prop · H30387 · 2016-02-02 00:00:00 — Länsstyrelserna har bildat ett nationellt nätverk för klimatanpassningssamordnare i syfte att koordinera arbetet över länsgränserna samt för att utbyta erfarenheter och kunskap. Kommunernas arbete med klimatanpassning Kommunerna har en central roll i arbetet med klimatanpassning i egenskap av huvudman för teknisk försörjning samt till följd av sitt ansvar för bland annat samhällsplanering och det förebyggande arbetet mot naturolyckor inom sitt geografiska område. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och förebyggande arbete för att kunna möta de utmaningar som samhället står inför som en konsekvens av ett förändrat klimat. MSB ansvarar för anslag 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor under utgiftsområde 6. Genom anslaget delfinansierar MSB av kostnaden för kommuners åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. MSB finansierar även vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. Bidragen har använts av kommunerna för bland annat översvämningsskydd, 2015/16:87 inlösen av fastigheter, geotekniska utredningar, stabilitetshöjande åtgärder och fördjupade utredningar för miljödom. De klimatrelaterade risker som framför allt uppmärksammats inom det hittillsvarande kommunala arbetet är översvämningsrisker från havet, sjöar och vattendrag samt frågor relaterade till vatten och avlopp, inklusive dagvattenhantering (länsstyrelsernas delrapportering av Regionala handlingsplaner, ). Dessa risker uppmärksammas i första hand i samband med översikts- och detaljplaner. Det är således framför allt i den fysiska planeringen som kommunerna har tagit hänsyn till konkret klimatanpassningsarbete. Enligt en enkätundersökning som Kommuner och Landsting genomförde arbetade av kommuner i hög eller mycket hög utsträckning med klimatanpassning inom ramen för översiktsplaneringen. Insatser har framförallt fokuserats på nyexploateringar med hänsyn till bland annat lägsta bygghöjd i närheten till vatten och dagvattenfrågor. Risken finns dock att frågan hamnar i skuggan av andra samhällsintressen på detaljplanenivå och är det alltså nästan hälften av kommunerna som inte anger att de arbetar med klimatanpassning i den fysiska planeringen. menar i sin rapport att kommuner har en medvetenhet om klimatförändringarna och behovet av anpassning men att steget till faktiskt genomförande ibland är långt. Arbetet är ofta begränsat till tekniska lösningar med fokus på hantering av naturolyckor. Orsaker till svårigheter att genomföra åtgärder som bland annat kommunerna lyfter fram är otillräcklig tillgång till användbar information och anpassade planeringsunderlag, hinder kopplade till lagstiftning och brist på nationella riktlinjer, finansiering samt samordning och ansvarsfördelning. 6.2 Internationell utblick – arbetet inom EU och inom Östersjöstrategin Europeiska kommissionen antog ett meddelande med förslag till en strategi för anpassning till klimatförändring. Strategin syftar till att förbättra kunskap och beredskap för anpassning till klimatförändringar på lokal, regional, och nationell nivå och på EU-nivå. insatser som främjar åtgärder i medlemsstaterna, bland annat att med- lemsstaterna tar fram nationella anpassningsstrategier. kommissionen åtgärder för ett mer underbyggt beslutsfattande samt åt- gärder för klimatsäkring på EU-nivå. I rådsslutssatser som antogs 2013 välkomnade medlemsstaterna inklusive kommissionens Som ett komplement till strategin finns ett antal underlagsrappor- ter om klimatanpassning, bland annat en vägledning för att utveckla stra- tegier för klimatanpassning (SWD(2013) 134 final). skrivs olika steg i arbetet såsom att identifiera risker och sårbarheter och vidta förebyggande åtgärder för att undvika framtida skadekostnader och störningar i samhället. I ett svenskt perspektiv kan detta t.ex. avse åtgär- der som syftar till att förhindra eller minska konsekvenser av skred, ras, erosion, översvämning, havsnivåhöjning, värmeböljor, smittspridning Det kan även omfatta åtgärder för anpassning av Skr. 2015/16:87 markens produktivitet eller växtsäsongens längd eller bevarande av den biologiska mångfalden och säkrande av ekosystemtjänster. Inom ramen för för (EUSBSR) har flaggskeppsprojektet tagit fram ett förslag på strategi och handlingsplan för klimatanpassning inom . deltog i projektet som ansvarig för arbetet med strategin. Strategin beskriver 11 mål för transnationellt samarbete om klimatanpassning inom . För att möjliggöra genomförandet av en makroregional klimatanpassningsstrategi inrättade Östersjöstaternas råd en plattform för dialog om klimatanpassning, med representanter från medlemsländerna. Från att initialt främst varit ett forum för informationsutbyte syftar framtida möten till att mer konkret formulera förslag på gemensamma projekt och andra aktiviteter med syfte att nå strategins mål. Stärkt anpassning till ett förändrat klimat Regeringens bedömning: Regeringens vision för samhällets anpass- ning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att mins- ka sårbarheter och tillvarata möjligheter. Fortsatta och förstärkta sats- ningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassnings- arbetet och den nationella samordningen av detta arbete. för klimatanpassning liksom utredningen om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat utgör också viktiga underlag för det fortsatta arbetet med klimatanpassning. Åtgärder för att anpassa sam- hället till ett förändrat klimat behöver ske såväl i närtid som på lång sikt och inom många verksamhetsområden. Skälen för regeringens bedömning Utredning om ansvar och lagstiftning Miljömålsberedningen har i betänkandet Med miljömålen i fokus (SOU 2014:50) gjort bedömningen att det görs relativt få praktiska åtgärder för att anpassa användningen av mark och vatten till ett föränd- rat klimat trots de statliga satsningar som bland annat gjorts på att ta fram ny kunskap, sprida information och stötta kommunerna i deras arbete med den fysiska planeringen. Miljömålsberedningen och (i reger- ingsuppdraget Underlag till kontrollstation 2015, dnr M2015/01162/Kl) samt flera andra myndigheter, Kommuner och Landsting och forskare har pekat på att det finns skäl att se över organisation, ansvars- fördelning och samordning inom området klimatanpassning för att arbe- tet ska utvecklas. Regeringen har därför tillsatt utredningen stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat (dir. 2015:115). rektiven ska en särskild utredare analysera hur ansvaret fördelas mellan 2015/16:87 staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa pågående och planerad markanvändning och bebyggd miljö till ett gradvis förändrat klimat. I de delar där ansvarsfördelningen är otydlig eller inte ändamålsenlig ska utredaren föreslå förbättringar. Utredaren ska också analysera eventuella hinder och begränsningar i lagstiftningen för genomförande av sådana anpassningsåtgärder. Vid behov ska författningsförslag i berörda författningar lämnas. Här ingår även att se över befintlig lagstiftning och föreslå de ändringar som krävs för en långsiktigt hållbar dagvattenhantering i syfte att göra bebyggd miljö mer översvämningssäker. Uppdraget ska slutredovisas . Nationell strategi samt handlingsplaner lämnar i sin rapport till kontrollstation 2015 förslag på åtgärder för klimatanpassning av samhället. Förslagen handlar i stor utsträckning om organisation, roller och struktur men också om att anpassa lagar och regelverk samt om att ta fram en nationell strategi för klimatanpassning. Majoriteten av instanserna ställer sig positiva till förslaget om att ta fram en nationell strategi och anser att det finns ett stort behov av bland annat en tydligare nationell styrning av klimatanpassningsarbetet. En likartad värdering görs av Europeiska kommissionen, som i sin preliminära bedömning av arbete med klimatanpassning ansåg att områdena organisation och struktur, integrering av klimatförändring i samhällsplanering och sektorsområden har brister. I uppmuntras också medlemsländerna att ta fram en nationell strategi för klimatanpassning. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Genom vill regeringen också främja myndigheternas arbete med klimatanpassning inom sina verksamhetsområden så att bland annat myndigheternas åtgärder och verktyg är ändamålsenliga. får därför betala ut bidrag till andra myndigheter för utveckling av verktyg och handlingsplaner för anpassning av myndigheternas arbete till ett förändrat klimat. Såväl som Europeiska kommissionens preliminära bedömning lyfter fram att saknar en tydlig struktur för uppföljning och utvärdering av arbetet med anpassning till ett förändrat klimat. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samarbete med relevanta aktörer ta fram ett förslag på hur det nationella arbetet med klimatanpassning fortlöpande kan följas upp. Uppföljningen ska bland annat ge svar på effekten av det nationella arbetet kopplat till identifierade problem och behov och kunna användas för rapportering till EU och internationella organisationer. Det är också av stor vikt att följa hur klimatet förändras och hur det påverkar samhällets olika sektorer. Metod för beräkning av utsläppsutrymme beslöt att de svenska utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska minska med 2009/10:162, bet. 2009/10:MJU28, 2009/10:300). EU ETS infördes först och därför fanns inte någon handlande sektor , som är klimatmålets jämförelseår. Därför finns inte heller någon entydig mängd utsläpp som det nationella klimatmålet som gäller den icke-handlande sektorn ska jämföras med och det finns ingen självskriven metod för hur målet ska följas upp. Proposition 2008/09:162 ger ingen vägledning om hur måluppföljningen ska genomföras. För att möjliggöra en entydig uppföljning används i denna kontroll- station 2005 som jämförelseår i stället för vid beräkningen av Med 2005 som jämförelseår går det att göra en säker fördelning av de utsläpp som omfattas av EU ETS och de som inte omfattas när historiska utsläppssiffror revideras och när han- Även inom EU har man gått över till att använda som jämförelseår för att underlätta uppföljningen av EU:s 2020- Detta ändrar inte ambitionen i målen utan är en beräkningsteknisk åtgärd som syftar till att möjliggöra konsistent måluppföljning nu och i Klimatmålet enligt proposition 2008/09:162 räknas därför om så att ut- släppen utanför EU ETS ska jämföras med 2005 i stället för med Klimatmålet beslutades med utgångspunkt utsläpps- inventering och den omfattning handelssystemet hade under den andra handelsperioden –2012 inklusive inrikes luftfart. underlaget klimatbeslut används, motsvarar en minskning Med som jämförelseår innebär det natio- nella klimatmålet således att utsläppen utanför EU ETS ska minska med Omfattningen av handelssystemet är inte statisk, vilket man måste ta När det nationella klimatmålet beslutades var EU ETS inne i sin andra handelsperiod. Mellan den andra och den tredje perioden har EU ETS utvidgats avseende de verksamheter som omfattas. inte urholka ambitionen i det nationella klimatmålet måste det tillåtna ut- släppsutrymmet justeras för detta. met från den andra till den tredje handelsperioden är för fast- ställd av EU:s genomförandebeslut /634/EU till år 2013, vilket successivt minskar till . släppsutrymme har genom EU-beslut förts över från den svenska icke- handlande sektorn till EU ETS. Det tillåtna utsläppsutrymmet , be- räknat som lägre utsläpp utanför EU ETS jämfört med , sänks därför med . För att bestämma maximalt tillåtet utsläppsutrymme används den senaste tillgängliga utsläppsinventeringen. serien av utsläppsstatistiken om för att kontinuerligt höja kvaliteten i enlighet med FN:s rapporteringsriktlinjer. Förändringar i tidsserien kan bero på metodförbättringar för utsläppsberäkningar eller reviderade riktlinjer. Eftersom det nationella klimatmålet beräknas som en procentuell minskning jämfört med basårets utsläpp, ändras det tillåtna utsläppsutrymmet när tidsserien revideras. Detta bevarar ambitionen i klimatmålet när metoden för att ta fram utsläppsstatistik ändras. När senaste tillgängliga utsläppsstatistik () används i enlighet med metoden ovan blir resultatet att utsläpp utanför den handlande sektorn inte får överstiga koldioxidekvivalenter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , Hellmark , , , , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning