prop · H4031d5 · 2016-09-20 00:00:00 — Den ökade sårbarheten ställer förändrade krav på säkerhetsskydd, bl.a. avseende utvecklingen på informationsteknikområdet, en ökad internationell samverkan och förstärkt skydd av samhällsviktiga funktioner. I betänkandet En ny säkerhetsskyddslag föreslås att nuvarande säkerhetsskyddslag ersätts av en ny lag som ska svara mot de förändrade kraven på säkerhetsskydd. Arbetet med betänkandet kommer att fortsätta i . 2.6.3Insatser för ett tryggare samhälle Utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet fortsätter För att minska det lidande som brott leder till behöver brott förhindras och förebyggas. Det är också samhällsekonomiskt lönsamt. Här ligger ett ansvar inom alla politikområden att skapa goda livsmöjligheter för alla individer, genom generella välfärdssatsningar och insatser för att ge fler tillgång till arbete för att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället. Regeringen har genom sin politik presenterat ett flertal sådana åtgärder och kommer att fortsätta lägga konkreta förslag för att skapa ett som håller ihop. Därutöver behövs mer riktade insatser för att minska sannolikheten att brott begås. I det arbetet har rättsväsendets myndigheter ett stort och viktigt ansvar men utan andra aktörer som kommuner, näringslivet och civilsamhällets organsationer når vi inte ända fram. Samhällets brottsförebyggande arbete behöver utvecklas. I syfte att skapa likvärdiga förutsättningar för att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt brottsförebyggande arbete över hela landet har regeringen därför tagit initiativ till en nationell brottsförebyggande satsning. Denna satsning består av flera delar, där den förstärkning som fick genom budgetpropositionen för att skapa en nationell stöd- och samordningsfunktion är en av grundpelarna. Regeringen avser även att tillsätta en nationell samordnare som ska fungera som ett stöd och en länk mellan de aktörer i samhället som på olika sätt kan bidra till att förebygga brott. Inom ramen för satsningen avser regeringen att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Länsstyrelserna kommer att få i uppdrag att vara den aktör på regional nivå som kan bidra till lokal samverkan, kunskapsspridning och expertstöd främst till kommunerna men även till andra aktörer. Regeringen anser att denna åtgärd är avgörande för att höja den kommunala förmågan att arbeta brottsförebyggande och trygghetsskapande, inte minst på lokal nivå och för att öka förutsättningarna för ett mer effektivt brottsförebyggande arbete som är hållbart på lång sikt. För att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete inom alla samhällssektorer kommer regeringen även att ta fram ett nytt nationellt brottsförebyggande program. Avsikten med programmet är bl.a. att tydliggöra de olika aktörernas roller, mandat och ansvar och på så vis bidra till att brottsförebyggande arbete blir en fråga som hela samhället känner ett ansvar för och kan bidra till. Förbättrad utslussning från anstalt och frivård Insatser för att förebygga återfall är en central del av det brottsförebyggande arbetet. av dem som dömts till skyddstillsyn och av dem som frigivits från fängelse återfaller . Personer som upprepade gånger begår brott står också för en relativt stor andel av den totala brottsligheten i samhället. Varje person som lyckas lämna det kriminella livet är därför en stor vinst för samhället. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 klient ska återfalla i brott och missbruk bara för att tiden efter frigivningen eller övervakningens upphörande inte är tillräckligt väl planerad. Ett väl fungerande arbete med utslussning är därför en av de mest angelägna frågorna för regeringen när det kommer till arbetet med att förhindra återfall. Utöver det tidigare beslutade uppdraget om förstärkt arbete med utslussning som Kriminalvården ska redovisa 2018, har regeringen gett en utredare i uppdrag att lämna förslag på en modell för samverkan kring återfallsförebyggande insatser med ett tydligt individfokus, s.k. inslussgrupper. Kraftfull satsning för att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer Att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor och barn, inklusive hedersrelaterat våld, är högt prioriterat av regeringen. Arbetet omfattar även hbtqpersoners utsatthet. Regeringen har på rättsväsendets område satt upp ett jämställdhetsmål om att andelen personer i befolkningen som blir utsatta för våld i nära relationer ska minska. Det långsiktiga målet är att våldet helt ska upphöra. För att nå det målet lägger regeringen stor vikt vid att utveckla det våldsförebyggande arbetet. Ambitionen är att i högre grad lägga fokus på mäns ansvar och delaktighet, liksom på maskulinitetsnormer. Regeringen bedriver ett kraftfullt arbete inom området och har sedan tillträdet 2014 beslutat en mängd åtgärder. Ett antal av dessa har tydliga beröringspunkter med förslag från Nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Som en del i satsningen har Brå fått i uppdrag att ta fram en kunskapssammanställning om polisiära metoder och arbetssätt för att förebygga upprepat våld mot vuxna och barn i nära relationer. Det kunskapsunderlag Brå tar fram ska bidra till att utveckla förebyggande arbete mot upprepat våld i nära relationer. Ytterligare ett antal förslag bereds i . Regeringen tar detta samhällsproblem på största allvar. Det är viktigt att förbättrade resultat kan påvisas när det gäller t.ex. lagföring av förövare och att brottsoffer får sina rättigheter tillgodosedda, liksom stöd och skydd utifrån behov. En stärkt uppföljning och utvärdering är i detta sammanhang centralt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen kommer att presentera en nationell strategi för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (se utg.omr. Att motverka sexualbrott är en viktig del i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. sexualbrottskommitté har i uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrottet och att granska rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden. Uppdraget ska redovisas . Förstärkt skydd mot hot och andra kränkningar Även den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har påverkat förutsättningarna för rättsväsendet. Det har inneburit positiva förändringar för yttrandefriheten och den demokratiska debatten men även medfört att hot och andra former av kränkningar av den personliga integriteten har tagit nya former. Det är kvinnor eller ungdomar som drabbas av kränkningarna. För att bättre kunna motverka hot och allvarliga kränkningar, såväl på internet som i övrigt, krävs att det straffrättsliga regelverket är anpassat efter den karaktär problemen har . tog regeringen emot förslag från en utredning (Ju 2014:10) på hur lagstiftningen kan förändras och moderniseras. Regeringen arbetar med att ta fram de lagförslag som behövs för att säkerställa ett starkt och väl avvägt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. Även det brottsförebyggande arbetet förstärks och regeringen avser att ta fram en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat (utg.omr. 1 avsnitt 9.9). Regeringen kommer även att besluta om en nationell plan mot rasism och hatbrott för att säkerställa ett långsiktigt och systematiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (utg.omr. 13 avsnitt 4.4). Vidare avser regeringen att lämna en proposition till som behandlar förslagen i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Det fortsatta arbetet mot terrorism Terrorism hotar internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och våra grundläggande fri- Arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism och kampen mot terrorism är fortsatt högt prioriterade frågor för regeringen. strategi mot terrorism utgör utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete mot terrorism. Vi måste förebygga, förhindra och försvåra terrorism och om ett terroristattentat ändå genomförs måste samhället kunna hantera konsekvenserna av det. Arbetet kräver ett väl fungerande samarbete mellan ansvariga myndigheter och aktörer. Terrorism är gränsöverskridande och internationellt samarbete är nödvändigt. Den överenskommelse som regeringen ingick med , om åtgärder mot terrorism tar sin utgångspunkt i strategin. Inom ramen för överenskommelsen har lagstiftning antagits och flera myndigheter har fått uppdrag inom sina ansvarsområden. Bland annat har regleringen avseende personer som reser till konfliktområden för att delta i eller få träning i terroristhandlingar skärpts, genom införandet av ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte. Utöver de åtgärder som redan genomförts har regeringen bl.a. för avsikt att låta se över hela den straffrättsliga regleringen på terrorismområdet i syfte att åstadkomma ett effektivt och överskådligt regelverk som är förenligt med ett väl fungerande skydd för mänskliga fri- och rättigheter. Regeringen föreslår även att Säkerhetspolisen tillförs medel för att myndigheten bl.a. ska kunna öka sina personella resurser i syfte att bibehålla sin förmåga att skydda rikets säkerhet och vår demokrati. Det förebyggande arbetet är särskilt viktigt för att långsiktigt motverka radikalisering och våldsbejakande extremism och terrorism. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har ett viktigt uppdrag att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer. Det är viktigt att det förebyggande arbetet vidareutvecklas och fördjupas. 2.6.4Åtgärder för att utveckla rättsväsendets verksamheter Tillsyn över polis och kriminalvård Polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. Delar av den statliga tillsynen behandlas av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen kommer därutöver att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Regeringen avsätter, i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning, medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen. Vidare ges Justitiekanslern () möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn, vilket kommer att kunna innebära att tillsynen över bl.a. polisen och Kriminalvården ökar. Regeringen föreslår därför att JK tillförs medel för att myndigheten ska kunna öka sina personella resurser. Åtgärder för att minska isoleringen av häktade har fått internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Senast riktade mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) allvarlig kritik mot när det kommer till isoleringen av häktade. Även nationellt har det framkommit kritik mot bl.a. häktningen av barn, restriktionsanvändningen och mot den isolering av häktade som denna leder till. Frågan om åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte är en av de mest prioriterade frågorna för regeringen när det kommer till bl.a. En grundläggande utgångspunkt är att häktning innebär ett lidande för den enskilde och att den som är häktad inte bör isoleras från omvärlden i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som ur rättssäkerhetssynpunkt. Regeringen vidtog flera åtgärder på 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 området och har höga förväntningar på resultatet av dessa pågående arbeten. Till exempel har regeringen gett Brå i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte. Häktes- och restriktionsutredningen har dessutom lämnat förslag som innebär bl.a. nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Förslagen har remitterats och regeringen överväger att återkomma med förslag i dessa delar. Digitalisering är ett strategiskt verktyg för att utveckla verksamheterna i rättsväsendet. För myndigheterna bidrar digitalisering till en effektivare verksamhet, högre kvalitet samt mer utvecklat underlag för kunskap, analys och uppföljning. bedriver myndigheterna ett långsiktigt och av regeringen prioriterat arbete med att utveckla ett elektroniskt informationsutbyte i brottmålshanteringen. Arbetet ställer tydliga krav på samverkan. För att säkerställa Brås arbete med att tillvarata de möjligheter till ny statistik och verksamhetsuppföljning som digitaliseringen innebär föreslår regeringen att myndigheten tillförs medel. Regeringen bedömer även att det finns en utvecklingspotential i att använda digitalisering för att förbättra servicen till enskilda i rättskedjan och därmed öka möjligheten till delaktighet och insyn. Ett exempel på det är uppdraget till att ge förslag om ett förbättrat digitalt bemötande av brottsoffer. I pågår en översyn av rättsinformationsförordningen. Inriktningen på arbetet är att den offentliga rättsinformationen inte längre ska ha som syfte att samla all rättsinformation på en och samma plats, utan att det i stället tydliggörs att ansvaret för att tillhandahålla rättsinformationen ligger på de informationsansvariga offentliga organen. Skälet till detta är framför allt att det ger en förbättrad tillgång till rättsinformation för allmänheten som den offentliga resursanvändningen blir mer effektiv och ändamålsenlig. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ansvar bör framför allt bestå i att förvalta, utveckla och underhålla den portal som lotsar enskilda vidare till rättsinformationen, vilken bör fokuseras till målgrupperna enskilda medborgare och vidareutnyttjare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.19 Utgiftsutveckling –2016 skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa 1:14 Avgifter till vissa 1:15 Bidrag till lokalt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 099 517 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 525 305 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 807 244 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter avseende verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt transporter. disponerar avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella id-kort. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av Nationellt forensiskt centrum, utbildning av ordningsvakter samt kontroller av väktarhundar. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och 1 2020. Av dessa medel avser 2017-2020 en engångsvis satsning för att motverka illegal cabotageverksamhet. För att utveckla arbetet med flygande inspektioner av nyttofordon ökas anslaget med . Finansiering sker genom minskning av anslagen 1:12 Transportstyrelsen, 1:3 , 1:9 och 1:13 Trafikanalys under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Antalet studerande som antas till polisutbildningen har ökat vilket medför ökade utgifter på anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor under utgiftsområde 15 Studiestöd. För att finansiera de ökade utgifterna avseende studiestödet minskas anslaget 2017 med och med . minskas anslaget med respektive . Regeringen har för avsikt att lämna förslag om att Kriminalvården i större utsträckning ska utföra transporter av frihetsberövade som annars skulle ha utförts av . För att finansiera de ökade utgifterna som därmed uppstår för Kriminalvården minskas anslaget Anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår en stärkt tillsyn, såväl intern som extern, av polisen och Kriminalvården. För att finansiera regeringens förslag minskas anslaget med . Anslagen 1:2 Säkerhetspolisen och 1:6 Kriminalvården ökas med respektive . Anslaget 6:2 Justitiekanslern under utgiftsområde 1 ökas med . För att finansiera och därmed säkerställa möjligheten för att utveckla sitt stöd till och Säkerhetspolisen minskas anslaget med . Anslaget 1:9 under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med motsvarande belopp. Regeringen har för avsikt att föreslå en utökning av rättsliga befogenheter. Förslaget medför ökade utgifter för . För att finansiera utgiftsökningen minskas anslaget 2017 med . minskas anslaget med . Anslaget 2:1 under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med motsvarande belopp. Den nationella digitala infrastrukturen behöver vidareutvecklas. De nationella digitala tjänsterna Mina meddelanden, e-legitimation, digital tjänst för ekonomiskt bistånd (SSBTEK) och e-handel kommer därför i fortsättningen att finansieras via anslag. Regeringen avser också att skapa ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. För att bidra till finansieringen av denna utveckling minskas anslaget med . Se även avsnitt 4.5.1 under Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Finansieringen av polisrådgivarverksamheten vid FN-representationen i flyttas från till . För att finansiera ökade utgifter minskas anslaget med . Anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har för avsikt att föreslå en ny lag om skydd mot användning av vissa polisiära kännetecken på motorfordon. ska kunna ge ägaren av ett motorfordon tillstånd att använda skyddade polisiära kännetecken på fordonet och tillståndet ska kunna registreras i vägtrafikregistret som hanteras av Transportstyrelsen. För att möjliggöra denna typ av registrering behöver Transportstyrelsens itsystem utvecklas. I syfte att finansiera utvecklingskostnaden minskas anslaget med . Anslaget 1:12 Transportstyrelsen under utgiftsområde 22 Kommunikationer ökas med motsvarande belopp. För att finansiera en avropsportal för tolktjänster m.m. minskas anslaget 2017 med . 2018 och 2019 minskas anslaget med . Anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med motsvarande belopp. minskas anslaget med för att finansiera utvecklingen av statistik för bättre uppföljning och styrning av rättsväsendet. Anslaget 1:7 ökas med motsvarande belopp. minskas anslaget även med för att bidra till finansieringen av tillkommande uppgifter för Datainspektionen. Anslaget 6:3 Datainspektionen under utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan att 21 anvisas under anslaget 1:1 . till 22 544 027 000 kronor, 23 468 575 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Förändring till följd av: polisiära kännetecken -200 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 409 219 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 438 012 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 438 012 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsutgifter. Regeringen ser behov av att ge Säkerhetspolisen möjlighet att intensifiera arbetet mot terrorism och stärka skyddet avseende vitala samhällsfunktioner samt att motverka främmande makts underrättelseverksamhet. Anslaget ökas därför med 2017, 2018 samt . För att finansiera en stärkt tillsyn av Säkerhetspolisens verksamhet ökas anslaget med . Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan att 1 anvisas under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 473 555 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 473 555 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 473 555 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. minskas anslaget med vilka tillförs Utgiftsområde 1 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 , anslag 6:3 Datainspektionen, som förstärkning till Datainspektionens tillkommande uppgifter till följd av EU:s dataskyddsförordning. Vidare minskas anslaget med för att finansiera utvecklingen av statistik för bättre uppföljning och styrning av rättsväsendet. Anslaget 1:7 ökas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3 Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.28 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 658 317 tkr prisnivå. 3Motsvarar 658 318 tkr prisnivå. 4Motsvarar 658 317 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att tillförs medel för att, i samverkan med , förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. I detta syfte tillförs myndigheten 2017 och 2018-2020. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.30 Anslagsutveckling 1:5 Domstolar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 516 635 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 516 634 tkr prisnivå. 4Motsvarar 5 516 968 tkr prisnivå.