prop · H303190 · 2016-06-28 00:00:00 — De idéer som Allmänna arvsfonden möjliggör i civilsamhället kommuniceras ut och genom aktiva kontakter med medierna har såväl lokala som rikstäckande medier uppmärksammat Arvsfondsdelegationens verksamhet, främst i samband med Sverigeresan och delegationssammanträden. genomfördes en Sifo-undersökning för att ta reda på kännedomen om Allmänna arvsfonden bland föreningar och kommuner. Undersökningen utfördes så att den ska vara jämförbar med motsvarande undersökning som genomfördes . En slutsats från undersökningen är att kommuner och föreningsliv har mycket god kännedom om fonden och att kommande insatser som utförs för att öka kännedomen främst bör riktas mot allmänhet och unga. 6.2Uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som har beviljats. 2015/16:190 Strategin för uppföljning och utvärdering följer de utdelade medlen från inkommen ansökan fram till avslutat och redovisat projekt. Syftet är att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Strategin genomförs i tre steg: uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med Arvsfondsdelegationsenheten vid Kammarkollegiet. Syftet med slutredovisningarna är inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan att ge kunskap om vilka spår och resultat som medlen ur Allmänna arvsfonden lämnat. slutredovisades och kategoriserades totalt 106 projektstöd enligt nedanstående kategorier. Genomgången sammanfattas i figur 6.2. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. Av de slutredovisningar som granskades 2015 var det två projekt inom denna kategori. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori återfinns de projekt som har gjort precis det som stod i deras projektplan. var antalet projekt 46 stycken. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram verktyg, metodhandledningar och kunskap om exempelvis normkritisk idrott, kognitiva och språkliga funktionsnedsättningar, jämställdhet och demokrati. Projekten har genomförts men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Även om de aktiviteter som har genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor vikt för dem som varit delaktiga. Ett exempel är nyanlända flickor och deras föräldrar som via Röda Korsets Umeåkrets projekt getts förutsättningar för en aktiv fritid Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt där exempelvis en metod eller ett nytt arbetssätt har tagits fram som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. 2015 fanns 23 projekt i kategorin. Erfarenheterna tas tillvara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. projektens slut används erfarenheterna ofta i olika former av utbildningar i studiecirklar och mentorskapsprogram. Exempel är projektet , av i , som genomför skapande verksamhet för svårt cancersjuka barn och deras föräldrar på sjukhus. Ett annat är Allmänna i som har tagit fram ett utbildningsmaterial för att kunna skapa en fotbollsvärld där alla oavsett etnicitet, kön, sexualitet, Skr. 2015/16:190 funktionsnedsättning, ålder, social bakgrund eller religion ska känna sig Alla nya ungomspelare och ledare tar nu del av utbildningen. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheter lever vidare. Den finansieras av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kommun, landsting, avgifter eller via statliga medel. Det fanns 35 projekt inom denna kategori 2015. Av de 35 projekten inom denna kategori har majoriteten någon form av finansiering av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. Flera projekt samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. Ett exempel är Föreningen kedjan och Radio Fri som initierat ett komplement till ungdomars rehabilitering tillbaka till samhället med fokus på mentorskap, anhörigstöd och kreativ utveckling via radioprogram. Radio fri drivs nu vidare i föreningen regi och den övriga verksamheten lever vidare i regi av den nystartade föreningen kedjan, med stöd från och Kriminalvården. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare efter projekttidens slut är Mental Hälsa (RSMH), Sunnes projekt vidare, där föreningen startat ett socialt företag som driver en lunchservering och erbjuder hushållsnära tjänster till äldre. Verksamheten finansieras via intäkter från försäljning och ekonomiskt stöd från kommunen och . Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om fler olika typer av finansiering . Förutom föreningsbidrag och medlemsavgifter finansieras verksamheterna av offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens Slutredovisningar granskade 2015, totalt 106 redovisningar, (st) Uppföljningen av redovisade projekt visar att (kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form. Det finns i huvudsak tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas till vara: –Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer som samarbete ska ske med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. –Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta till vara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. –Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera, och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens Slutredovisningar granskade 2007–2015. 