prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — 2015/16:47) med ytterligare förslag till ändringar i statens budget till följd av den uppkomna flyktingsituationen . I det följande redovisas översiktligt ändringarna av den beslutade budgeten. Tabell 2.6 Specifikation av ändrad beräkning av inkomster i propositionen Vårändringsbudget -15 365 * Övriga skatter på energi och miljö Skatt på bekämpningsmedel och gödsel Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Inkomster av statens verksamhet Bidrag m.m. från EU Bidrag från Europeiska socialfonden –2020 Övriga bidrag från EU I statens ursprungliga budget redovisas inkomstförsvagningen av att behålla nedsättningen av socialavgifter för unga under inkomstgrupp Arbetsgivaravgifter 1210 och inte under inkomstgrupp Nedsättningar 1280. Eftersom effekten av förslaget att ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga redovisas under inkomstgrupp Nedsättningar 1280 i ny beräkning i vårändringsbudget blir inkomstgrupp Nedsättningar 1280 i den ursprungliga budgeten och i vårändringsbudgeten inte helt jämförbara med varandra. För att dessa skulle ha varit jämförbara borde inkomstförändringen ha redovisats på inkomstgrupp 1280 även i den ursprungliga budgeten. Därmed skulle det ha redovisats ett belopp på ca -i stället för nuvarande , dvs. ytterligare ca vilket motsvarar effekten av att inte trappa ned nedsättningen fr.o.m. . Tabell 2.6 visar den ändrade beräkningen av inkomsterna i statens budget till följd av förslagen i propositionen Vårändringsbudget . Beräkningarna påverkas förutom av regeländringar även av en ny bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och andra ekonomiska förutsättningar. Den regeländring som haft störst påverkan på utfallet för statens budget är beslutet att minska nedsättningen av socialavgifter för unga fr.o.m. (inkomsttitel Nedsättningar). Övriga regeländringar till följd av ändringar i statens budget har inte beaktats i analysen av inkomstsidan eftersom de inte har haft någon väsentlig betydelse för utfallet . Bruttoeffekten av regeländringarna beräknades till och nettoeffekten, inklusive indirekta effekter, beräknades till . För utgiftssidan lämnades i propositionen Vårändringsbudget förslag om ändrade utgiftsramar samt ändrade och nya anslag inom 24 av de 27 utgiftsområdena. Undantagna förändring var utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Förändringarna innebar att anvisade medel ökade med netto. Störst skillnad jämfört med den ursprungligen beslutade budgeten blev det på utgiftsområdena arbetsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner och 26 Statsskuldsräntor m.m. De budgeterade utgifterna inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med . Den största delen av dessa medel, , avsåg bidrag för läkemedelsförmånerna med anledning av en ny överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting och introduktionen av nya läkemedel . Vidare ingick en satsning på för insatser för barnmorskor, förlossningsvården och kvinnors hälsa. I budgetpropositionen beräknades helårseffekten för denna satsning till . Även satsningen på ökad bemanning inom äldrevården presenterades i propositionen Vårändringsbudget med en halvårseffekt på . Satsningen finansierades framför allt genom omprioriteringar från andra satsningar inom utgiftsområdet. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökades med . Ökningen var framför allt hänförlig till ökade kostnader för sjukpenning och rehabilitering. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökades med . Bland annat tillfördes medel till traineejobb, utbildningskontrakt, extratjänster och förändringar av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. motsvarande de förslag som lämnats i budgetpropositionen. Inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner kompenserades kommunerna med till följd av utfasningen av nedsättningen av socialavgifter för unga. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. tillfördes , i huvudsak för att hantera valutakursförluster. Propositionen Höständringsbudget innebar att anvisade medel ökade med netto. Framför allt ökade anvisade medel på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 27 Avgiften till Europeiska unionen. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisade till kostnader för statlig assistansersättning. Inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade anvisade medel med , vilket motsvarade den utnyttjade anslagskrediten för anslaget 2014. Med anledning av flyktingsituationen under förslag i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94). Medlen avsåg ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting med , för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande samt för stöd till det civila samhällets insatser för asylsökande. Tabell 2.7 Budgetpropositionen, statens budget och ändringarna i statens budget Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund 18Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1). ² Statens budget (bet. 2014/15:FiU10, rskr. 2014/15:29). ³ Propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15: 255). Regeringen lämnade förslag om anslagsförändringar om . Utöver regeringens förslag anvisade ytterligare för insatser till ideella organisationer inom utgiftsområde 17. ⁴ Propositionen Höständringsbudget (prop.2015/16:2, bet. 2015/16:FiU11, rskr. 2015/16: 19. ⁵ Propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93). 2.2Inkomster i statens budget 2015 nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg I inkomsterna i statens budget ingår de kassa- mässiga skatteinkomsterna samt övriga inkomster. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år de avser, dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall, medan skatteintäkterna till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkoms- terna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Beslutad budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes höja skatteintäkterna med , medan propositionen Vårändringsbudget innehöll reformer som bedömdes höja skatteintäkterna med . Tabell 2.8 Skattereformer 2015 i beslutad budget och i propositionen Vårändringsbudget Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna och sänkt avdrag för pensionssparande. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utveckl- ingen. I tabell 2.9 redovisas några av de makroe- konomiska förutsättningar som påverkar skatte- intäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som eko- nomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med de antaganden som låg till grund för beslutad budget , dvs. de makroförutsättningar som redovisades i budgetpropositionen . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. Lönesumman 2015 blev lägre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex, KPI, påverkar skatteintäkterna då skiktgränserna för statlig inkomstskatt styrs av KPI. Om lönerna i samhället ökar med mer än KPI-utvecklingen plus , hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. KPI används även till att omräkna skattesatserna för skatt på energi. Peri- oden –var KPI-utvecklingen betydligt svagare än vad som förväntades i beslutad budget . I stället för en uppgång om var KPI- utvecklingen -0,. BNP mäter den samlade efterfrågetillväxten i ekonomin. Utfallet för den nominella BNP- tillväxten 2015 blev starkare än vad som förväntades i beslutad budget . En bidragande förklaring är en stark utveckling av de fasta bruttoinvesteringarna, som påverkar i sin tur intäkterna från mervärdeskatt. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. De ökade skatteintäkter som uppstår genom de regelförändringar som beslutat om påverkar huvudsakligen skatt på arbete. De nämnvärda regelförändringar som påverkar inkomster från skatt på arbete 2015 är slopad Tabell 2.9 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -0,1 -0,9 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,7 -1,1 -0,2 -1,1 -0,4 -1,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 3Arbetslöshet 15–. 4Procent av arbetskraften. 5Medelvärde , procent. 6Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år. 8Här redovisas skiktgränsen som gäller enligt beslutad budget , då den skiljer sig från det förslag som låg i budgetpropositionen . Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publiceringen av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. I tabellen nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.10 Tidpunkt för fastställt utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) fastställs utfallet när skatte- deklarationerna för juli blir kända. För mer- värdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet . För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbörds- förskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar för publiceringen av denna årsredovisning. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall för skatteintäkterna I tabell 2.11 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för åren 2009–2013. budget och utfall har varierat mellan av utfallet för statens skatteintäkter. Vanligtvis förklaras skillnaden av avvikelser på skatt på kapital, som är den mest volatila och svårbedömda av alla skatterna. Tabell 2.11 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall –2013 -0,5 -0,8 -3,6 -5,6 -3,5 -2,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,8 -1,3 -2,5 -2,4 Restförda och övriga skatter -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -0,2 -9,5 -5,1 -4,4 -9,5 -5,1 -4,4 -2,6 -3,0 -1,5 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,3 -0,2 -6,2 -6,6 -3,0 Procent av slutgiltigt utfall De totala skatteintäkterna 2015 beräknas uppgå till . Detta är högre än i beslutad budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till . Statens förväntade skatteintäkter är därmed högre än i beslutad budget . Förväntade intäkter 2015 för såväl skatt på kapital och konsumtion inklusive insatsvaror är högre i förhållande till beslutad budget, medan förväntade intäkter från skatt på arbete var i linje med beslutad budget. Den beloppsmässigt största positiva avvikelsen, jämfört med beräkningen i beslutad budget, återfinns inom skatteintäkter på kapital och det förklaras av en engångshändelse. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.12 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot beslutad budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas progno- ser , dvs. en stor del av skatteintäkterna 2015 är fortfarande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatteintäkternas utveckling har en direkt kopp- ling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregeler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvud- grupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålders- pensionssystemet och staten. Tabell 2.12 Totala skatteintäkter och inkomster i statens budget, jämfört med statens budget och beslutad budget -0,8 -6,6 -4,8 -1,1 -1,4 -0,3 -1,0 -0,3 -234,6 -223,8 -2,5 -2,5 -5,5 -0,7 -2,3 -4,1 -3,2 -19,9 -33,9 -4,5 -1,3 -0,2 -0,2 -33,6 -31,9 Skatt på kapital, hushåll -0,7 -0,4 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -3,2 Skatt på tobak och alkohol -0,5 -1,1 -2,6 -0,5 -0,8 Övriga skatter på energi och miljö -0,2 -1,6 -0,3 -0,2 -0,1 -0,5 Restförda och övriga skatter -4,3 -5,9 -6,3 -8,4 -0,3 -0,6 Avgår, kommunala inkomstskatter -652,3 -618,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -223,8 -213,7 -18,0 -27,6 -15,0 -17,8 -9,9 -34,6 -11,7 -12,5 -24,1 Inkomster i statens budget -34,0 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs 2016 och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med beslutad budget har intäkterna reviderats ned marginellt med . De direkta skatterna har reviderats ned bl.a. till följd av lägre lönesumma. har de indirekta skatterna reviderats upp till följd av att nedsättningen av socialavgifter för unga reducerades , i enlighet med vad regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Skattereduktionerna blev också högre än beräknat i beslutad budget, vilket minskar intäkterna från skatt på arbete. De direkta skatterna på arbete består av in- komstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas de direkta skatterna uppgå till . Jämfört med beslutad budget har de direkta skatterna 2015 reviderats ned med , vilket dels beror på att den kommunala inkomstskatten blev lägre, dels på att skattereduktionerna blev högre än förväntat i beslutad budget . beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till . Jämfört med beslutad budget har intäkterna reviderats ned med . Det förklaras framför allt av att lönesumman blev lägre än vad som bedömdes i beslutad budget. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2015. I jämfö- relse med beslutad budget har den stat- liga inkomstskatten reviderats upp endast mar- ginellt. Skiktgränserna är fastställda och har inte ändrats efter beslutad budget . Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatteunderlaget för direkta skatter. Utfallet beräknas bli , vilket är lägre än beräknat i beslutad budget . beräknas den totala skattereduktionen uppgå till , vilket är högre än i beslutad budget. Avvikelsen beror främst på ett högre beräknat utfall för ROT-avdraget, som är en del av husavdraget. En lägre subventionsgrad för ROT- avdraget har införts , vilket troligen kan förklara att ROT-avdraget ökade kraftigt . De indirekta skatterna på arbete utgjorde av skatt på arbete och beräknas 2015 ha uppgått till . Till skillnad från de direkta skatterna där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. är utfallet nästan fullständigt. Arbetsgivaravgifterna uppgick till . mellan beräknat utfall och beslutad budget försvåras av att inkomstförsvagningen av att behålla nedsättningen av socialavgifter för unga redovisas under inkomstgrupp Arbetsgivar- avgifter i den beslutade budgeten. Medan effekten av förslaget om att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga i två steg fr.o.m. , i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99), redovisas under inkomstgrupp Nedsättningar i beräknat utfall. För att dessa skulle vara jämförbara med varandra skulle inkomst- förändringen i beslutad budget ha bokförts under posten Nedsättningar. beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med beslutad budget har intäkterna reviderats ned med . Nedrevideringen beror huvudsakligen på att företagens kostnader för pensionsförmåner till de anställda har reviderats ned. Jämfört med beslutad budget beräknas nedsättningarna uppgå till . Beslut om att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga i två steg fr.o.m. , i enlighet med vad regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget , innebär att nedsättningarna har reviderats ned. Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företags- vinster, skatt på hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör drygt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på ka- pital fastställs i den årliga beskattningen i december året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fast- ställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt på när de ackumulerade vinsterna realiseras. Hushållens skatt på kapital beräknas uppgå till 2015. Det är nästan högre än i beslutad budget. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalvinster bedöms bli betydligt högre jämfört med tidigare bedömning. Utfallet avseende hushållens kapitalvinster kom in betydligt högre än förväntat. Detta i kombination med en fortsatt gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden ligger bakom bedömningen i beräknat utfall . Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juste- ringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Skatt på företagsvinster bedöms uppgå till 2015 och detta är högre än i beslutad budget . Den slutgiltiga taxeringen visade på högre företagsskatteintäkter än förväntat. Detta föranledde ett nivåskifte uppåt för de framtida förväntade intäkterna från företagsbeskattningen. Men den främsta förklaringen är att en enskild koncern gjorde oväntade stora vinster som togs upp till beskattningen 2015. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen 2015 är på pensionsförsäkringar och 30 pro- cent på kapitalförsäkringar. Intäkten från avkastningsskatten blir 2015, en minskning från året innan. all väsentlighet knytas till en nedgång i statslåneräntan . fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgifter för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxerings- värdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften och statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till 2015. Jämfört med prognosen i beräknad budget har prognosen reviderats upp med . Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är högre än i beslutad budget . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta ut- omlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2015, vilket är marginellt högre än beräknat i budgeten . Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på im- port bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till , vilket är högre än i beslutad budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sam- mansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till pri- sökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervär- desskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning i icke skattepliktig verksamhet i både privata företag och offentlig sektor, dvs. verksamhet där ingående mervärdesskatt inte är avdragsgill. Intäkterna från mervärdesskatten beräknas ha uppgått till 2015, vilket är högre än beräknat i beslutad budget . Att intäkterna blev så mycket högre beror på att återhämtningen i den svenska konjunkturen blev starkare än väntat. Dessutom var sammansättningen i hushållens konsumtion gynnsam för mervärdesskatteintäkterna eftersom konsumtionen av bilar och sällan- köpsvaror var särskilt hög. Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktbeskatt- ning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi.