutmaningar som står inför – att kraftsamla resurser, driva utveckling och skapa konkurrensfördelar genom ett proaktivt förhållningssätt till strukturomvandling, digitalisering och teknikutveckling. Programmen ska stärka och svenskt näringsliv på områden som bedöms vara av särskild betydelse för framtida tillväxt och som är centrala för att hantera de omfattande globala utmaningarna. Nationella innovationsrådet har identifierat tre områden som centrala för att lösa vårt samhälles utmaningar: digitalisering, life science och miljö- och klimatteknik. De samverkansprogram som inrättats samordnar insatser för innovation i fem övergripande strategiska utvecklingsområden som regeringen anser särskilt angeläget för att adressera dessa tre områden. Nästa generations resor och transporter Cirkulär och biobaserad ekonomi Uppkopplad industri och nya material Inom ett samverkansprogram samlas ett urval av innovationsinsatser för området som är samfinansierade av olika aktörer i samhället, t.ex. näringsliv, regionala eller statliga organisationer, landsting, kommuner, universitet och högskolor, institut och myndigheter. Till innovationsinsatser räknas sådana insatser som har sitt huvudsakliga syfte att möjliggöra innovationer, dvs. främja och driva idéer samt att testa och utveckla idéer för implementering i verksamheter till en marknad där de kan användas. Inom ramen för varje samverkansprogram ska berörda aktörer definiera styrkor, utmaningar, möjligheter och risker inom området, samt vilka som är de viktigaste samhällsutmaningarna som programmet ska inriktas emot. Se vidare avsnitt 9.2. Regeringen presenterade en ny exportstrategi för Sve- Exportstrategin (skr. 2015/16:48) är utvecklad i nära samverkan med näringslivet och möter de utmaningar som svensk export står inför med en mängd konkreta insatser. Den ska bidra till regeringens över- gripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet och syftar till att öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP, öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag, samt öka deltagandet av svenska före- tag i den globala ekonomin. Strategin innehåller även flera åtgärder för att förbättra samordningen Prop. 2016/17:66 av statens insatser för att främja export, bland annat genom ett nytt ge- mensamt paraply för allt statligt arbete för att stödja näringslivets export och internationalisering kallat Team . Särskilt fokus har lagts på att stärka de små och medelstora företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. I strategin framhålls regeringens ambition att ska ha världens mest ambitiösa miljö- och klimatpolitik som en av utgångspunkterna för ökad export. Den globala klimatutmaningen och andra samhällsutmaningar som urbanisering, energiomställning, elektrifiering, digitalisering och avfallshantering kommer medföra stora investeringar i modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system runt om i världen. Behoven av lösningar är bland annat påtagliga i stora städer i tillväxtländerna. Sådana samhällsutmaningar ökar den globala efterfrågan på smarta systemlösningar, där och svenskt näringsliv, utbildning, forskning och innovation ligger långt framme. En stor del av efterfrågan kommer att röra energiområdet vilket ger en konkret koppling till arbetet med forskning och innovation på energiområdet. arbete, inklusive satsningar på demonstrationsanläggningar, tvärsektoriella och tvärvetenskapliga innovationsinsatser, samt ökat fokus på internationalisering, utgör en grund för ökat exportfrämjande och internationalisering för att sprida svensk energiteknik. Det finns även möjligheter till exportfrämjande i anslutning till arbetet kring Forum för smarta nät, se avsnitt 5.7, och i samband med samordningsansvar för en fossilfri fordonsflotta. Även områdena hållbar värme och kyla samt energieffektivisering lyfts fram som strategiskt viktiga områden för att samla svenskt kunnande i särskilda exportsatsningar. 5.4Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi presenterade regeringen industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin ska bidra till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. Strategin har fyra fokusområden som regeringen har identifierat som avgörande för industrins omställningskraft. Dessa är Industri 4.0, Hållbar produktion, Kunskapslyft industri och Testbädd . presenterade regeringen en första handlingsplan för Smart industri (dnr N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen utgör en plattform för en nationell kraftsamling för industrins utveckling. I handlingsplanen presenteras åtgärder som regeringen tillsammans med berörda aktörer nu genomför och planerar att genomföra för att stärka nyindustrialisering. Handlingsplanens mål är bland annat att stimulera utvecklingen, spridningen och användningen av den digitala teknik som har högst potential att leda industrins omvandling mot en fossilfri och cirkulär ekonomi, utveckla nya eller förbättra existerande tekniker, varor och tjänster med avseende på kraftigt minskade utsläpp, utfasning av särskilt far- 2016/17:66 liga ämnen, högre energi- och resurseffektivitet, högre återanvändnings- och återvinningsbarhet, samt högre miljöprestanda, öka intresset för naturvetenskap och teknik samt öka industrirelevanta utbildningars attraktivitet, och rikta forsknings- och innovationssatsningar mot områden som har särskilt stor potential att bidra till nyindustrialisering, hållbar produktion och långsiktig konkurrenskraft. 5.5Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Regeringen beslutade om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Strategin är vägledande och styrande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet. I strategin lyfter regeringen bland annat fram behovet av att möta samhällsutmaningarna inom klimat, miljö och energiområdena. Prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet beskrivs utförligt i strategin: Innovation och företagande, Attraktiva miljöer och tillgänglighet, Kompetensförsörjning samt Internationellt samarbete. Inom prioriteringen Innovation och företagande lyfter regeringen bland annat fram arbetet med miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor på regional nivå. Be- tydelsen av att produktions- och energisystemet utvecklas så att beroendet av fossil energi minskar, andelen förnybar energi ökar, den negativa miljöpåverkan från transportsektorn minskas och en energieffektiv samhällsutveckling främjas är några områden som betonas. Prioriteringarna i strategin är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Prioriteringarna ska bidra till samordning och kraftsamling av insatser och resurser för bland annat innovation, jobb samt hållbar regional tillväxt och utveckling. Regeringen har ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Inför klimatmötet i , COP21, lanserade regeringen därför initiativet Fossilfritt . Initiativet ska bidra till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Syftet med initiativet är att skapa en plattform för dialog mellan regeringen och aktörerna om klimatpolitiken. Fossilfritt är en viktig plattform för att samverka, utmana och lära av varandra. Ett flertal dialog- och samarbetsprojekt med samhällets aktörer bidrar till och anknyter till Fossilfritt , bland annat det nationella innovationsrådet och regeringens fem strategiska samverkansprogram, det nationella skogsprogrammet, och arbetet inom Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi. har också tillförts 3 mil- joner kronor –2019 för att samordna energi- Prop. 2016/17:66 omställning i transportsektorn. utsåg regeringen en nationell samordnare för initiativet Fossilfritt . Initiativet samlar 180 aktörer från näringslivet, kommuner, regioner och organisationer. Samordnaren ska synliggöra och främja aktörernas arbete för ett fossilfritt . Samordnaren ska tillhandahålla en plattform för dialog och samarbete, inklusive dialog kring visioner om nollutsläpp. 5.7Forum för smarta elnät Mot bakgrund av rekommendationer i slutredovisningen från Samordningsråd för smarta elnät (SOU 2014:84) beslutade regeringen att inrätta ett nytt nationellt forum för smarta elnät. Forumet ska främja utvecklingen av teknik, användning och affärsmodeller av så kallade smarta elnät samt stödja regeringens arbete med en exportstrategi för området. Energiministerns statssekreterare har utsetts till ordförande för forumet. Kansliet placeras hos . Forumets tre huvudsakliga ansvarsområden är att följa upp och vid behov uppdatera den handlingsplan som tagits fram av det tidigare samordningsrådet, inom ramen för regeringens exportstrategi främja smarta elnät på en global marknad, utveckla en nationell strategi för området från forskning och innovation till internationalisering. Varje mandatperiod överlämnar regeringen en forskningspolitisk proposition till . presenterades Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). I propositionen presenterar regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på satsningar 2017– 2020.