prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Stödet för omstrukturering av kommunala bostadsföretag regleras i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2025. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2025. Tabell 3.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). Stödet till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 253 804 tkr prisnivå. 3Motsvarar 253 803 tkr prisnivå. 4Motsvarar 243 804 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den kreditgaranti som administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder, vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt samt vid förvärv av bostad för förstagångsköpare. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Kreditgarantier får utfärdas: –för ny- och ombyggnad av bostäder, –för avlösen av kommunala borgensåtaganden, –för lån till kooperativa hyresrättsföreningar, –för vissa kommunala åtaganden för boendet, samt –för förstagångsköpares förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier). Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet och förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. Tabell 3.25 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. För dessa kreditgarantier har regeringen en gemensam bemyndiganderam om 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen har även ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) inom en ram om 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen bedömer att det behövs garantiramar av samma omfattning som . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen beslutade att uppdra åt att genomföra kompetensinsatser för att nya ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Kompetensinsatserna har pågått 2014– 2016. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta kompetensinsatser och avser att förlänga den kompetenssatsning som har pågått 2014– 2016. Mot bakgrund av detta ökas anslaget med 2017–2020. För att underlätta bostadsbyggandet avser regeringen att göra en grundlig översyn av bygg- och konstruktionsreglerna. Resurser behöver avsättas för att se över regelverket för att identifiera byggregler som gör det svårare, långsammare eller dyrare än nödvändigt att bygga. Anslaget ökas därför med 2017–2019. För att bidra till en ökad energieffektivisering i det befintliga beståndet och uppfyllandet av direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektiviseringsdirektivet föreslår regeringen att ett informationscenter för hållbart byggande inrättas. Anslag 1:4 ökas därför med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 950 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 949 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 950 tkr prisnivå. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Inkomsterna från den avgiftsbelagda verksamheten disponeras av (). Av SGI:s verksamhetsgrenar är det geoteknisk och miljögeoteknisk rådgivning samt delar av geoteknisk och miljögeoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling som finansieras med avgifter. Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:6 Lantmäteriet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 554 183 tkr prisnivå. 3Motsvarar 554 183 tkr prisnivå. 4Motsvarar 554 183 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Lantmäteriets förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.31 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.33 Övrig avgiftsfinansierad verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, som Lantmäteriet disponerar, dels av expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m., vilka inte disponeras av myndigheten. Prognoserna visar på en något lägre omsättning inom fastighetsinskrivningen medan intäkterna från förrättningar bedöms öka. Under rubriken uppdragsverksamhet ryms uppdrag i anslutning till fastighetsbildning, myndighetssamverkan (i första hand med Försvarsmakten) samt tjänsteexport. I tabellen Övrig avgiftsfinansierad verksamhet redovisas de avgifter som finansierar delar av Lantmäteriets informationsförsörjningsverksamhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Lantmäteriet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. För att finansiera Lantmäteriets arbete med tillståndsgivning för spridning av sammanställningar av geografisk landinformation som inhämtats från luftfartyg genom fotografering eller liknande registrering ökas anslaget 1:6 Lantmäteriet med . Anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås ökas med för att varaktigt finansiera nationella digitala grunddata. Det innebär ett avgiftsfritt informationsutbyte av registerinformation (grunddata) i statlig sektor från Lantmäteriet avseende fastighetsregistret och viss geografisk information. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Lantmäteriet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.71:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus upplåtna med hyresrätt samt för statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer. Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Stödet för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus regleras i förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Stödet till förnyelse av utomhusmiljöer regleras i förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda antaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Tabell 3.36 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.7.81:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som bidrar till ökat bostadsbyggande. Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Stödet till kommuner som bidrar till ökat bostadsbyggande regleras i förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.7.91:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Tabell 3.40 Anslagsutveckling 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande. Högst av anslaget får användas för merkostnader för att administrera anslaget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2018–2020. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2018–2020. Tabell 3.41 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande -2 500 000 -1 500 000 -1 000 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande . , 2019 och 2020 respektive 3 200 000 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Insatserna inom konsumentpolitiken, i form av lagstiftning och tillsyn, tvistlösning utanför domstol samt oberoende information och vägledning, är huvudsakligen allmänna och marknadsövergripande. Verksamheten berör därför även ett stort antal andra verksamhetsområden. Myndigheter med uppdrag inom konsumentpolitiken är () inklusive (), (), Fastighetsmäklarinspektionen (FMI) och . inryms i Kammarkollegiet (utg. omr. 2 avsnitt 4). () avvecklades och verksamheten överfördes till de nya patent- och marknadsdomstolarna (se utg. omr. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom konsumentpolitik Även det statliga bolaget (Miljömärkning ) har uppgifter inom konsumentpolitiken. Inom utgiftsområdet anslås förutom förvaltningsutgifter medel för åtgärder på konsumentområdet och för bidrag till miljömärkning av produkter. De sammanlagda utgifterna för konsumentpolitiken motsvarade 2015 (se tabell 4.1). Prognosen för utfallet är , vilket är i linje med de anvisade medlen. De minskade utgifterna för MD avspeglar överföringen av verksamheten till de nya patent- och marknadsdomstolarna. 2:4 Åtgärder på konsumentområdet 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Den överfördes befintlig verksamhet och tillhörande finansiering till utgiftsområde 4 och anslaget 1:5 Domstolar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för konsumentpolitiken är: –Väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Målet beslutades av i samband med budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer och andra bedömningsgrunder används vid resultatbedömningen: –Konsumenters möjligheter att känna förtroende för näringsidkares affärsmetoder och för att det finns ändamålsenliga konsumenträttigheter, bl.a. andel näringsidkare som följer rekommendationer. –Konsumenters möjligheter att lita på att produkter är säkra. –Konsumenters tillgång till stöd. –Förutsättningar för en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Den första bedömningsgrunden tar sikte på dels konsumentkollektivets behov av skydd i samband med bl.a. marknadsföring, information och avtalsvillkor från företag, dels enskilda konsumenters rättigheter. Den andra bedömningsgrunden handlar om att varor och tjänster ska vara säkra för konsumenterna att använda. Den tredje rör konsumenters möjligheter att med hjälp av oberoende information och vägledning ta tillvara sina rättigheter och välja produkter utifrån egna behov och önskemål. Den fjärde bedömningsgrunden – som handlar om vilka förutsättningar som finns för en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion till gagn för enskilda hushåll och samhället i stort – har lagts till på grund av det nya målet och en resultatbedömning kan i årets budgetproposition därför bara delvis göras i förhållande till den. I vissa fall berör de redovisade insatserna flera bedömningsgrunder . Ett utvecklingsarbete pågår när det gäller resultatredovisningen, bl.a. med anledning av det nya målet. Viktiga underlag vid resultatbedömningen är – förutom återrapporteringar och underlag från myndigheterna – lägesrapporter från Europeiska kommissionen om konsumenternas förutsättningar i olika avseenden. En löpande uppföljning görs för att säkerställa att jämställdhetsaspekter finns med i relevanta beslutsunderlag för området. Det bör beaktas att även ett antal omvärldsfaktorer, såsom den ekonomiska, tekniska och demografiska utvecklingen, liksom den allmänna globaliseringen, påverkar resultatet på området. När det gäller att uppfylla målet spelar dessutom insatser inom andra verksamhetsområden en stor roll, bl.a. har ett flertal andra myndigheter konsumentrelaterade uppdrag, exempelvis , , , , , och . Viktiga insatser görs också på nivå och av de branschfinansierade, men opartiska, konsumentbyråerna. Pålitliga affärsmetoder och ändamålsenliga konsumenträttigheter Den sammantagna bilden är att konsumenternas situation har förbättrats i flera avseenden, både i relation till näringsidkares affärsmetoder och genom ytterligare rättigheter. Detta har bl.a. skett genom insatser från myndigheternas sida och genom förbättringar av det konsumentskyddande regelverket. Förebyggande insatser gentemot näringsidkare I syfte att förebygga olika konsumentproblem har KOV vidtagit särskilda informationsinsatser gentemot branschföreträdare och näringsidkare, exempelvis avseende hälsopåståenden. För att motverka dold reklam i sociala medier har KOV tagit fram en vägledning för bloggare. Vidare har KOV förbättrat den allmänna informationen till företag på sin webbplats och startat ett projekt riktat mot nystartade företag. Branschöverenskommelser om skolfoton, elavtal, fonder och bilverkstäder KOV har omförhandlat branschöverenskommelser om bl.a. skolfoton, elavtal och fonder, vilket bedöms ha förbättrat eller förtydligat konsumentskyddet. Ett arbete med branschöverenskommelser om bl.a. bussar, bilverkstäder, distanshandel och campingplatser pågår. Förbättrat konsumentskydd genom nya regler och aktiv tillsyn KOV har i sin tillsynsverksamhet haft fokus på finansiella tjänster, elektronisk kommunikation, boende, energi, hälsa, resor, alkohol och tobak. I många fall har näringsidkarna rättat till bristerna, exempelvis har felaktiga miljöpåståenden tagits bort, marknadsföring av alkohol rättats och användandet av begreppet rea korrigerats. När det gäller det finansiella området kan nämnas att ett antal näringsidkare som trots anknytning till finansiella företag uppgett sig vara oberoende eller fristående upphört med det efter påpekanden från KOV. Att KOV snabbt kan komma till rätta med brister i marknadsföring, information och avtalsvillkor blir allt viktigare mot bakgrund av att marknadskommunikationen blivit mer snabbrörlig och uppsökande, inte minst i förhållande till mer utsatta konsumentgrupper. Lagändringar har därför gjorts som innebär att KO ges möjlighet att i vissa fall direkt förbjuda en näringsidkare att fortsätta med en marknadsföringsåtgärd eller med ett oskäligt avtalsvillkor (prop. 2015/16:168, bet. 2015/16:CU23, rskr. 2015/16:300). KOV har fortsatt att särskilt prioritera konsumentproblem i samband med telefonförsäljning. En stor del av de stämningsansökningar som KO lämnade till MD eller allmän domstol 2015 rörde telefonförsäljning. KO har haft helt eller delvis framgång i de flesta mål hos MD eller allmän domstol . I ett mål där KO biträtt enskilda har lämnat ett avgörande som var till konsumenternas fördel. Målet rörde fuktskador på grund av en byggmetod. KOV har fortsatt att bevaka konsumentkreditmarknaden, bl.a. snabblåneföretagens kreditprövningar. Genom en lagändring har KOV fått möjlighet att med omedelbar verkan förbjuda näringsidkare som allvarligt brister i sin kreditprövning att lämna krediter till konsumenter (prop. 2015/16:85, bet. 2015/16:CU18, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2015/16:224). KOV har haft särskilda kontakter med näringsidkare om krediter som erbjuds och lämnas i butik och om marknadsföring av delbetalningar, vilket lett till att riskerna för att konsumenter hamnar i oönskade betalningssituationer minskat. När det gäller bolån har regeringen föreslagit förbättringar av det konsumenträttsliga skyddet, bl.a. en betänketid och mer information och insyn (prop. 2015/16:197).