prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — bör utsläppen utanför EU ETS vara lägre än utsläppen år 1990, och då får högst Beredningen har vidare föreslagit en klimatlag som tydliggör processerna och skapar förutsättningar för långsiktighet i Beredningen anser också att regeringen bör inrätta ett oberoende klimatpolitiskt råd. Miljömålsberedningens betänkanden har remitterats. Energi- och koldioxidskatterna samt nedsättning och undantag av skatt för biobränslen har haft avgörande effekt på att reducera utsläppen från bl.a. transportsektorn, fjärrvärme och industrin utanför EU ETS. I samband med budgetpropositionen höjde regeringen energiskatten på drivmedel med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle 2016. För bensin och dieselbränsle görs även en omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av bruttonational- produkten (BNP). Detta sker genom ett schabloniserat tillägg av till nuvarande KPI-omräkning. Denna till- kommande omräkning sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. Omräkningen börjar tillämpas 2017. Syftet var att öka skatternas styrande effekt. Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri och kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS samt inom jord-, skogs- och vattenbruksverksamheter höjs stegvis till den generella skattenivån som uppnås 2018. Utöver energi- och koldioxidskatterna har ett flertal styrmedel bidragit till att reducera utsläppen i . För inrikes transporter finns flera styrmedel. Regeringen föreslår att den tids- begränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs (se prop. 2016/17:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6). Den maximala nedsättningen föreslås dock begränsas till . Supermiljöbilspremien syftar till att öka försälj- ningen och användningen av elbilar och ladd- hybrider. Sedan premien infördes har försäljningen av dessa bilar ökat kraftigt för varje 2015 betalades ut till vilket är en ökning med nästan utredningen har lämnat förslag (SOU 2016:33) på hur ett system för nya lätta fordon kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Betänkandet har remitterats och bereds nu vidare inom . Regeringen har infört en premie i syfte att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden. Styrning för energieffektivitet kompletteras med riktade styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel. Regeringen har slopat skattetaket för låginblandade biobränslen. Regeringen har genomfört satsningar för att stimulera användning av andra fordonsslag än person- bilstrafik. Kvinnors och mäns resmönster skiljer sig åt. Kvinnor reser i högre grad med kollektivtrafik. Satsningar på miljövänliga transporter skapar bättre förutsättningar för både kvinnor och män att använda kollektivtrafik. Bland annat har regeringen gett ökade medel till kollektivtrafik i landsbygd och ökat järnvägsunderhållet med –2018. har regeringen även arbetat med att ta fram en nationell cykelstrategi. Styrmedel som är betydelsefulla för att minska växthusgasutsläppen från jordbruket samman- faller med styrmedel som har andra syften, exempelvis åtgärder för att effektivisera kväve- användningen och minska kväveläckaget. Inom ramen för Landsbygdsprogrammet genomförs en rad åtgärder som bidrar till att minska jord- brukets påverkan på klimatet, bland annat omfattande rådgivning för att öka resurs- effektiveten i jordbruket. Regeringen har förstärkt metanreduceringsersättningen inom jordbruket, vars syfte är att ersätta producenter för den dubbla miljönytta som uppstår vid produktion av biogas från stallgödsel. Regeringen har tagit flera steg för att underlätta för näringsliv, kommuner, regioner och organisationer att genomföra klimat- åtgärder. Genom initiativet Fossilfritt har regeringen skapat en plattform för dialog och samarbete där aktörer kan synliggöra hur de bidrar till klimatarbetet och kan utmana andra, både nationellt och internationellt. deltar drygt 170 aktörer. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som i rollen som nationell samordnare ska stödja regeringen i att stärka och fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Investeringsstödet Klimatklivet har införts för att möjliggöra konkreta klimatinvesteringar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 har genom Klimatklivet fram till beviljat investeringsstöd om ca till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Exempel på åtgärder som beviljats investerings- stöd är nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Utsläpps- minskning per investeringskrona för åtgärderna är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. Regeringen har tillsatt en utredning om kompletterande ekonomiska styrmedel för el- och värmeproduktion inom EU ETS och om ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning för att ytterligare minska utsläppen från dessa sektorer. EU:s långsiktiga mål är att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050. Enligt Europeiska miljöbyrån har utsläppen av växthus- gaser inom EU minskat , vilket är mycket nära målnivån om 20 procents minskning . Byråns prognoser visar att EU väntas minska utsläppen till 2020. beslutade EU om ett ramverk för klimat- och energipolitiken vilket innebär att utsläppen av växthusgaser ska ha minskat med jämfört med . Arbetet med att genomföra klimatramverket har påbörjats. lade kommissionen fram ett förslag om en översyn av EU ETS för perioden –2030 och förhandlingar har inletts. omfattar systemet ungefär hälften av EU:s totala utsläpp. I takt med att utsläppen minskat snabbare än beräknat inom EU ETS bl.a. till följd av lågkonjunktur, har ett överskott skapats på marknaden, vilket lett till att priset på en utsläppsrätt har minskat kraftigt –2008 då utsläppsrätter handlades för 20–/ton koldioxid. Priset på en utsläpps- rätt var endast . För att begränsa överskottet av utsläppsrätter beslutade EU om att införa en reserv för att stabilisera marknaden . har ett bindande mål enligt det så kallade ansvarsfördelningsbeslutet inom EU för den del av utsläppen som inte omfattas av EU P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Målet är att minska utsläppen till 2020 jämfört med med årliga utsläppsmål på vägen dit. har haft ett överskott av utsläppsenheter , och förväntas även ha det fram . I budgetproposition beslutades att över- skottet av utsläppsenheter för skulle tas bort och det kan därmed inte användas på marknaden. lade kommissionen fram två förslag för hur klimatramverket till 2030 ska genomföras för de sektorer som inte omfattas av EU ETS. Det ena förslaget handlar om hur ansvaret för att minska utsläppen ska fördelas mellan EU:s medlemsstater för de utsläpp som inte omfattas av EU ETS. Enligt detta förslag ska minska utsläppen till 2030 jämfört med . Det andra förslaget handlar om hur utsläppen från och upptagen av växthusgaser i LULUCF-sektorn hanteras i klimatramverket. Det är första gången denna sektor ingår i EU:s interna klimatarbete. I samband med detta lade kommissionen också fram ett meddelande för att begränsa utsläppen i transportsektorn efter 2020. Strategin lyfter särskilt fram alternativa energikällor, fordon med noll- eller låga utsläpp och bättre effektivitet i transportsystemet som nyckelområden. har arbetat för att påverka EU:s klimatpolitik i en ambitiös riktning, bland annat genom att aktivt delta i Gruppen för grön tillväxt (, GGG) där 13 andra medlemsstater och ingår. Vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte (COP21) i enades världens länder om ett nytt globalt klimatavtal. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt under två grader med en ambition att sträva efter . Ländernas åtaganden ska planeras och beslutas nationellt. Såväl ländernas nationella åtaganden som det samlade globala arbetet kommer att ses över . för mätning, rapportering och verifiering av utsläpp och åtaganden förstärks. Utvecklade länder ska fortsatt bistå med i klimat- finansiering till utvecklingsländer, såväl till åtgärder för utsläppsminskningar som till åtgärder för anpassning till klimatförändring- arna. Alla länder, utanför den nuvarande givarkretsen, uppmuntras att bidra till mobilisering av klimatfinansiering från olika källor. Avtalet träder i kraft när minst 55 länder, som tillsammans svarar för av de globala utsläppen, har ratificerat avtalet. Vid en FN-ceremoni i öppnades möjligheten för parterna till klimatkonventionen att signera avtalet. Totalt 175 parter signerade och 15 parter ratificerade det . EU och dess medlemsstater avser att ratificera avtalet gemensamt. Regeringen har verkat för att EU och medlemsstaterna ska ratificera . har inför och fortsatt verkat för ökat förtroende mellan länder genom konstruktiv fördjupad dialog med många av förhandlingarnas olika parter. har engagerat sig i multilaterala processer, projekt och initiativ för att bidra till ökad ambition och att lyfta möjligheter och synliggöra fördelar med att agera tidigt i klimatarbetet. har regeringen även börjat tillämpa den överens- kommelse som gjordes 2015 om att i de internationella finansiella institutionerna verka för att främja ökade investeringar i förnybar energi. Överenskommelsen har lett till en förbättrad dialog mellan och institutionerna och bidragit till att profil i frågan stärkts. har fortsatt sitt stöd till internationella kunskapsbyggande projektet Economy (NCE). Projektet styrs av ”The Global Commission on the Economy and Climate” och inom projektet analyseras samhällsekonomiska kostnader och vinster av klimatåtgärder. har NCE i hög grad fokuserat på finansieringsfrågor. stöder Global Subsidies Initiative (GSI) med att bygga upp kunskap och stödja utfasning av subventioner av fossila bränslen i utvecklingsländer. har avsatts till stöd för GSI som använts till bl.a. pågående utfasningsarbete i och . deltar tillsammans med , , , , , och i gruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform (FFFSR). Gruppens syfte är att främja avvecklingen av fossilbränslesubventioner och uppmuntra största ambition och öppenhet. 40 länder har anslutit sig till FFFSR:s kommuniké om vikten av att avskaffa fossilbränslesubventioner. Inom den globala klimat- och luftkoalitionen, CCAC, som är en av initiativtagarna bakom, har bidragit till ett flertal initiativ för att reducera utsläppen av kortlivade växthus- gaser. har även varit engagerat i arbetet att förbättra redovisningen av de positiva effekterna av CCAC:s initiativ på både klimat och människors hälsa. Vid CCAC:s högnivå- möte antog parterna en ny strategisk femårsplan. deltar också aktivt i Carbon Pricing Leadership Coalition (CPLC), ett samarbete som syftar till att utbyta erfarenheter av att sätta pris på koldioxid och stödja utvecklingen av koldioxidprissättning i fler länder. program för internationella klimat- investeringar bidrar till utsläppsminskningar och till att främja teknikspridning och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i låg- och medelinkomstländer. Energimyndig- heten ansvarar för insatserna. Nuvarande portfölj av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar, och därmed utsläppsminskningsenheter, motsvarande ca koldioxidekvivalenter, av vilka utfärdats och levererats till myndigheten. Det förväntade medelpriset på utsläppsminskningsenheter från portföljen av projekt och fonder är per ton koldioxidekvivalenter. Myndigheten har tagit beslut om stöd till tre nya projekt och om deltagande i en ny fond för genomförande av klimatstyrmedel i medelinkomstländer. /2016 deltog i 99 enskilda projekt och medverkande i 9 multilaterala fonder. Även inom , och Barents har verkat för att höja ambitionen i klimat- samarbetet. har tagit fram länsvisa klimatanalyser baserade på IPCC:s nya klimat- scenarier. Klimatanalyserna kan användas för olika typer av planering och klimatanpassning, t.ex. för byggande, naturvård, dricksvattenfrågor, krisberedskap, turism, jord- och skogsbruk, men också för att allmänt studera klimatutvecklingen. Ett pågående arbete inom är att ta fram riktlinjer för beräkning av dimensionerande havsnivåer för olika delar av samt genomförandet av en studie om metod och beräkning av värsta möjliga korttidsnederbörd P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 (skyfall), vilket är viktiga underlag i kommunernas planarbete. () och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap arbetar fortlöpande med ras-, skred- och erosionskartering samt översvämningskartering. SGI har även genomfört regerings- uppdraget att, tillsammans med berörda myndigheter, samordna och harmonisera befintliga underlag som rör ras, skred och erosion samt ta fram en vägledning för användarna av underlagen. Målet är att befintliga underlag ska bli tydligare och mer lättanvända för användarna i klimatanpassningsarbetet. Lantmäteriets arbete med den nationella höjdmodellen fortgår och var av landets yta skannade och leveransklara. Med bra höjdinformation ökar möjligheterna att identifiera riskområden för översvämningar, ras och skred och för att planera framtida bebyggelse och infrastruktur på ett klimatsäkert sätt. Länsstyrelsernas arbete med att samordna klimatanpassningsarbetet på regional nivå utvecklas kontinuerligt. Utifrån de regionala handlingsplanerna genomförs en rad insatser, såsom kunskapsuppbyggnad, framtagande av planeringsunderlag, dialog och samverkan med olika aktörer och stöd till kommuner. Länsstyrelserna samverkar även med varandra genom sitt nationella nätverk för klimat- anpassning, varigenom man åstadkommer nationell samordning, informationsspridning och arbete med gemensamma utvecklings- projekt. Inom IPCC gör världens klimatforskare samlade analyser av det vetenskapliga kunskapsläget. Här bidrar flera svenska forskare. har planering av IPCC:s nästa utvärderingsrapport som förväntas bli klar varit i fokus. I samband med Klimatkonventionens partsmöte i bjöd parterna in IPCC att göra en rapport till 2018 om vad som krävs för klara att begränsa den globala temperaturökningen till . IPCC har tackat ja till denna inbjudan. Grundläggande och tillämpad klimatforskning bedrivs vid ett flertal universitet och högskolor, men också vid bl.a. , och . Klimat- forskningen finansieras av bl.a. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), miljöforskning (Mistra), och tillsammans med flera icke-statliga aktörer. har forsknings- råden och myndigheterna bidragit med underlag om hur klimatforskningen bör utvecklas inför den forskningspolitiska proposition som kommer att presenteras . Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. För att målet ska nås behövs tillräckligt stora utsläppsreduktioner globalt, vilket kräver internationellt samarbete. och andra rika länder har enligt klimat- konventionen ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. Ökningen av medeltemperatur och koncentrationen av växthusgaser i atmosfären IPCC har tagit fram flera utsläppsbanor som beskriver utvecklingen av framtida globala utsläpp av växthusgaser som sannolikt klarar att hålla temperaturökningen . Enligt dessa utsläppsbanor behöver utsläppen kulminera , minska med mellan jämfört med , och . Många scenarier innebär alltså att utsläppen behöver vara negativa vid seklets slut. Ett scenario som leder till att den globala uppvärmningen begränsas till ned mot kräver utsläppsminskningar som motsvarar de mer ambitiösa utsläppsbanorna. Människans påverkan på klimatet beror på den samlade mängden växthusgaser i atmosfären. Enligt IPCC bli därför behovet av insatser större och kostnaderna högre om utsläppsminskningarna försenas, som sannolikheten för att nå det globala klimatmålet minskar. Etappmål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och det nationella klimatarbetet Regeringen bedömer att etappmålet kommer att nås med befintliga åtgärder. Regeringen vill så långt som möjligt nå målet genom nationella insatser. Regeringen har därför vidtagit ett stort antal åtgärder som leder till minskade utsläpp mot 2020 och på . Transportsektorns klimatpåverkan behöver minska snabbare. Statistiken visar att styrmedlen inom transportsektorn har haft effekt, men utsläppsminskningen har avstannat bl.a. som resultat av vägtrafik- ökningen. En tillräcklig förändring kan bara åstadkommas genom en kombination av åtgärder. Samhällsplaneringen behöver främja en samhällsstruktur som genom att öka tillgängligheten till funktioner och service har potential att minska transportbehov. Vidare behöver det finnas möjligheter att resa kollektivt, till fots och med cykel. Ytterligare åtgärder behöver vidtas. Det handlar t.ex. om förstärkta insatser för att öka andelen miljö- anpassade fordon. En sådan satsning är regeringens nya elbusspremie. Vid sidan av energieffektivisering av fordon och elektrifiering av vägtransporter är det också viktigt att fortsätta främja förnybara bränslen. Vad gäller gods ser regeringen gärna en över- flyttning från väg till järnväg och sjöfart som lastbilstransporternas logistik effektiviseras. Jordbruket och därtill knuten verksamhet står för en betydande andel av utsläppen av klimat- påverkande gaser utanför EU ETS. Ytterligare minskningar i utsläppen kan bl.a. åstadkommas genom ökad produktivitet, ökad användning av förnybara drivmedel i arbetsmaskiner, stimulering av biogasproduktion, restaurering av våtmarker och energieffektivisering. Kunskapen kring effektiva åtgärder för att minska utsläppen behöver öka. Livsmedel står för en fjärdedel av hushållens konsumtionsbaserade utsläpp. Ändrade matvanor och minskat matsvinn kan minska utsläppen från livsmedelskedjan i sin helhet. För att nå miljökvalitetsmålet krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Därför är initiativ som bidrar till dialog och samverkan såsom initiativet Fossilfritt av fortsatt stor vikt. behövs resurser för att genomföra konkreta åtgärder som minskar klimatpåverkan. Regeringen bedömer att de satsningar som investerings- stödet Klimatklivet möjliggör har stora förutsättningar för god miljö- och samhällsnytta framöver. Med motsvarande klimateffekter som de redan beviljade åtgärderna kan det samlade resultatet av Klimatklivet bli årliga utsläpps- minskningar på ca koldioxid- ekvivalenter. Utöver begränsad klimatpåverkan bidrar åtgärderna även till exempelvis minskade luftföroreningar och buller samt marknads- introduktion och teknikspridning som i förlängningen kan gynna sysselsättning och svensk konkurrenskraft. Största delen av industrins utsläpp omfattas av EU ETS, men systemet har inte en tillräckligt styrande effekt för en långsiktig omställning och teknikutveckling. Stora utmaningar återstår för att minska de process- relaterade utsläppen och kostnadseffektiva alternativ till dagens processer behöver utvecklas och kommersialiseras. Forskning, innovation och introduktion av klimatstrategisk teknik är viktigt även inom andra åtgärdsområden liksom hushållning med energi och resurser. Det är viktigt att ytterligare integrera klimat- arbetet med den övriga miljöpolitiken och hitta synergier, exempelvis med de miljömål som berör biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringens bedömning är att EU samlat kommer att överträffa målet om att minska utsläppen till 2020 jämfört med . kommer att nå sitt åtagande om att minska utsläppen till 2020 jämfört med i verksamheter som inte ingår i EU ETS med god marginal. Det förefaller inte möjligt att åstadkomma en skärpning av EU:s klimatmål till 2020. En möjlighet för medlems- staterna att bidra till höjd ambition är dock att ta bort sina överskott av utsläppsenheter för att minska utsläppsutrymmet inom EU . För att nå EU:s långsiktiga klimatmål om att minska utsläppen med 80–till 2050 behöver alla relevanta politikområden bidra till och inte motverka klimatomställningen. Det är nu mycket betydelsefullt att genomföra klimat- ramverket till 2030. För att EU fullt ut ska kunna genomföra är det centralt att anpassa lagstiftningen efter de femåriga översynscyklerna i avtalet. EU ska kontinuerligt öka sin ambitionsnivå och delta i klimatavtalets femåriga ambitionscyklar. En bred översyn av befintlig lagstiftning behövs. bör all ny lagstiftning som påverkar växthusgasutsläppen liksom finansiering med EU-medel, där det är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 relevant, anpassas utifrån . Det kan till exempel handla om EU:s långtidsbudget, jordbrukspolitiken, energiunionen, statsstöds- riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi och för infrastruktur. Beslutet om att införa en reserv för att stabilisera marknaden för utsläppsrätter har bara marginellt påverkat prisbilden i EU ETS. Ytterligare åtgärder för att stärka incitamenten för utsläppsminskningar inom handelssystemet och för investeringar i infrastruktur och teknik med låga utsläpp behövs. Fler initiativ behövs på transportområdet. Att kommissionens meddelande med en strategi för att minska utsläppen i transportsektorn nu följs av konkreta styrmedel är av högsta vikt. Det gäller bland annat utsläppsnormer för lätta fordon som ska skärpas, system för mätning av utsläpp från tunga transporter och efterföljande utsläppskrav samt incentiv för utökad användning av biodrivmedel. ger ett ramverk för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Det stora arbetet med att minska utsläppen återstår dock och alla länder måste formulera en ambitiös klimatpolitik för att möjliggöra detta. Över 180 parter hade redan före Parismötet redovisat sina planerade nationella åtaganden för att bidra till ett nytt klimatavtal. Dessa åtaganden har utformats på olika sätt och den sammantagna effekten av dem är svår att bedöma. Tillsammans innebär de att steg tas mot de långsiktiga målen, men sammantaget är de otillräckliga för att hålla den globala uppvärmningen långt under två grader. bedömer att gapet till 2030 mellan åtagandena och vad som faktisk krävs för att hålla temperaturökningen under två grader är ca koldioxidekvivalenter. De femåriga översynscyklerna är därför en central del av och var en av de frågor prioriterade högst i förhandlingarna. Dessa innebär att en översyn av ländernas åtaganden kommer att göras med början 2018. internationella samarbete har varit inriktat både på att skapa förutsättningar för ett framgångsrikt klimatmöte i , och på att bidra till höjda ambitioner och konkreta utsläppsminskningar i närtid. Regeringen bedömer att detta samarbete bidrog positivt till att uppnå ett avtal i , och att det i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 fortsättningen kommer vara av vikt för att leva upp till avtalets mål. innebär att nya samarbetsformer ska utformas och ersätta Kyoto- protokollets flexibla mekanismer. Regeringen har gett att i samråd med och Sida i uppdrag att analysera de nya samarbetsformerna under avtalet. Uppdraget ska redovisas och kommer att kunna utgöra ett underlag för de fortsatta förhandlingarna. Regeringen bedömer att arbetet med att anpassa samhället till ett förändrat klimat går fortsatt framåt när det handlar om kunskapsuppbyggnad och informationsspridning, utarbetande av planerings- och beslutsunderlag, tvärsektoriell samverkan och stöd från länsstyrelserna till kommuner och andra aktörer. Kunskapen om och engagemanget i klimatanpassningsfrågor ökar successivt hos olika aktörer till följd av länsstyrelsernas och övriga myndigheters insatser. Däremot görs det fortfarande relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder på nationell nivå. Fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden.