prop · H40352 · 2016-12-19 00:00:00 — kostnader för granskning av delårsrapporter består av lönekostnader samt eventuella kostnader för konsulter och resor. De enskilda myndigheterna debiteras för de kostnader som har för granskning av delårsrapporterna. Resursåtgången i timmar uppskattas till ca 9 000, vilket motsvarar 5,4 årsarbetskrafter. Dessa uppgifter är hämtade från interna tidredovisningssystem. Uppgifterna kan utgöra en viss överskattning, eftersom tidredovisningen även kan inkludera viss löpande granskning. Tabell 3.4 kostnader för granskning av delårsrapporterna , belopp i tusental kronor Kostnad, exkl. OH Total kostnad för granskning av myndigheter som lämnar delårs- Total kostnad för granskning av samtliga myndigheter Granskningen av delårsrapporterna uppgår till av kostnaden för hela revisionen av de aktuella myndigheterna. 3.4Den samlade kostnads-nyttoanalysen visar på liten nytta i förhållande till kostnaden Den information som framkommit i denna granskning visar att den samlade resursåtgången är betydande i förhållande till den nytta som finns med delårsrapporterna. I följande avsnitt sammanfattar vi de kostnader och nyttor som redovisats i kapitel 3. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.4.1Kostnaden för att producera och granska delårsrapporter är Nedanstående tabell redovisar utfallet av beräkning av den direkta resursinsatsen i timmar och årsarbetskrafter. Tabell 3.5 Resursåtgång i timmar och årsarbetskrafter för myndigheterna och Bedömd resursåtgång inom Riksrevis- Uppgifterna har hämtats från tidredovisning och uppskattningar. Räknar man direkta kostnaden i kronor får man följande utfall: Tabell 3.6 Kostnad för myndigheterna och , belopp i tusental kronor Kostnad, exkl. OH Bedömd resursåtgång för myndigheterna Om det potentiella besparingsutrymmet inte vid ett avskaffande av kravet på delårsrapport används för att lägga ner mer tid på någon annan aktivitet, kan det vara relevant att även beakta kostnaden inklusive overhead. I så fall bör – åtminstone i teorin – inte bara de direkta kostnaderna försvinna utan även på motsvarande volym overhead. Inom ramen för denna granskning har dock kostnader inte beräknats inklusive overhead. Det finns även kostnader som inte kan kvantifieras. Ett exempel är olägenheten att ett förhållandevis stort och koncentrerat arbete med delårsrapporter måste utföras . R I K S R E V I S I O N E N B E H Ö V S M Y N D I G H E T E R N A S D E L Å R S R A P P O R T E R ? – N Y T T A O C H K O S T N A D E R 3.4.2 Liten nytta med delårsrapporterna Nyttorna med delårsrapporterna har inte kunnat bedömas monetärt, utan enbart i kvalitativa termer. Den information som framkommit inom ramen för granskningen visar dock att nyttan med delårsrapporterna är begränsad. De flesta anser att de inte har någon nytta alls av Relevant underlag för uppföljning tas fram genom exempelvis interna tertial- eller månadsuppföljningar. Viss information används som underlag till budgetpropo- I övrigt tycks inte och de enskilda departe- menten använda delårsrapporterna i sin dialog med myndigheterna, i varje fall inte på ett systematiskt sätt. Granskningen av delårsrapporterna stödjer inte den årliga revisionens huvuduppgift att revidera myndigheternas årsredo- Det verkar inte heller vara så att kvaliteten på årsredovisning- arna hos de myndigheter som inte lämnar delårsrapporter är sämre jämfört med de som behöver lämna delårsrapport. ESV framhåller att viss information i delårsrapporterna är användbar som underlag till nationalräkenskaperna. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Delårsrapport – en översyn av reglerna (ESV 2003:20) Verksamhetsanpassning av vissa regler (ESV Dnr 12- 150/2006) kontroll och styrning av statlig verksamhet (Dnr Fi2002.020) International Standard on Review Engagements (ISRE) 2410. Review of Interim Fi- nancial Information Performed by Auditor of the Entity Delårsrapport (RRV 1995:17). R I K S R E V I S I O N E N B E H Ö V S M Y N D I G H E T E R N A S D E L Å R S R A P P O R T E R ? – N Y T T A O C H K O S T N A D E R Myndigheter med krav att lämna delårsrapport32 Inspektionen för vård och omsorg 32 Avser myndigheter som omfattas av internrevisionsförordningen(2006:1228). 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för Rådet för Europeiska socialfonden i () R I K S R E V I S I O N E N B E H Ö V S M Y N D I G H E T E R N A S D E L Å R S R A P P O R T E R ? – N Y T T A O C H K O S T N A D E R 1.Om kravet på delårsrapporter tas bort, vilken nytta försvinner då? a.Om så är fallet, kan nyttan värderas på något sätt? (Exempel: resursåtgången för att ta fram informationen på annat sätt) 2.Ser ni risker, , med att ta bort kravet på att lämna delårsrapporter? 3.Hur stor uppskattar ni att den inbesparade resursinsatsen blir av att ta bort kravet på delårsrapporter? (Uppskattningen anges helst i timmar, alternativt antal arbetsdagar eller årsarbetskrafter. Timmarna ska avse intern arbetstid inklusive eventuellt styrelsearbete. Om myndigheten använder en servicebyrå för att ta fram delårsrapport ska kostnaden för detta uppges.) 4.Är det något övrigt ni vill framföra till om delårsrapporterna? 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beskrivning av typer av modifierade revisorsrapporter I de fall konstaterat att det finns brister i delårsrapporten som är av väsentlig karaktär lämnas en modifierad revisors rapport. En modifiering kan ha olika karaktär beroende på vad det är för typ av fel. Reservation lämnas när felet är avgränsat till ett område/en post och vi bedömer att delårsrapporten i övrigt är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB). En avvikande mening lämnas när vi bedömer att felen är så pass genomgripande att delårsrapporten i dess helhet inte kan anses vara upprättad enligt FÅB. kan också avstå från att lämna ett uttalande. Det sker när förutsättningarna för revisionen inte har kunnat uppfyllas, t.ex. om det saknas ett ändamålsenligt ramverk för att upprätta delårsrapporten eller när vi inte har fått tillgång till tillräcklig information för att kunna utföra granskningen. Förutom att modifiera uttalandena kan vi också lämna en upplysning i revisors rapport. En upplysning innebär enbart att revisorn vill uppmärksamma läsaren av delårsrapporten på en eller flera skrivningar som myndigheten har gjort i delårsrapporten och som kan vara viktiga för läsaren att observera. R I K S R E V I S I O N E N BEHÖVS MYNDIGHETERNAS DELÅRSRAPPORTER? – NYTTA OCH KOSTNADER Ett 60-tal myndigheter har krav på sig att lämna delårsrapporter till regeringen . En delårsrapport ska innehålla resultat- och balansräkning, anslagsredovisning och prognos över verksamhetens kostnader och intäkter för det pågående räkenskapsåret. genomför en översiktlig granskning av delårsrapporten, till skillnad från den mer omfattande granskningen av årsredovisningen. har granskat om nyttan och användningen av myndigheternas delårsrapporter står i paritet med de resurser som myndigheterna och använder för att ta fram och granska delårsrapporterna. Granskningen visar att användningen av delårsrapporterna är begränsad i förhållande till nedlagda resurser. Delårsrapporterna har framför allt liten betydelse för myndigheternas interna styrning och kontroll. Den sammantagna kostnaden för myndigheterna och för arbete med delårsrapporterna uppskattas till . rekommenderar regeringen att ta bort kravet på att lämna delårsrapport, med undantag för affärsverken. Det skulle innebära att resurser kan frigöras som kan användas bättre både hos de aktuella myndigheterna och . nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:52 om myndigheternas delårsrapporter