prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — utveckla sina utbildningssystem, men omfattar inte harmonisering av Den europeiska utbildningsstrategin Utbildning 2020 beaktar, utifrån perspektivet livslångt lärande, hela spektrat av utbildningssystemet och fastställer strategiska mål för EU-samarbetet. 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildnings- frågorna i EU. Medlemsstaterna har beslutat nationella mål i linje med 2020-strategins övergripande målsättningar. löpande upp och utbildning spelar en viktig roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Den gemensamma rapporten om Utbildning 2020-ramverket har under det luxemburgiska ordförandeskapet. gemensamma rapporten ska ligga till grund för en ny serie prioriteringar för det arbete som ska göras under den kommande arbetscykeln 2015– Kommissionens utkast bygger bl.a. på nationella rapporter och på utbildningsministrarnas riktlinjedebatt vid rådsmötet . prioriteringarna är sammanfattningsvis: – Utbildningens kvalitet och relevans. – Inkluderande och jämlik utbildning. – Öppen och innovativ utbildning. – Stöd till undervisande personal. – Transparens och erkännande av kunskaper och färdigheter för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. – Hållbar, långsiktig finansiering av utbildning. Prioriteringarna konkretiseras i ca 30 punkter som ska utgöra basen för sex arbetsgruppers mandat under nästa arbetscykel. avgör själva i enlighet med nationella prioriteringar vad de väljer att utbildningsministrarna den gemensamma rapporten. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med Ministrar med ansvar för yrkesutbildning, arbetsmarknadens parter på EU-nivå och kommissionen antog i en kommuniké med medellånga mål för yrkesutbildningen –2020 samt de EU-aktiviteter som stödjer medlemsstaternas genomförande. 2015/16:115 medellånga målen är sammanfattningsvis: –Främja arbetsplatsförlagt lärande i alla dess former. –Vidareutveckling av kvalitetssäkring. –Öka tillgängligheten. –Främja nyckelkompetenser. –Möjligheter till fort- och vidareutbildning för lärare och handledare. De medellånga målen för yrkesutbildning ingår i den gemensamma rapporten om Utbildning 2020-ramverket. 49.3Program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) Erasmus+ omfattar de aktiviteter som tidigare täcktes av Programmet för livslångt lärande och Ung och aktiv i . Det omfattar också ett antal program inom högre utbildning som innebär samarbeten med tredjeland samt ett nytt idrottsprogram och . Inom Erasmus+ kan medel sökas för tre typer av aktiviteter (gäller dock inte och idrottsområdet) som alla ska bidra till målen i 2020-strategin: –Individuell lärandemobilitet. –Samarbete för innovation och goda exempel. –Stöd till policyreformer. I programmet finns också ett initiativ kallat Erasmus+ Masterlån som ska främja mobilitet inom högre utbildning på avancerad nivå (). EU ska stå som ekonomisk garant till banker som i sin tur ska förmedla studielån för programmobilitet på masternivå. Denna möjlighet gavs . Alla de initiativ och projekt inom utbildnings-, ungdoms- och idrottsområdet som sker inom ramen för EU-samarbetet finansieras genom Erasmus+. Den totala budgeten för programperioden är ca . 49.4Deklaration om demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning Den franska utbildningsministern inbjöd tillsammans med det lettiska ordförandeskapet och kommissionen EU:s utbildningsministrar till för att diskutera utbildningens roll i att motverka extremism och främja ökad tolerans och förståelse i samhället. Kommissionär , 22 ministrar och ytterligare ett antal viceministrar deltog. president anslöt vid slutet av mötet. 2015/16:115 Ett par medlemsstater, däribland , redogjorde för goda exempel på hur de arbetar med dessa frågor och välkomnade ett fortsatt erfarenhetsutbyte. Kommissionen och flera medlemsstater lyfte fram vikten av att använda de EU-program som står till buds för olika insatser på området, som Erasmus+, Horisont 2020 och strukturfonderna. Ministrarna antog en deklaration om främjande av aktivt medborgar- skap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke- diskriminering genom utbildning. fick information och överläggning ägde rum . Samråd med ägde rum innan mötet. Deklarationen har därefter diskuterats på rådsmötet och en uppföljning av arbetet diskuterades på rådsmötet . 49.5Rådsslutsatser om elever som lämnar skolan Rådsslutsatser om att minska andelen elever som lämnar skolan och främja framgång i skolan antogs av utbildningsministrarna vid rådsmötet . Det faktum att det föreligger betydande skillnader både inom och mellan medlemsstater när det gäller elever som lämnar skolan bidrog enligt ordförandeskapet till behovet av slutsatser. De slutsatser som kunde antas av utbildningsministrarna fokuserar bl.a. på att slutföra arbetet med att utveckla och genomföra övergripande, evidensbaserade strategier eller motsvarande som syftar till att minska andelen som lämnar skolan . Dessutom uppmanas medlemsstaterna att överväga mer ambitiösa nationella mål när det gäller andelen elever som lämnar skolan . Medlemsstaterna uppmanas också att identifiera de skolor där det finns stor risk att elever lämnar skolan som kan ha behov av ytterligare stöd eller resurser. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 49.6 Rådsslutsatser om förskoleverksamhet och primär utbildning Rådsslutsatser om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens antogs av utbildningsministrarna på rådsmötet . Den digitala ekonomins betydelse för sysselsättning och tillväxt framhölls bl.a. i Europeiska rådets slutsatser . Främjandet av kreativitet och innovation genom utbildning har också behandlats i flera slutsatser och rekommendationer. Rådsslutsatserna utgår från att det finns avsevärda fördelar med att i de tidiga barndomsåren främja kreativitet, innovation och digital kompetens, dels för ekonomin och dels för främjandet av det aktiva Rådslutsatserna konstaterar också vikten av att lära genom att leka, vilket stimulerar inlärning och förmågan att samarbeta Skr. 2015/16:115 och lösa problem. Utbildningsanordnare för lärare och förskolepersonal uppmanas att beakta effektiva metoder för att stimulera bl.a. kreativt tänkande genom exempelvis konst, musik och teater. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet (direktiv /36/EG) är att avskaffa hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster genom att underlätta för personer som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land inom EU. Direktivet innehåller regler för hur yrkeskvalifikationer som förvärvats i ett land inom EU ska erkännas i ett annat. –2013 omförhandlades direktivet. Ändringsdirektivet (2013/55/EU) antogs 2013, trädde i kraft och ska vara genomfört i medlemsstaterna . Ändringsdirektivet innehåller bl.a. bestämmelser om införandet av ett europeiskt yrkeskort och skyldighet för myndigheter att under vissa förutsättningar varna andra medlemsstater för vissa yrkesutövare. Det innebär också ändrade förutsättningar för administrativt samarbete för de behöriga myndigheterna (se faktapromemoria 2011/12:FPM94). Frågan om hur det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ska genomföras i svensk rätt och förvaltning utreddes –2014 (se betänkandet SOU 2014:19). Regeringens övergripande målsättning är att antalet reglerade yrken på den inre marknaden ska minska. Det är enligt regeringen nödvändigt att ett fungerande system för erkännande av yrkeskvalifikationer mellan länder finns för att den inre marknaden ska fungera. överlämnade regeringen propositionen Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (prop. 2015/16:44) till . I propositionen föreslås en ny generell lag om erkännande av yrkeskvalifikationer som gäller reglerade yrken i . Propositionen innehåller även följdändringar i andra lagar. Mer än 90 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på ungdomars socioekonomiska utmaningar, ungdomsarbete, EU:s ungdomsrapport och arbetsplan samt ungdomars politiska deltagande. 2015/16:115 50.1 Det övergripande temat för ordförandeskapstrion var ungdomars egenmakt. Det lettiska ordförandeskapet valde att inom ramen för detta tema fokusera på rådsslutsatser om att stärka det sektorsövergripande samarbetet på ungdomsområdet för att effektivare hantera socioekonomiska utmaningar för ungdomar. Rådsslutsatser antogs av ungdomsministrarna på rådsmötet . Rådsslutsatserna konstaterar att unga i fortsätter att drabbas hårt av den ekonomiska och sociala krisen, däribland av en hög ungdomsarbetslöshet vilket kräver effektiva sektorsövergripande politiska åtgärder. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att stärka det institutionella samarbetet på alla nivåer för att säkerställa att ungdomsperspektivet inkluderas när andra politikområden såsom utbildning, sysselsättning, hälsa och socialpolitik utformas. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 50.2Rådsslutsatser om förstärkt ungdomsarbete EU:s medlemsstater har i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet kommit överens om att stödja och utveckla ungdomsarbetet. Man ska diskutera hur ungdomsarbete kan bidra till de övergripande målen för det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Dessutom ska man diskutera hur ungdomsarbetet kan erkännas för dess mervärde genom dess ekonomiska och sociala bidrag för såväl individer som samhället. Rådsslutsatser antogs av ungdomsministrarna på rådsmötet . De fokuserar på stöd till och utveckling av ungdomsarbetet och inkluderar bl.a. frågor om kvaliteten i ungdomsarbetet, behov av stödstrukturer och vikten av att inkludera unga som löper risk att hamna i utanförskap. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Ett viktigt verktyg i EU-samarbetet är EU:s ungdomsrapport, som publiceras , och ger en övergripande bild över ungdomars situation. Rapporten har två syften: att utvärdera vilka framsteg som har gjorts för att nå de övergripande målen i det nya ramverket och lägga grunden för prioriteringar för det kommande arbetet. Den gemensamma rapporten om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet antogs av ungdomsministrarna på rådsmötet . Rapporten konstaterar att ungas human- och sociala kapital är viktigaste tillgång och att EU och medlemsstaterna behöver satsa på den potential som finns i 90 miljoner unga i form av kompetens, kreativitet och mångfald. Den ekonomiska krisen har drabbat unga Skr. 2015/16:115 särskilt hårt. Klyftorna mellan dem som har goda möjligheter och dem som har begränsade möjligheter har ökat. En del unga hamnar längre och längre bort från samhällslivet, där några riskerar att ta avstånd från samhället, marginaliseras eller radikaliseras. Rapporten föreslår därför bl.a. att EU-samarbetet på ungdomsområdet –2018 bör fokusera på att skapa fler möjligheter för unga, särskilt för dem som riskerar att hamna i utanförskap. Samarbetet bör vidare inriktas på att förbättra ungas möjligheter att hitta kvalitativa arbeten och aktivt delta i samhällslivet. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Vid rådsmötet antog ungdomsministrarna en arbetsplan för ungdomsområdet 2016–2018. Den anger de fokusområden som rådet avser att arbeta med och de arbetsmetoder som ska användas, i första hand den öppna samordningsmetoden. Prioriteringarna som anges i arbetsplanen är –Ökad social delaktighet av alla ungdomar, med hänsyn till de europeiska värdena. –Ökat deltagande för alla ungdomar i demokratiska samhällsliv. –Underlätta ungas övergång från ungdom till vuxenliv, i synnerhet när det gäller integrering på arbetsmarknaden. –Stöd till ungdomars hälsa och välbefinnande, inklusive psykisk hälsa, –Bidra till att de problem och möjligheter som den digitala eran medför för ungdomspolitik, ungdomsarbete och ungdomar behandlas. –Bidra med åtgärder med anledning av de möjligheter och utmaningar som det ökande antalet unga migranter och flyktingar innebär i EU. Satsningar ska rikta sig till alla unga men särskild tonvikt ska ges till: –Unga som riskerar att marginaliseras. –Ungdomar som varken har arbete eller utbildning. –Unga utrikes födda, inklusive nyanlända och unga flyktingar. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 50.5Resolution om ungdomar och demokratiska liv Ungdomsministrarna antog en resolution som fokuserar på att EU:s politik bör vara lyhörd för ungdomars behov och ambitioner. Resolutionen konstaterar att intresse skapas när unga förstår de frågor som står på spel vilket i sin tur främjar det politiska Möjligheter för ungdomar att delta i beslutsprocesser bör 2015/16:115 möjliggöras av beslutsfattare från olika politikområden och politiska nivåer. Dessa möjligheter behöver ha en reell inverkan. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att –Förbättra strukturer för deltagande i formell utbildning och icke- formellt lärande för att främja utvecklingen av sociala färdigheter och kompetenser med koppling till demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. –I nära samarbete med lokala myndigheter, underlätta utvecklingen av processer för deltagande såsom ungdomsråd i syfte att ge ungdomar möjlighet att säga sin mening i lokalt beslutsfattande. –Utvidga möjligheterna till dialog på lokal, regional och nationell nivå mellan ungdomar och beslutsfattare i de politikområden som påverkar ungdomar. –Uppmuntra ungdomars deltagande i val och i de formella representativa strukturerna, såsom politiska partier, så att politiska partier får ett ökat intresse av att utveckla förslag som svarar mot ungdomars behov. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 51 Kultur, medier och idrott Enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens särart. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell behörighet, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. har fokus inom kulturområdet legat på frågor om kulturens roll för andra samhällssektorer och i EU:s yttre förbindelser, samt förstörelse av och olaglig handel med kulturarv i konfliktområden. antog rådet slutsatser om den kulturella och kreativa sektorns samverkan med andra samhällssektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social integration. Rådet antog vid kulturministrarnas möte slutsatser om kultur i EU:s yttre förbindelser med fokus på utvecklingssamarbetet. Rådet antog även slutsatser om en ändring av rådets arbetsplan för kultur 2015–2018 mot bakgrund av migrations- och flyktingkrisen. att medlemsstaterna , inom ramen för den öppna samordningsmetoden, ska utbyta erfarenheter och goda exempel när det gäller hur kultur och konst kan bidra till att individer och folk närmar sig varandra, öka deras deltagande i kultur- och samhällslivet, samt främja Skr. 2015/16:115 interkulturell dialog och kulturell mångfald. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum respektive . I kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i framgår att direktivet för audiovisuella medietjänster, det s.k. AV-direktivet, kommer att ses över för att undersöka om det bör anpassas med anledning av den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen (se faktapromemoria 2014/15:FPM35). Översynen kommer enligt meddelandet att fokuseras på direktivets tillämpningsområde och utformningen av bestämmelser som gäller alla marknadsaktörer. Åtgärder för främjande av europeiska verk, skydd av minderåriga och reklambestämmelser lyfts fram särskilt. genomför kommissionen en s.k. REFIT-granskning av direktivets funktionssätt med utgångspunkt i möjligheten till regelförenkling. En öppen konsultation om direktivets funktionssätt inom sex olika områden genomfördes . Det svenska svaret till kommissionen underströk vikten av att värna yttrandefrihet och mediernas oberoende liksom ett ambitiöst konsumentskydd särskilt när det gäller reklam för alkohol och reklam riktad mot barn. 51.3Kreativa 2014–2020 Kreativa är EU:s ramprogram för de kulturella och kreativa näringarna. Programmets övergripande mål är att värna om och främja kulturella och språkliga mångfald samt att stärka den kulturella och den kreativa sektorns konkurrenskraft. Kreativa består av delprogrammen Kultur och MEDIA samt ett tredje sektorsövergripande programområde som bl.a. kommer inkludera ett nytt lånegarantiinstrument. Kreativa erbjuder möjligheter för europeiska aktörer inom film, tv, dataspel, konst och kultur att söka stöd för att samarbeta internationellt och nå ut till en internationell publik. I delprogrammet Kultur finns fyra stödformer: europeiska samarbetsprojekt, europeiska nätverk, europeiska plattformar samt stöd för översättning och spridning av europeisk skönlitteratur. Totalt beviljades nästan till projekt med svensk medverkan inom delprogrammet Kultur. Inom delprogrammet MEDIA, EU:s stöd till film, tv och interaktiva medier, beviljades svenska aktörer, totalt nästan . Merparten av stöden gick till svenska producenter, totalt ca . 2015/16:115 51.4 Ett för medborgarna 2014–2020 Programmet Ett för medborgarna syftar till att skapa samhörighet mellan EU:s medborgare och att minska klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner genom att öka medborgarnas kunskaper om unionen, dess historia och mångfald, samt främja ett europeiskt medborgarskap och förbättra möjligheterna till demokratiskt deltagande på unionsnivå. antogs ett arbetsprogram med prioriteringar för perioden – 2020 för de båda programområdena Europeisk hågkomst och Demokratisk delaktighet och engagemang. Prioriteringarna avser bl.a. att stärka programmets roll att främja reflektion om EU:s moderna historia och diskutera lärdomar för framtiden samt att främja solidaritet och demokrati i . Genom programmet kan intressenter som främjar europeiskt medborgarskap och europeisk integration söka stöd för t.ex. vänorts- verksamhet, gränsöverskridande partnerskapsprojekt, hågkomstprojekt med en europeisk dimension samt medvetandehöjande åtgärder och informationsspridning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor är nationell kontaktpunkt för programmet med uppgift att främja svenska aktörers deltagande. Tack vare utökade insatser har deltagandet från svensk sida ökat , med fler organisationer som arrangerar och deltar i projekt som beviljats stöd. Kommissionen lämnade förslag till rådet att besluta om att på EU:s vägnar underteckna konvention om manipulation av resultat inom idrott (se faktapromemoria 2014/15:FPM26). Regeringen delar kommissionens bedömning att konventionen kan vara ett effektivt instrument i kampen mot uppgjorda matcher. Förhandlingarna i rådet slutfördes inte . DEL 12 EU:S INSTITUTIONER EU:s institutioner är , , rådet, kommissionen, , och Revisionsrätten. , rådet och kommissionen bistås av Ekonomiska och sociala kommittén och som har en rågivande funktion. Skrivelsen i övrigt fokuserar på arbetet i rådet och och tas därför inte upp specifikt i detta kapitel. Kommissionen har fokuserat arbetet utifrån politiska riktlinjer för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring. Kommissionens arbete utgick från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbetsprogrammet (se faktapromemoria 2014/15:FPM16). De tio prioriteringar som kommissionens ordförande presenterade vid tillträdet kommer att vara vägledande och arbetsprogrammet för var således indelat efter dessa, dvs. 1.En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar. 2.En sammankopplad digital inre marknad. 3.En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimat- politik. 4.En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas. 5.En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union. 6.Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med . 7.Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende. 8.Mot en ny migrationspolitik. 9.En starkare global aktör. 10.En union i demokratisk förändring. Till arbetsprogrammet hörde 4 bilagor innehållande 23 nya initiativ, 80 förslag som skulle dras tillbaka eller modifieras, 79 förslag som ingick i s.k. REFIT-åtgärder samt en lista över de 72 lagförslag som trädde i kraft . (REFIT är kommissionens program om lagstiftningens ändamåls- enlighet och resultat. presenterade kommissionen sitt arbetsprogram . Arbetsgruppen för bildades på uppdrag av kommissionens ordförande för att bistå den grekiska regeringen med reformer inom en rad olika samhällsområden. Arbetsgruppen har också samarbetat med den grekiska regeringen för att öka utnyttjandet av medel från . Mandatet för arbetsgruppen sträckte sig till och arbetsgruppens verksamhet har därefter avslutats men kommer till viss del att tas vidare inom en ny struktur ”Stödprogrammet för strukturreformer” . Drygt 30 personer har arbetat på arbetsgruppen för kontor i , varav några varit placerade på grekiska ministerier. Dessutom har ytterligare drygt 30 personer arbetat på arbetsgruppens kontor i . Arbetet har genomförts i samarbete med den grekiska regeringen och statsförvaltningen, dels tillsammans med arbetsgruppens egen personal, dels genom teknisk assistans från EU:s medlemsstater. Nitton medlemsstater har bidragit med teknisk assistans. De mest omfattande projekten har återfunnits inom följande områden: budget- och skatteområdet, administrativ reform och förbättrat företagsklimat. har varit aktiv på framförallt hälsoområdet. En svensk nationell expert inom hälsoområdet ställdes till förfogande för arbetsgruppens kontor i mellan och till arbetsgruppens avslut . Medlemsstaterna är skyldiga att korrekt och genomföra EU:s direktiv i nationellt regelverk. Medlemsstater som inte genomför direktiv inom utsatt tid kan bli föremål för ekonomiska sanktioner inom ramen för ett s.k. snabbspårsförfarande inför . Av resultattavlan för den inre marknaden framgår i vilken utsträckning medlemsstaterna uppnår målet i den politiska överenskommelsen om att inte vara sen med att genomföra fler än maximalt av alla inremarknadsdirektiv. Resultattavlan återfinns endast på kommissionens webbplats och omfattar mätningar av flera verktyg för en väl fungerande inre marknad, bl.a. medlemsstaternas hantering av olika och överträdelseärenden. Resultattavlans publicering har förskjutits till maj respektive oktober (se även avsnitt 31.4.3). har uppnått den politiska målsättningen. Vid mätningen hade 2 för sent genomförda direktiv, vilket motsvarar . Dessa rörde det finansiella området. Den genomsnittliga procentsatsen för samtliga medlemsstater var . Vid mätningen var siffran för del marginellt förändrad försenade direktiv (i praktiken 4 direktiv). Den genomsnittliga procentsatsen för samtliga medlemsstater var vid detta mättillfälle . Vid en jämförelse med läget i våra grannländer redovisade Skr. 2015/16:115 samma genomförandeunderskott som vid båda mättillfällena och ett underskott på . Även kommissionens årliga rapport om unionsrättens tillämpning innehåller information om medlemsstaternas arbete med att genomföra och tillämpa unionsrätten korrekt. I årsrapporten anges hur många överträdelseärenden som gäller för sent genomförda direktiv. hade 6 pågående ärenden, och var tillsammans med det land som hade näst minst antal öppna ärenden (endast hade färre ärenden med 5 överträdelseärenden). med 36 pågående överträdelseärenden hade flest ärenden om för sent genomförda direktiv.