prop · H4031d21 · 2016-09-20 00:00:00 — Övergripande slutsatser utifrån innehållet i slutrapporterna avses att redovisas i budgetpropositionen . deltog i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet programperioden –2013. Sex av dessa var gränsregionala program och tre var s.k. transnationella program. Den totala summan EU-medel inom dessa program uppgick till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Av dessa var det endast –programmet som redovisades på statens budget. Hela budgeten för de territoriella samarbetsprogrammen har intecknats och fördelats till ca 1 000 projekt. Utbetalningarna uppgick per till av EU-ramen. En slutrapport om genomförandet för respektive program ska lämnas till kommissionen . Övergripande slutsatser utifrån innehållet i slutrapporterna avses att redovisas i budgetpropositionen . deltog dessutom –2013 i fyra s.k. interregionala samarbetsprogram.6 Utvärderingar av EU:s strukturfondsprogram perioden –2013 Utvärderingar har genomförts på både program- och projektnivå. En sammanfattning av resultaten av utvärderingarna av de åtta regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella samarbetsrogrammen t.o.m. har redovisats i budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2013/14:1). slutförde Tillväxtanalys, på uppdrag av regeringen, två utvärderingar av vissa insatser –2013. Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det för perioden – 2013 avsatts EU-medel till insatser som har syftat till att öka det regionala utbudet av riskkapital till nya och växande små och medelstora företag.7 Riskkapitalprojekten syftar också till att lägga grunden för en struktur av investerare regionalt, som är villiga att satsa i nya växande företag. I en slutrapport som redovisades till () har Tillväxtanalys studerat dels tidiga effekter på portföljbolagen8, dels om några förändringar kan iakttas i de regionala kapitalförsörjnings- strukturerna.9 Tillväxtanalys konstaterar att fonderna har investerat enligt de krav som finns. Totalt har investerats i 320 företag i hela . Sammanfattningsvis konstateras i rapporten att: Det är för tidigt att dra några slutsatser vad gäller konkreta effekter i portföljföretagen. Det finns dock positiva tecken som tyder på att portföljföretagen har ökat antalet anställda. Detta kan vara en tidig indikation på förberedelser för framtida tillväxt. finns, som förväntat, en stor spridning bland företagen och indikationen på genomsnittlig ökning av antalet anställda beror på ett fåtal framgångsrika portföljföretag. Bedömningar från regionala nyckelpersoner, fonderna själva, portföljföretagen och privata medfinansiärer pekar sammantaget på att majoriteten av regionerna har haft en positiv utveckling i sin kapitalförsörjningsstruktur. Insatsen har inneburit att riskkapital på ett annat sätt än tidigare blivit tillgängligt för nya segment av företag utan tidigare vana av riskkapital. Tillväxtanalys avser att återkomma med uppföljande studier. En effektstudie avses presenteras 2018 när mer investeringsdata finns tillgängligt. Dessutom planeras en fördjupad metodbeskrivning om hur regionala strukturer för riskvilligt kapital kan utvärderas samt en exitstudie.10 Tillväxtanalys har på regeringens uppdrag genomfört en resultatutvärdering av de åtta regionala strukturfondsprogrammen samt de fyra gränsregionala programmen med svensk förvaltande myndighet. Uppdraget redovisades till () . Uppdraget har varit att belysa de tematiska områden som haft strategisk betydelse samt som bedöms ha hög relevans för programperioden –2020. Utvärderingen fokuserar på projekt som haft som mål att stimulera innovativa miljöer på olika sätt, i första hand klustersatsningar och insatser som stimulerar olika former av nyföretagande, t.ex. företags-, 6 Dessa är Interreg IVC, Urbact, Espon och Interact. Programmen stöder erfarenhetsutbyte, analyser och kunskapsutveckling inom regional tillväxt, territoriell sammanhållning och hållbar stadsutveckling. 7För mer information se Budgetpropositionen , utgiftsområde 8Portföljbolag är de företag som fonderna har investerat i. 9Insatsen ska också bidra till utveckling av respektive regions struktur för riskkapital genom att fonderna genomför aktiviteter för att rekrytera företag, medinvesterare och potentiella köpare. På förväntas större kompetens och erfarenhet kring ägarkapital i regionerna leda till ökad efterfrågan på riskkapital. 10Med exit avses försäljning av innehavet i aktuellt portföljföretag. entreprenörskaps- eller nystartscentrum för rådgivning. Tillväxtanalys anser att det i programmen finns en balans mellan olika insatser, både att stödja specialiserade insatser med hög innovationspotential och mera allmänna företagsfrämjande insatser. Vidare konstateras i utvärderingen följande: –Inom området innovativa miljöer har insatserna bidragit till att nya kunskaper och nya samverkanskonstellationer har utvecklats. Däremot är det mer osäkert huruvida dessa insatser bidragit till resultat i näringslivet när det gäller antalet sysselsatta eller antalet nya företag. –Många innovationsprojekt har varit alltför universitetsdrivna och det är viktigt att fortsätta arbetet med att stärka näringslivskopplingen kring dessa insatser. –Inom området entreprenörskap har många rådgivningsinsatser varit framgångsrika med att nå ut till entreprenörer och att bidra till nya företag. Däremot bör insatserna i högre utsträckning anpassas utifrån målgruppen samt fokuseras mot nya företag med tillväxtambitioner. –Skilda