1 246 redovisningar, (st) har 1 246 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Allmänna arvsfondens finansiering upphört, se figur 6.3. Av projekten lever vidare för granskningen. Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsförmåga och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Ett av kriterierna för att beviljas medel ur fonden är målgruppens delaktighet. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur målgruppen nås och vilka projekten når respektive inte når. I första hand når projekten sina egna medlemmar. Men den offentliga sektorn är ofta samarbetspartner och utgör en arena för utförande och en ingång för att få kontakt med målgruppen. Skolan, både förskola, grundskola, gymnasieskola och grund- och gymnasiesärskola är den vanligaste arenan för projekt. Av detta kan slutsatsen dras att många projekt når ut till en stor grupp av barn och unga. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna sker i tre steg – en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, en enkätstudie samt ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom företagsekonomi, etnologi och socialt arbete. En utvärdering som omfattar 42 projekt avslutades . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Förutom de utvärderingar som redovisas nedan ingår drygt 800 projekt i pågående utvärderingar. Utvärderingen Vägar mot arbete beskriver och analyserar 42 projekt som beviljats medel –2012. Syftet med projekten har varit eller är att öka ungas möjlighet att etablera sig i arbetslivet eller fungera personlighetsutvecklande med hjälp av nya och innovativa lösningar. Den totala summan som har beviljats de 42 projekten uppgår till . De projekt som undersökts har sett mycket olika ut och spänt över ett brett fält av åtgärder, verksamheter och metoder. Målgruppen har varit unga som på olika sätt har haft svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. I många fall har det handlat om unga som har befunnit sig mycket långt från arbetsmarknaden, men det har även förekommit projekt som på ett mer generellt plan har vänt sig till unga i en region eller ett bostadsområde. Projekten har även i flera fall utvecklat metoder och förhållningssätt som har gjort att målgruppen kommit närmare arbetsmarknaden. Projekten har försökt att sänka ett antal trösklar, men i första hand har det handlat om att öka självförtroende och handlingskompetens hos deltagarna. Det strukturpåverkande arbetet har däremot visat sig vara svårare. I många projekt är en svag punkt översättningen av de ofta mycket ambitiösa projektmålen till en hanterbar och genomförbar projektplan. Detta understryker också behovet av en genomtänkt projektledning samt riskanalyser och intressentanalyser i projekten. Deltagarmedverkan och deltagarinflytande är en fråga som betonas av Arvsfondsdelegationen. Alla projekt i denna utvärdering har haft deltagare från målgruppen och arbetat med att stärka och utveckla gruppen. En slutsats är att målgruppens delaktighet ökar möjligheterna för projekten att bli framgångsrika. Den kanske viktigaste faktor som har påverkat de olika projekten i både positiv och negativ riktning är graden av samverkan som projekten har utvecklat med relevanta myndigheter och organisationer. En stor del av de granskade projekten visar att nya och effektiva lösningar kan utvecklas genom genomförda och pågående projektverksamheter samt att verksamheter som syftar till att skapa nya jobb genom sociala företag har potential att skapa arbetstillfällen för grupper som annars skulle stå helt utanför arbetsmarknaden. Projekten ur ett jämställdhetsperspektiv Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Arbetet med jämställdhet sker på tre nivåer, i kanslifunktionens inre arbete, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Olika utredningar har påtalat att endast ett fåtal organisationer inom det civila samhället bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete.7 Samma utredningar menar också att jämställdhet till väsentliga delar handlar om attityder som är svåra att påverka. Genusperspektivet uppmärksammas såväl i handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträckning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort ansvar. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. När det gäller lokalstödsprojekten är majoriteten män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget, innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen men inte nödvändigtvis över sin egen situation. Det finns ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Projekt riktade till enbart män Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver två verksamheter som riktar sig enbart till män. Projektet man – för dig som vill fatta och förändra drivs av för jämställdhet tillsammans med Crossing Boarders och Femtastic, vars syfte är att få unga män mellan att reflektera kring frågor om sexuellt våld. Målsättningen är att de ska förstå, ta ansvar och vilja vara en del av det förändringsarbete som startats upp genom . Projektet kommer att samla in en mängd personliga berättelser som belyser hur killar och unga män upplever och relaterar till maskulinitetsnormer och sexuellt våld. Det andra projektet är Behandling av unga våldsutövare i åldern 13–som drivs av föreningen 4 7 E och L samt 2005, SOU 2004:59 2015/16:190 U. Föreningen vill inom ramen för sin killjoursverksamhet testa och ta fram ett metodutvecklande behandlingsarbete med unga våldsutövare. Projekt riktade till enbart kvinnor Femton projekt riktar sig enbart till kvinnor. Av dessa drivs tre av funktionshindersorganisationer och tre av kulturföreningar. Fem projekt handlar om att stärka kvinnors föräldraskap, tre projekt vänder sig till kvinnor med funktionsnedsättning och två har som syfte att stödja unga kvinnor som lever med begränsat livsutrymme och/eller hedersnormer. Bland projekten finns exempelvis Dövas Förenings projekt utsatt, som syftar till att bryta isoleringen för döva kvinnor med annan etnicitet än svensk genom skapandet av nätverk med olika teckenspråkiga instanser som ger råd och stöd. Ett annat exempel är projektet och döttrar – att utforska kvinnlig identitet. Projektet genomförs av som med teatern som verktyg vill ge tonsårstjejer möjlighet att utforska kvinnlig identitet. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen hållit ett seminarium där ca 100 personer från , , myndigheter och organisationer har deltagit. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats ut till ca 1 000 personer. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar, exempelvis Nätverket för bidragsgivande myndigheter där ett trettiotal myndigheter ingår och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Erfarenheterna har också presenterats på konferenser och seminarier som exempelvis Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors konferens som förändrar, utvärderingsseminarium Att ge statligt stöd till civilsamhället och värde – värden i utvärderingar. Arvsfondens Guldkorn är en utmärkelse för ideella projekt som med framgång har genomfört sina idéer och fått dem att leva vidare efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Utmärkelsen delas ut i fyra kategorier: barn, ungdom, personer med funktionsnedsättning och lokalstöd. Syftet med priset är att lyfta fram projektens erfarenheter, inspirera andra organisationer samt bidra till intern stolthet hos vinnare och bland nya projekt Regeringens bedömning av hur Allmänna arvsfonden har förvaltats och Regeringens bedömning: Syftet med Allmänna arvsfonden är att förvalta och fördela arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar vilket ställer höga krav på kvalitet, effektivitet, etik och Regeringen ser positivt på den förstärkta interna styr- ningen och kontrollen och på åtgärder för att förstärka och effekti- Regeringen anser att det är centralt att detta Det är angeläget att de administrativa kostnaderna för fonden är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå. positiv till att projektstöd och lokalstöd till samtliga målgrupper för fonden ligger på fortsatt höga nivåer. Regeringen noterar dock att projekt som rör barn har minskat något och vill betona vikten av att medel som fördelas till projekt kommer alla tre målgrupper till godo. Regeringen anser sammantaget att medlen fördelats på ett väl genom- fört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de Regeringen vill särskilt betona vikten av att vidareutveckla kommunikationsverksamheten för att kunna nå ut till samtliga målgrupper och till organisationer i hela landet samt att sprida erfarenheter och kunskap från projekten. Skälen för regeringens bedömning Kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet 2015 var 34,3 , vilket är på samma nivå som . har dock förvaltnings- och administrationskostnaderna för har de totala kostnaderna för Arvsfonds- delegationen ökat successivt med nästan . kostnaderna står för den största ökningen. medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut –ökade summan projektmedel som beslutats av Arvsfondsdelegationen . För att kunna be- vilja en ökande andel projektmedel med bibehållen kvalitet har kansli- Kommunikationsinsatserna har också förstärkts och effektiviserats för att öka andelen ansökningar som leder till bifall. utvärderingsverksamhet har dessutom byggts upp och etablerats samt en controllerverksamhet (se vidare under Kontroll av fondmedlens Driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel fortsätter att sjunka och ligger 2015 på den lägsta nivån , vilket är Det beror främst på att utdelade projektmedel har Kostnaderna per beslutad ansökan har däremot ökat 2015 jämfört innan. En anledning till ökningen är att antalet avslagsbeslut minskat , vilket bl.a. är en effekt av arbetet med att öka andelen ansökningar som leder till bifall. Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå samt att åtgärder för att förstärka och effektivisera handläggningen fortsätter. Syftet med Allmänna arvsfonden är att förvalta och fördela arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Detta ställer höga krav på kvalitet, effektivitet, etik och transparens. Regeringen anser därför att detta även särskilt bör beaktas i fondens placeringar. Kontroll av fondmedlens användning inrättades en controllerfunktion för att stärka den interna styrningen och kontrollen av utdelade medel, ge projekten och handläggarna mer stöd samt för att kontrollera projektmedlens användning ytterligare. Denna funktion förstärktes . är det dessutom obligatoriskt att budgeten för samtliga nya projekt ska granskas av controllerfunktionen. En viktig del av stödet till och kontrollen av projekt är projektbesök på plats. Controllerfunktionen genomförde 46 kontrollbesök på plats. Kontroll av ansökande organisation görs även i handläggningen av inkommande ansökningar, genom referenser, avstämningar med medsökande och samarbetspartner samt skattekontroller av ansökande organisationer. Handläggarna genomförde också platsbesök hos 94 projekt för att kontrollera projektmedlens användning. Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är centralt för att uppnå ökad kvalitet samt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. Regeringen ser därför positivt på den förstärkta interna styrningen och kontrollen av fondmedlens användning . Granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen) ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovisningen. anser att Kammarkollegiet har gett en rättvisande bild av Allmänna arvsfondens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning. Redovisningen är upprättad enligt årsredovisningslagen samt är förenlig med och stöder en rättvisande bild av årsredovisningen som helhet. har däremot vid sin granskning funnit felaktigheter som tyder på att det brister i Kammarkollegiets kvalitetssäkring av redovisningen men att dessa inte påverkar revisionsberättelsen. Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Arvsfondsdelegationen fördelade , vilket är en ökning innan. Volymen fördelade medel har ökat i rad och är den högsta . Antalet inkomna ansökningar har däremot minskat . I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd, vilket är högre än och det högsta antalet beslut om beviljade projekt . Regeringen anser att det är positivt att fördelningen av medel fortsätter att öka även om antal inkomna ansökningar har minskat något detta år. Allmänna arvsfondens betydelse för projekt som rör ungdomar har ökat markant . Finansieringen har gått från en nivå på 2004 till , vilket är den högsta volymen för ungdomsprojekt i Allmänna arvsfondens historia. För projekt som rör barn har det skett en minskning med och totalt har gått till målgruppen. För personer med funktionsnedsättning har gått till projekt som rör målgruppen vilket är den högsta nivån . Om projekt som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning räknas in uppgår den totala summan beslutade medel till målgruppen till , eller av det totala belopp som betalats ut. Regeringen ser med tillfredställelse på att volymen fördelade medel fortsätter att öka. Det är dock angeläget att säkerställa att tilldelningen av medel fördelas till fondens samtliga tre målgrupper. Antalet idrottsorganisationer som beviljas medel fortsätter att öka och majoriteten är lokalstöd. Funktionshindersorganisationerna har brutit de senaste årens nedåtgående trend och beviljades 2015 fler projekt än , vilket är positivt. Antalet kulturföreningar och organisationer bildade på etnisk grund som får stöd ur fonden fortsätter också att öka. Även antalet stiftelser legat relativt har ökat . Fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden kan gå till så kallade projektstöd eller till lokalstöd. beviljades 55 ansökningar medel för lokalstöd till en summa av . Det är den näst högsta nivån någonsin men en minskning jämfört med året innan med . Regeringen anser att det är angeläget att medel ur arvsfonden beslutas utifrån de kriterier som finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden, där det anges att stöd kan ges till anläggningar, lokaler och utrustning om det bedöms som särskilt angeläget. Det är även viktigt med kontinuerlig uppföljning av denna stödform för att säkerställa att kriterierna följs. gick av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Regeringen anser sammantaget att medel har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Enligt arvsfondslagen ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd.