prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Sjätte fonden, vars investeringsinriktning är onoterade tillgångar, påverkas i mindre utsträckning av de omedelbara svängningarna på marknaden, men är beroende av fördelaktiga förhållanden på finansmarknaden för en god långsiktig resultatutveckling i sina innehav. I regel har buffertfondernas resultat en relativt liten påverkan på utfallet inom inkomstpensionssystemet, eftersom fonderna utgör en mindre del av tillgångsmassan (se avsnitt 2). Vid tillräckligt stora varia- tioner i tillgångspriser kan dock fondernas resultat påverka om den automatiska balanseringen aktiveras eller inte. Det nuvarande allmänna pensionssystemet trädde i kraft och nya placeringsregler började gälla för buffertfonderna . Pensionssystemet sjösattes därmed i en period som inledningsvis kom att präglas av djup ekonomisk nedgång och fallande priser på aktie- marknaden till följd av en sprucken it-bubbla /2000 (se figur 3.1 nedan). började dock aktiemarknaderna återigen stiga och i mitten av 2007 nådde Stockholmsbörsen sin dittills högsta notering. briserade den amerikanska finans- och bolånekrisen, vilket resulterade i en ny och än större nedgång på aktiemarknaden. började aktiemarknaderna återhämta sig, bara för att åter börja falla, den här gången främst till följd av den europeiska statsskuldskrisen och osäkerhet om dess konsekvenser för den globala tillväxten. och halva 2012 fortsatte att präglas av ekonomisk osäkerhet och stora prisrörelser på finansmarknaderna. Aktiemarknaderna började stabiliseras först efter att den () deklarerat att tänkte genomföra vilka åtgärder som än krävdes för att hålla eurozonen intakt. Figur 3.1 Utvecklingen i svenskt och globalt aktieindex 2001‒2015 MSCI World ACWI (SEK) har aktiemarknaderna stigit kraftigt även om svängningarna har varit påtagliga. avviker från de senaste årens trendmässiga prisökning och året har präglats av högre volatilitet, till följd av ökad oro för lägre tillväxttakt i den globala ekonomin. det och som överraskat marknaderna med svagare tillväxt än När det gäller den kinesiska tillväxten oroar sig investerarna för att tillväxttakten i landet hållits uppe med hjälp av en alltför snabb 2015/16:130 kredittillväxt samt för att omställningen från en exportberoende ekonomi till en ekonomi som i högre grad drivs av inhemsk konsumtion kommer att ta än vad som förväntats tidigare. De kinesiska myndigheternas översyn av kredittillväxten och landets skuldnivåer har medfört att nya begränsningar införts, vilket innebär att tillväxttakten går ned. har varit den absolut största köparen av råvaror för infrastrukturinvesteringar. Råvaru- och transportsektorn har anpassat produktionskapaciteten för en högre nivå av global efterfrågan och när drar ned på investeringstakten blir det kännbart för båda sektorerna. har produktionskapaciteten för petroleumbaserade produkter ökat markant på grund av teknisk utveckling som möjliggjort utvinning av olja och gas från områden i som inte varit lönsamma att utvinna från. Det har inneburit att utbudet av petroleumbaserade produkter har ökat markant som efterfrågan gått ned. Många oljeproducerande länder är direkt beroende av höga oljepriser för statens finansiering. I stället för att dra ned på produktionstakten har många länder försökt kompensera svaga finanser genom att producera mer, vilket sänkt oljepriset ytterligare. Energi- sektorn befinner sig nu i en allvarlig situation där flera relativt stora företag sannolikt riskerar att få ekonomiska svårigheter. Trots volati- liteten , steg SBX (Swedish Benchmark Index, se nedan) med . På obligationsmarknaderna internationellt och i har räntorna trendmässigt fallit . Allt högre obligationspriser (och därmed avkastning) har drivit ned obligationsräntorna. Detta illustreras bl.a. av att svenska nominella och reala obligationer haft en ovanligt hög genomsnittlig årsavkastning i ett längre tidsperspektiv (se tabell 3.1). började obligationsräntorna på längre löptider åter stiga – främst med anledning av ljusare konjunkturutsikter i den amerikanska ekonomin och den amerikanska (Federal Reserves) beslut att successivt trappa ned stödköpen av obligationer. har ränteskillnaderna mellan amerikanska och europeiska statspapper ökat dels på grund av högre risk för deflation i , dels på grund av att den amerikanska ekonomin förväntats återhämta sig snabbare, vilket därmed även förväntats leda till en snabbare återstramning av penningpolitiken i jämfört med . höjde Federal Reserve den amerikanska styrräntan sedan finanskrisen. Marknadsreaktionerna har dock varit negativa och den amerikanska 10-årsräntan har fallit med ytterligare 50 baspunkter , vilket tyder på att investerarna är fortsatt oroade över tillväxttakten i den amerikanska ekonomin. Den svenska räntan har i hög grad följt den tyska räntan . De svenska räntenivåerna har dock noterats lite högre i genomsnitt över perioden. ökade ränteskillnaderna mellan och åter. Deflationsriskerna i och har lett till extremt expansiv penningpolitik och både ECB och har flyttat sina styrräntenivåer till negativt territorium. blev total- Skr. 2015/16:130 avkastningen i nominellt obligationsindex cirka -0,(tabell 3.1). Figur 3.2 Tioårig obligationsränta, , och 3.3Avkastningen på aktie- och obligationsmarknaderna Tabell 3.1 visar totalavkastningen för några av de tillgångsslag som AP- fonderna (exklusive ) placerar i . Svenska aktier har för perioden –2015 haft den bästa totalavkastningen (7,) följt av svenska nominella och reala obligationer (5,0 – ). Utländska aktier har däremot endast avkastat i genomsnitt (mätt i USD). Eftersom den amerikanska dollarn har försvagats mot den svenska kronan , har dock avkastningen på utländska aktier – mätt i svenska kronor – varit ännu lägre. Avkast- ningen på den globala aktiemarknaden kan därmed i ett svenskt och ett historiskt perspektiv karaktäriseras som svag. Till skillnad från detta framstår avkastningen på den svenska obligationsmarknaden i ett längre perspektiv som stark. Totalavkastning i olika tillgångsslag Svenska aktier (SBX) Utländska aktier (MSCI World ACWI i USD) -4,3 Utländska aktier (MSCI World ACWI i SEK) Obligationsindex (OMRX) -0,2 Reala obligationer (RXRE) -0,3 Riskfri ränta är ett vägt genomsnitt av statsskuldsväxlar med 3 och 6 månaders löptid. OMRX-index speglar avkastningen på en passiv portfölj av likvida svenska räntepapper. Källa: Bloomberg, . Vid betraktandet av tioårsperioden 2006‒2015 förbättrades total- avkastningen på aktier markant jämfört med obligationer, vilket främst speglar att den kraftiga börsnedgången 2000–2002 ligger utanför den studerade tidsperioden. Avkastningen på utländska aktier noteras i nivå med obligationer – som fortsatt uppvisar en hög avkastning i ett historiskt perspektiv. Den riskfria räntan, i det här fallet beräknad med ett genomsnitt av svenska statsskuldväxlar, avkastar knappt hälften av vad svenska nominella och reala obligationer gör. noterades en totalavkastning på på den svenska aktiemarknaden, medan den globala aktiemarknadens totalavkastning var negativ och uppgick till cirka -4,. Nominella och reala obligationer uppvisade en avkastning på -0,. Den riskfria räntan har i genomsnitt varit negativ. 4 AP-fondernas redovisade verksamhet Det förvaltade kapitalet i buffertfonderna (Första–Fjärde och Sjätte fonderna) uppgick till vid slut. Det sammanlagda resultatet uppgick till efter kostnader. Detta motsvarar en avkastning på , vilket är i nivå med den genomsnittliga avkastningen . utbetalades per buffertfond (Första–Fjärde AP-fonderna) till inkomstpensionssystemet. De totala förvaltningskostnaderna för buffert- fonderna (Första–Fjärde och Sjätte ) uppgick till , vilket var mer än föregående år. Som andel av det totala buffertkapitalet uppgick de totala förvaltningskostnaderna till , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Sjunde AP-fondens förvaltade kapital uppgick till vid slut. var avkastningen i statens förvalsalternativ (Såfa) , jämfört för premiepensionsindex. AP-fondernas utgående fondkapital och resultat 2015 samt avkastningsmål (efter kostnader, mdkr och procent) Real avkastning på över Real långsiktig avkastning på Real långsiktig avkastning på Real långsiktig avkastning på Nominell avkastning SIX Nordic 200 Cap GI + över fem år Förvalsalternativet (Såfa) avkastning minst lika bra som genomsnittet av privata fonder i premiepensionssystemet 4.1Första AP-fondens redovisade resultat Första AP-fondens resultat uppgick till 2015, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (14,året innan). överfördes till inkomst- pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till (tabell 4.2). Tabell 4.2 Första AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. har styrelsen för Första AP-fonden ändrat avkast- ningsmålet till en real avkastning på efter kostnader över rullande tioårsperioder. var avkastningsmålet för Första AP-fonden en nominell avkastning om efter kostnader över rullande tioårsperioder. var målet formulerat . Det innebär att avser avkastningsmålet real avkastning för samtliga buffertfonder (Första‒Fjärde AP-fonderna). Investeringsfilosofin i Första AP-fondens förvaltningsmodell bygger på en väldiversifierad portfölj, långsiktig och kostnadseffektiv förvaltning, utnyttjande av ineffektiva marknader, samt riskpremier, och även hållbart värdeskapande. Varje investering som fonden gör ska kunna hänföras till minst en av dessa övertygelser. använder Första AP-fonden en uppdaterad förvalt- ningsmodell bestående av en övergripande tillgångsfördelning. Denna beslutas av styrelsen. Fonden verkställer beslutet genom (i) en strategisk tillgångsfördelning (omkring investeringshorisont) och en (ii) dynamisk allokering och operativ förvaltning (0‒5 års investeringshorisont). avser fonden att fortsätta utveckla denna modell. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier minskat , medan andelen räntor och alternativa tillgångar ökat (tabell 4.3). Utländska aktier (exkl. tillväxtmarknader) Övrigt (TAA etc.) Vid slutet av 2015 förvaltades av kapitalet i fonden internt, vilket är en ökning jämfört föregående årsskifte. avkastade Första AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. I tabell 4.4 redovisas avkastningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning . Första AP-fondens redovisade avkastning 2015 (procentenheter) -0,1 -0,2 -3,5 -0,4 -7,7 -0,7 -0,4 -0,2 -5,7 -0,3 -4,7 -0,1 -9,1 -0,5 -7,4 -0,1 Allokering, kassa, valuta Övriga tillgångar och nya Första AP-fondens verkställande direktör beslutar om förvaltnings- inriktning och tillgångsallokering i form av en strategisk tillgångs- fördelning. Av årsredovisningen framgår att resultat för dessa verksamheter, jämfört med den övergripande tillgångsfördelningen, uppgick till . Störst bidrag till fondens totalavkastning gav fastigheter och valutapositioner. Avkastningen för fastighets- portföljen var , motsvarande . Dess bidrag till totalavkastningen var . Avkastningen på fondens valutapositioner uppgick till , motsvarande . Valuta behandlas som en separat tillgång som hanteras enligt speciella valutastrategier. Merparten av fondens utländska tillgångar skyddas mot kursförändringar med hjälp av valutasäkring. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2011–2015), (2006– 2015) och –2015. Detta innebär att Första AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.2 Andra AP-fondens redovisade resultat Andra AP-fondens resultat uppgick till 2015, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (13,året 2015/16:130 innan). överfördes till inkomst- pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till (tabell 4.4). Tabell 4.5 Andra AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. var styrelsens avkastningsantagande att fonden i genomsnitt ska uppnå en real avkastning på på lång sikt (), varav från den strategiska portföljen och från aktiv avkastning. 2014 var den långsiktiga målsättningen realt . Ändringen gjordes mot bakgrund av förväntat lägre globala räntor på lång sikt. Efter ändringen är Andra AP-fondens målsättning mer i linje med övriga AP-fonder. Andra AP-fondens strategi bygger på värdeskapande i flera steg: val av strategisk tillgångsfördelning, val av index och aktiv förvaltning. Till grund för strategin ligger ett antal principer, s.k. Investment Beliefs. Dessa beskriver fondens syn på hur kapitalmarknaden fungerar samt möjligheter och förutsättningar att skapa en god avkastning. Den strategiska portföljen tas fram med stöd av en internt utvecklad Asset-Liability-Model (), där hänsyn tas till den förväntade lång- siktiga utvecklingen i pensionssystemet och på de finansiella mark- naderna. Det innebär att fondens strategiska portfölj utgörs av en sammansättning av olika tillgångsslag som fonden bedömt ger den bästa generationsneutrala och långsiktiga tillväxten för framtida pensioner. Valet av index ses som en del av den strategiska placeringsprocessen, där index fastställer ett investeringsurval för den interna och externa förvaltningen. Fonden kompletterar de mer traditionella breda kapital- vägda indexen med mer specialiserade index. Andra AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, alternativa tillgångar och övrigt. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier och räntor minskat , medan andelen alternativa tillgångar och övrigt ökat (tabell 4.6). Utländska aktier (exkl. tillväxtmarknader) Övrigt (TAA etc.) -2,2 -0,7 Vid slutet av 2015 förvaltades av fondkapitalet internt, vilket är en ökning jämfört med föregående årsskifte. avkastade Andra AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. I tabell 4.7 redovisas avkastningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning . Andra AP-fondens redovisade avkastning 2015 (procentenheter) -9,1 -1,0 -7,2 -0,5 -0,2 -1,3 hade svenska aktier högst avkastning . på utvecklade marknader var i kronor exklusive valutasäkringseffekter. aktier på tillväxtmarknader var negativ, -9,i svenska kronor, till följd av en svag aktie- och valutautveckling. alternativa krediter, alternativa riskpremier och kinesiska A aktier avkastade (inklusive Störst bidrag till portföljens totalavkastning hade aktier på utländska utvecklade marknader. Bidraget på 2,8 procent- 2015/16:130 enheter beror på att dess andel av den totala portföljen utgör . Svenska aktier, vars andel utgjorde av portföljen, bidrog till av totalavkastningen. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2011–2015), (2006– 2015) och –2015. Detta innebär att Andra AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål sedan fondens start samt , men inte . Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.3Tredje AP-fondens redovisade resultat Tredje AP-fondens resultat uppgick till 2015, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (13,året innan). överfördes till inkomstpensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till (tabell 4.8). Tabell 4.8 Tredje AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Tredje AP-fonden har ett operationellt mål för fondens avkastning på 4,0 procents realt . Styrelsen menar att om målet uppnås ger det en god balans mellan stabilitet i pensionssystemet på lång sikt och risken för värdefall i fondförmögenheten på kort sikt. Målet är uttryckt i reala termer, eftersom pensionärernas köpkraft värnas. Tredje AP-fondens nuvarande förvaltningsmodell introducerades och bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga och tidsdiversifiering är ledord som implementeras genom dynamisk allokering. Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall. Allokeringen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut. Fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. Tredje AP-fonden delar in allokeringen i riskklasser i stället för tillgångsslag där varje riskklass representerar en viss under- liggande risk som aktier, räntor, krediter, etc. En av grundtankarna bakom Tredje AP-fondens förvaltningsmodell är Skr. 2015/16:130 att göra allokeringen mer dynamisk och flexibel. Styrelsen fattar exponeringsintervall för olika riskklasser. direktören mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Implementeringen sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar. Tredje AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, alternativa tillgångar och övrigt. Jämfört med föregående årsskifte har andelen räntor och aktier och minskat med 3,8 respektive 1,4 procent- enheter medan andelen alternativa tillgångar ökat (tabell 4.9). Utländska aktier (exkl. tillväxtmarknader) Övrigt (TAA etc.) Vid slutet av 2015 förvaltades av fondkapitalet internt, vilket är en ökning jämfört med föregående årsskifte. avkastade Tredje AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. I tabell 4.10 redovisas avkastningen (före kostnader) per riskklass samt respektive riskklass bidrag till fondens totala avkastning . Tabell 4.10 Tredje AP-fondens redovisade avkastning 2015 (procentenheter) 1Absolutavkastande strategier utgörs av riskmandat till vilka inget kapital allokeras. Därför kan inte en rättvisande avkastningsberäkning göras. Som framgår av tabellen visade samtliga riskklasser en positiv avkastning . De riskklasser som bidrog mest till total- avkastningen var Inflation, Valuta och Aktier. skapade fondens aktiva förvaltningsstrategier, strategiska och taktiska beslut ett mervärde på i förhållande till den långsiktiga strategiska portföljen. Riskklassen Inflation visade en avkastning på , vilket resulterade i ett bidrag på till totalavkastningen. Riskklassen inkluderar investeringar i skog, fastigheter och realobli- gationer. Riskklassen Valuta bidrog till av totalav- kastningen. Riskklassen utgörs av fondens exponering för förändringar i valutakurser mot svenska kronor. Exponeringen härrör från de investeringar i utländska tillgångar som inte säkrats till svenska kronor samt från direkta valutapositioner. Valutapositioner tas både i syfte att öka avkastningen och minska risken i totalportföljen. Riskklass Aktier visade en avkastning på , vilket motsvarande ett bidrag till totalavkastningen . Riskklassen består både av investeringar i noterade och onoterade aktier. har andelen aktier som högst varit 51 och som lägst av fondkapitalet. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2011–2015), (2006– 2015) och –2015. Detta innebär att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.4 Fjärde AP-fondens redovisade resultat Fjärde AP-fondens resultat uppgick till 2015, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (15,året innan). Sammantaget ökade fondkapitalet med 15,2 miljarder kronor till (tabell 4.11). Tabell 4.11 Fjärde AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. har som mål att totalavkastningen på lång sikt ska uppgå till realt i genomsnitt. Målet är satt utifrån en bedömning av vad som krävs för att nuvarande pensionssystems tillgångar och skulder ska vara i balans . införde en ny förvaltningsmodell, vilken implementerades fullt ut . Den nya förvaltningsmodellen syftar till att tillvarata affärsmöjligheter med längre placeringshorisonter än . Det nya inslaget i portföljen är en breddad och utökad strategisk förvaltning. Fjärde AP-fondens förvaltningsmodell utgår från fyra hörn- stenar: långsiktighet, hållbarhet, individ före modell och affärsmässighet. Fondens investeringsfilosofi bygger på tre steg: tidsdiversifiering genom nedbrytning av investeringshorisonten i tre tidsintervall, av- vägning mellan aktiv och passiv förvaltning samt avvägning mellan extern och intern förvaltning som styrs av förväntad avkastning efter kostnader. Fonden arbetar på lång sikt med normalportföljen (den långsiktiga portföljen) med en horisont . Normalportföljen baseras på en ALM-analys och beslutas av styrelsen en gång . Normalportföljen kompletteras med den strategiska förvaltningen med en horisont på 3‒15 års sikt. Den strategiska förvaltningen utgår från normalportföljen och är baserad på medelfristig marknadsanalys och portföljanalys. Den strategiska förvaltningen är uppdelad i makro- förvaltning (aktiva positioner avseende aktier, obligationer, duration och valutor; sammansatt av index samt derivatpositioner) och faktor- förvaltning (huvudsakligen investeringar i tillgångar med lägre likviditet indelat i underportföljer såsom fastigheter, svenska bolag, hållbarhet och riskkapitalfonder). har delegerat ett utvidgat mandat till verkställande direktören avseende strategiska positioner och investe- ringar med ett tydligt riskmandat (medelfristig horisont på 3‒15 år) på fem procentenheters avvikelse från normalportföljen (tracking error) och med ett mål för den strategiska aktiva avkastningen om 0,75 procent- enheter över index . Fjärde AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, alternativa tillgångar och övrigt. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier och räntor minskat , 2015/16:130 medan andelen övriga tillgångar och alternativa tillgångar ökat (tabell 4.12). Tabell 4.12 Fjärde AP-fondens portfölj Utländska aktier (exkl. tillväxtmarknader) Övrigt (TAA etc.) -5,6 -1,9 Vid utgången av 2015 förvaltades av fondkapitalet internt, vilket är en ökning jämfört med föregående årsskifte. avkastade Fjärde AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. I tabell 4.13 redovisas avkastningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning . Tabell 4.13 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning 2015 (procentenheter) -1,4 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 Störst bidrag till den totala avkastningen gav tillgångsslaget Skr. 2015/16:130 aktier . Högst avkastning hade svenska aktier i den strategiska förvaltningen (21,) följt av svenska aktier i den taktiska förvaltningen (5,). Fastigheter och valuta lämnade ett bidrag till den totala avkastningen med vardera . lämnade samtliga delportföljer positiva bidrag till totalavkastningen. Av totalavkastningen på stod normal- portföljen för , strategisk förvaltning för 4,8 procent- enheter och taktisk förvaltning för . I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2011–2015), (2006– 2015) och –2015. Detta innebär att uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Sjätte uppdrag är att investera fondmedlen på riskkapital- marknaden, dvs. i onoterade bolag. Utöver placeringsinriktningen skiljer sig från de övriga buffertfonderna genom att den är sluten, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. Enligt lag ska skapa en långsiktigt hög avkastning med en tillfredsställande riskspridning. Sjätte resultat uppgick till 2015 (1,året innan). Detta motsvarar en nominell avkastning på (6,året innan). Sedan fonden bildades har fondkapitalet ökat med , . Detta motsvarar en total värdetillväxt sedan starten på och en årlig genomsnittlig tillväxt på . Tabell 4.14 Sjätte fondkapital (mnkr)