förutsättningar i de gränsöverskridande programmen har haft en stor inverkan på resultaten. De geografiska förutsättningarna påverkar möjligheterna att genomföra insatser inom exempelvis kluster och innovationssystem. Men programmen har generellt lyckats bättre än förväntat med att få ett aktivt deltagande från företag. Målen om antal deltagande företag har nåtts eller överträffats. –Regionalfondens stöd fyller luckor i stödsystemen och har därmed en viktig funktion genom att bygga betydelsefulla innovativa stödstrukturer runt företagen såsom t.ex. inkubatorer och science parks. –Det fortsatta arbetet bör bygga vidare på framgångsrika befintliga insatser och koncentreras till regionernas styrkeområden. EU:s strukturfondsprogram perioden –2020 Partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för genomförandet av de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 fonderna) programperioden –2020: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. I överenskommelsen anges övergripande politiska prioriteringar för att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. respektive ska lämna en s.k. framstegrapport till kommissionen om genomförandet av överenskommelsen. Regeringen har uppdragit åt , Svenska och att lämna förslag till framstegsrapporter. , Svenska och har –2020 i uppdrag att arbeta med fondöverskridande samverkan inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen. redovisades arbetet (dnr N2016/02790/RTS) till (). Myndigheterna har arbetat med gemensam tolkning och regelförenkling för att öka förutsägbarheten för stödsökanden och andra intressenter. har flera gemensamma kommunikationsinsatser genomförts bl.a. har en ny webbplats, , tagits fram. Formerna för samverkan omfattar även samverkan med länsstyrelserna som är förvaltande myndigheter för Europeiskt territoriellt samarbete och de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna. En fondövergripande nationell lärandekonferens om uppföljning och utvärdering genomfördes . Då satsningar för bredbandsutbyggnad finns inom ramen för såväl de tre nordliga regionalfondsprogrammen som landsbygdsprogrammet har och även fått i uppdrag att samverka kring bredbandssatsningar inom programmen, se även utgiftsområde 22 Kommunikationer. Partnerskapsöverenskommelsen redovisas också inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regionalfonden programperioden –2020 För programperioden –2020 fördelas medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till ett antal program inom de två målen Investering för tillväxt och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 fondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 Insatserna för investering för tillväxt och sysselsättning genomförs inom åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Regionalfondens insatser syftar till stärkt regional konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Programmen inriktas främst på strukturförändrande insatser inom områdena innovation, entreprenörskap och en koldioxidsnål ekonomi. av de totala medlen om ca beräknas därför gå till dessa områden. Övriga medel går huvudsakligen till områdena informations- och kommunikationsteknologi samt hållbara transporter. av medlen går till stöd för övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Medlen från EU redovisas på anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Samtliga programs inriktning och avsatta medel, inklusive nationell offentlig och privat medfinansiering är –2020 följande: –Stärka forskning, teknisk utveckling och innovation, ca . –Öka tillgången till och användningen av informations- och kommunikationsteknik, ca . –Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, ca . –Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi, ca . –Främja hållbara transporter, . –Tekniskt stöd, ca . Den totala omfattningen, inklusive EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de nio regionalfondsprogrammen är nästan . Totalt har det beviljats EU-medel för , vilket motsvarar av EU-ramen, se tabell 2.11. Många insatser som prioriterats rör regionernas styrkeområden. Den största andelen beviljade medel rör insatser inom området ökad konkurrenskraft hos små och medelstora företag, där av EU-ramen beslutats, och då särskilt regionalt riskkapital. De riskkapitalsatsningar som genomförts regionalt –2013 kommer att fortsätta inom befintlig struktur. Beslut om fortsatta riskkapitalsatsningar har fattats i samtliga åtta regionalfondsprogram för programperioden –2020. EU-medlen till de åtta regionala riskkapitalbolagen uppgår till . Det är , som förvaltar de åtta fonderna. Fondernas kapitalbassummerar till knappt 1,3 miljarder kronor.11 Till det kommer privat finansiering. Dessutom ska två riskkapitalsatsningar i det nationella programmet genomföras. Det ena, som beslutades , avser en fond-i-fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. Det andra avser en grön investeringsfond i syfte att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Inom programmen , och –genomförs insatser för hållbar stadsutveckling. Regionalfondsmedel finansierar även arbetet med lokalt ledd utveckling genom den s.k. Leader-metoden, se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Europeiskt territoriellt samarbete 2014–2020 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Samtliga territoriella program som deltar i hanteras utanför statsbudgeten. Den totala omfattningen, inklusive EU- medel, medel från tredjeland samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i, uppgår totalt till ca inklusive medfinansiering från deltagande länder. Av detta belopp uppgår EU-ramen till . Programmens huvudsakliga inriktning och avsatta medel, inklusive nationell medfinansiering är följande. Stärka forskning och innovation, ca –Skydd av miljön och hållbar användning av resurser, ca . 11 Fondernas offentliga finansiering inklusive EU-medel. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 –Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi, ca . –Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, ca . –Främja hållbara transporter, ca . –Arbetskraftens rörlighet och livslångt lärande, ca . Anpassning till klimatförändringar, ca –Tekniskt stöd och Institutionell kapacitet, ca . motsvarar av EU-ramen, vilket framgår av tabell 2.11. En stor del av de beviljade projekten rör insatser inom ramen för målet att stärka forskning och innovation samt insatser för skydd av miljön och hållbar användning av resurser. Förutom de gränsregionala och transnationella programmen deltar även i fyra s.k. interregionala samarbetsprogram. deltar dessutom i ett program för samarbete med icke EU-länder, Kolarctic.12 Programmet syftar till att utveckla gränsöverskridande samarbete med . Kommissionen godkände programmet . 12 Kolarctic är ett samarbetsprogram inom ramen för EU:s grannskapsinstrument, . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 Den totala omfattningen EU-medel för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och Europeiskt territoriellt samarbete perioden –2020 samt beslutade EU-medel t.o.m. Investeringar för tillväxt och sysselsättning Europeiskt territoriellt samarbete: Gränsregionala 1Räknat på växelkurs 8,39 i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. 2De flesta program startade först . Förväntade resultat för investering för tillväxt och sysselsättning och europeiskt territoriellt samarbete programperioden –2020 De första projektbesluten fattades och finns inga resultat att redovisa. De nio programmen för investering i tillväxt och sysselsättning förväntas bl.a. stödja ca 20 000 små och medelstora företag och bidra till ca 12 000 nya arbetstillfällen. De finansiella instrumenten inom programmen förväntas attrahera i privat kapital. De fyra gränsregionala program13 som förvaltas i förväntas stödja ca 500 företag, bl.a. förväntas 150 företag delta i gränsöverskridande, transnationella och interregionala forskningsprojekt. Cirka 2 400 kvinnor och män förväntas vidare delta i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Inom regionalfondsprogrammen 2014–2020 kommer jämställdhet, likabehandling och ickediskriminering samt bättre miljö att beaktas i planering, genomförande och uppföljning av projektverksamhet. 13 Botnia-Atlantica, Nord, och Öresund-Kattegatt- . Med regionala företagsstöd avses de s.k. selektiva regionala företagsstöden, dvs. regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag, statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som får regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. De regionala företagsstöden kan beviljas i hela eller delar av landet beroende på stödform. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Som nämns ovan är resultatindikatorerna under utveckling och avses redovisas i budgetpropositionen . De selektiva regionala företagsstöden finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder men kan även medfinansieras av anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. I tabell 2.12 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd perioden –2015. Av tabellen framgår att det totalt beviljades ca i stöd . För en anpassning till kommissionens förändrade statsstödsregelverk beslutade regeringen om nya stödordningar för de regionala företagsstöden. Av de beviljade medlen om ca 2015 avsåg ca regionalt investeringsstöd i syfte att få till stånd investeringar i företag i stödområde. avsåg särskilt investeringsstöd till små och medelstora företag i hela landet. Dessutom avsåg ca stöd för att främja utvecklingen av små och medelstora företag i hela landet. Återstoden, dvs. ca , har beviljats som stöd för innovativa varor och tjänster i företagens inledande utvecklingsfas i hela landet (s.k. såddfinansiering). 14 Siffrorna i avsnittet baseras på rapporten finansiering för regional tillväxt 2015, (rapport 0200). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Det mesta av stödet till företag avser stöd till små och medelstora företag, dvs. företag med 0–249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Sysselsättningen förväntas öka med ca 3 750 arbetstillfällen, varav drygt 1 500 väntas tillfalla kvinnor och ca 2 200 väntas tillfalla män. Tabell 2.12 Beviljade selektiva regionala företagsstöd 2012–20151 Beviljat belopp (mnkr) företagsstöden (mnkr) 1För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Inget sysselsättningsbidrag har beviljats efter 2012 och förordningen upphävdes . finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. 2Exklusive såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. I tabell 2.13 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.13 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län1 1Till och med fanns följande stödformer: regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. Från och med. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. 2Exklusive såddfinansiering eftersom dessa inte beräknas. Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.14 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på de största verksamhetsarterna. Tabell 2.14 Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största verksamhetsarterna 2012–20151 juridik, ekonomi, Kultur, nöje och fritid 1 För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. Inget sysselsättningsbidrag har beviljats efter 2012 och förordningen upphävdes . From och med finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. Uppföljning av de selektiva regionala företagsstödens ändamålsenlighet Tillväxtanalys redovisade rapporten regionala företagsstöden – ändamålsenliga eller otidsenliga? (PM 2016:1) till (). Myndigheten konstaterar sammanfattningsvis att de inte ser något tydligt behov att ändra utformningen av gällande stödordningar avseende regionala företagsstöd. Transportbidraget finansieras av anslaget 1:2 Transportbidrag. har transportbidraget kompenserat stödmottagande företag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Enligt instämmer av arbetsställena helt eller till stor del i att bidraget har bidragit till ökad vidareförädling. har ca betalats ut i transportbidrag, se tabell 2.15. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.15 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2011–2015 Av de arbetsställen som fick stöd hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Utvärderingar av vissa regionala företagsstöd För information om genomförda utvärderingar av regionala företagsstöd se budgetpropositionerna , 2014 och 2015, utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.12, tabell 2.16 och tabell 2.17. Uppgifterna avseende jämställdhetsindikatorer är svåra att jämföra , eftersom redovisningen ändrats i och med de nya förordningarna. Uppgifterna i tabell 2.16 kan exempelvis jämföras med (Mångfald i näringslivet, delrapport från Företagens villkor och verklighet 2014) som visar att av företagsledarna i svenska företag med 0–49 anställda är män. Emellertid har regionala företagsstöd även beviljats till företag med fler än 49 anställda. Tabell 2.16 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 20151 andel kvinnor (%) andel män (%) andel kvinnor (%) män (%) 1Till och med fanns följande stödformer: regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. På grund av förordningsändringarna grupperas regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering inom stöd till regionala investeringar och stöd för att regionalt främja små och medelstora företag. 2VD eller kontaktperson. Av tabell 2.17 framgår fördelning av kvinnor och män i procent av beräknat antal nya arbetstillfällen genom selektiva regionala företagsstöd. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.17 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknat antal nya arbetstillfällen genom selektiva regionala företagsstöd 2012–20151 - = ej aktuellt. 1För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. * På grund av förordningsändringarna grupperas regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling inom stöd till regionala investeringar och stöd för att regionalt främja små och medelstora företag . 2Exklusive såddfinansiering då sysselsättningsökning inte beräknas på denna. Kommersiell service i gles- och landsbygd15 Regionala serviceprogram 2014–2018 Regionala serviceprogram samordnar aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för kvinnor och män samt företag och besökare. samordnar arbetet på nationell nivå medan länsstyrelser och berörda landsting, och samverkansorgan ansvarar för den regionala samordningen samt för genomförandet av programmen. redovisade rapporten av insatser inom området kommersiell service för företag och medborgare i serviceglesa områden till (). I denna framgår att fokus bl.a. har varit att ytterligare utveckla samverkansformer mellan länsstyrelser och regionalt utvecklingsansvariga aktörer. Anledningen är att medel till insatser inom området stöd till kommersiell service finns både inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och i landsbygdsprogrammet som finansieras inom 15 Siffrorna i avsnittet baseras på rapporten finansiering för regional tillväxt 2015, (rapport 0200). utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt av anslaget 1:1 beviljades stöd till kommersiell service med totalt ca . Detta är en minskning jämfört med med ca . Minskningen beror på att regeringens särskilda satsning på –2014 avslutats (dnr N2010/7211/RT [delvis]). Av tabell 2.18 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. Tabell 2.18 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län 2012–2015 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 843 stycken. Av dessa var kvinnor och män. Andelen kvinnor och män i styrelser var . andelen kvinnor och män i företagsledningar var . Beslutade projektmedel inom området har uppgått till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp.16 Exempel på insatser är Bygd och stad i balans, Besökslandet, Nya logistiklösningar på landsbygden samt Könskonsekvensanalys – kommersiell och offentlig service. Särskilda insatser inom området kommersiell service har tilldelats för att till stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder (dnr N2011/06952/RT [delvis]). En slutrapport av verksamheten redovisades till () . Av denna framgår att 13 kommuner har fått ekonomiskt stöd för att i ett brett perspektiv arbeta med attraktiva miljöer för näringslivets utveckling med tillgänglighet till service som utgångspunkt.