prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas öka starkt . Den främsta förklaringen till ökningen är att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster . Givet att det är en engångshändelse bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster återgå till en lägre nivå 2016. Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl som omvärlden väntas kapacitetsutnyttjandet stiga och företagens vinster fortsätta att växa 2017–2020. Detta medför också att intäkterna från skatt på företagsvinster ökar 2017–2020. Som andel av BNP uppgår intäkterna till av BNP 2016–2020 (se diagram 5.6). Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, ökade . Intäkterna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret. Ökningen förklaras fram- för allt av att statslåneräntan ökade 2013. Statslåneräntan föll 2014 och 2015, vilket bidrar till minskade skatteintäkter 2015 och 2016. Under resten av prognosperioden för- väntas intäkterna från avkastningsskatten öka (se tabell 5.3) som en konsekvens av en stigande statslåneränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapital- försäkringar. Intäkterna från fastighetsskatten och den kom- munala fastighetsavgiften ökade marginellt . beräknas intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften öka stegvis. Det är framför allt intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften på småhus som bidrar till ökningen. Intäktsökningen från statlig fastighetsskatt är mer blygsam. Som andel av BNP minskar intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2014–2020 (se tabell 5.7). Tabell 5.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2014–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. väntas intäkterna öka i förhållande till 2015 (se tabell 5.8). Det innebär en ökning som är i linje med genomsnittet , men betydligt svagare än den beräknade ökningen 2015. Även under prognosåren efter 2016 väntas ökningen vara i linje med genomsnittet. Tabell 5.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2014–2020 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -1,0 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från i tabell 5.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 5.7). Skattebasen för mervärdesskatt består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som inte är skattepliktiga, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från den privata sektorn. Diagram 5.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkterna från mervärdesskatt 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion och för bilar och sällanköpsvaror finns utfall . Källor: , och egna beräkningar. ökade hushållens konsumtion i löpande priser ungefär i linje med den genomsnittliga ökningstakten . Sammansättningen i hushållens konsumtion var emellertid gynnsam för mervärdesskatteintäkterna, eftersom kon- sumtionen av bilar och sällanköpsvaror ökade särskilt starkt. Dessutom steg företagens inves- teringar i för mervärdesskatt icke avdragsgill verksamhet kraftigt, vilket medförde ytterligare intäkter från mervärdesskatt. väntas hushållens konsumtion fortsätta växa i god takt, medan företagens investeringar inte väntas växa lika starkt som 2015. Detta medför sammantaget att intäkterna från mervärdesskatt inte väntas öka lika starkt 2016 som året innan. Intäkterna från mervärdesskatt väntas öka stabilt 2017–2020 med . Hushållens konsumtion gynnas av låga räntor och en allt lägre arbetslöshet, som företagens investeringar ökar för att möta den högre efterfrågan från omvärlden. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumtions- mängden i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för de flesta andra skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regeländringar, betyder mest för utvecklingen av intäkterna från punktskatter. ökade dessa intäkter med jämfört med året innan, vilket är en förhållandevis kraftig ökning. Den förklaras både av ett förbättrat konjunkturläge och av diverse regeländringar, så som höjd skatt på alkohol och tobak, höjda energi- och koldioxid- skattesatser samt olika höjningar av miljöskatter. Även 2016 väntas intäkterna från punkt- skatterna öka kraftigt, med . Även detta år beror ökningen på ett förbättrat konjunkturläge, med mer användning av olika energislag, och på regeländringar så som höjningar av energiskatten samt olika miljö- skatter. Under senare delen av prognosperioden bedöms intäkterna från punktskatterna fortsätta öka, om än i måttlig takt. Det beror främst på att flertalet punktskattesatser är indexerade och därmed skrivs upp med inflationen. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påver- kas normalt främst av regelförändringar i skatte- systemet, men även konjunkturen har betydelse för hur skattekvoten förändras mellan år. Tabell 5.9 Skattekvot 2014–2020 Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten beräknas öka med 2014–2020 (se tabell 5.9). Den större delen av ökningen 2014–2017 beror på att nedsättningen av socialavgifterna för unga slopas i två steg 2015 och 2016. Ökningen av skatt på kapital som andel av BNP 2015 förklaras bl.a. av tillfälligt högre intäkter från skatt på företagsvinster (se tidigare avsnitt Skatt på företagsvinster). Även intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster bidrog till att skattekvoten ökade 2015. Ökningarna av intäkterna mot slutet av prognosperioden från skatt på kapital beror i hög grad på att avkastningsskatten väntas växa i en snabbare takt än BNP, vilket i sin tur förklaras av att statslåneräntan väntas öka i en snabbare takt än BNP. Att den totala skattekvoten minskar 2020 förklaras till övervägande del av att lönesumman, som utgör den enskilt största skattebasen, minskar som andel av BNP. Den offentliga sektorns skatteintäkter redovisas i budgetpropositionen under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum, en s.k. periodiserad redovisning. Inkomsterna i statens budget redovisas däremot när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker, dvs. kassamässigt (i enlighet med budgetlagen [2011:203]). Av denna anledning redovisas även statens skatter kassamässigt. De kassamässiga skatteinkomst- erna består således av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Period- iseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktieinnehav, affärs- verkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster och inkomster av offentligrättsliga avgifter. Inkomsterna minskade jämfört med . Rensat för en redovisningsteknisk effekt 2014 i samband med en omläggning av studie- lånen har de dock ökat, bl.a. beroende på ökade aktieutdelningar. be- räknas inkomsterna av statens verksamhet vara lägre, men relativt jämna, vilket i huvudsak förklaras av två motverkande faktorer. Aktie- utdelningarna från de statligt ägda bolagen beräknas minska, medan in- levererade överskott beräknas öka. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. gör regeringen ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar om . Under denna inkomsttyp redovisas återbetalning av lån utställda av staten. Den övervägande delen av inkomsterna under inkomsttypen består av återbetalningar av studiemedel upptagna . I nuvarande system finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Återbetalningar av studielån upptagna 1989 och senare redovisas därför under posten nettoutlåning i stället för under denna inkomsttyp. Under prognos- perioden beräknas inkomsterna under denna inkomsttitel gradvis minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Under denna inkomsttyp redovisas huvud- sakligen statliga pensionsavgifter, men även avskrivningar och amorteringar. Under prognos- perioden väntas dessa inkomster gradvis öka, vilket förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen avser bidrag från , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgifts- område 22 Kommunikationer samt utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. beräknas inkomsterna under inkomsttypen ligga på en stabil nivå som är något högre än 2015. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, som den mervärdes- skattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den största delen av av- räkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mer- värdesskatt. Som avräkningar redovisas dess- utom avgiftsintäkter som redovisas på myndig- heters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. Medan de tillkommande inkomsterna är stabila runt 10–bidrar avräkningarna till att inkomsterna sammanlagt minskar med 24 milj- arder kronor . Detta beror framför allt på den bedömda utvecklingen av inkomsterna från mervärdesskatt och statlig mervärdesskatt, men även på den resolutionsavgift som införs 2016. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under denna inkomsttyp redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. uppgick dessa negativa inkomster till och avsåg sjöfartsstöd, stöd till nystartsjobb och yrkes- introduktionsanställningar samt ersättning för höga sjuklönekostnader. redovisas och budgeteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tillkommer: 1647 Resolutionsavgifter Tabell 5.10 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -14,1 -0,8 -0,2 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,2 -2,5 -1,8 Ändrade avdragsregler (pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,3 -0,3 -12,0 -0,5 -0,5 -12,0 Slopad skattereduktion för gåvor -0,3 -0,3 -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,3 -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 -0,1 -0,6 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning av underlag, avgift 2008 -0,6 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,2 -0,5 -0,2 -4,6 -5,4 -0,1 -0,3 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 Restförda och övriga skatter -0,3 -0,1 -2,9 -8,9 -13,0 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -4,0 -11,3 -15,5 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i propositionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Se även tabell 5.2 för en sammanfattning av ovanstående tabell. Källa: Egna beräkningar. 5.4Uppföljning av statens inkomster –2019 Jämförelse med prognoserna i budget- propositionen I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redo- visade i tabell 5.12. I tabell 5.11 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med budgetpropositionen . Utfallet av intäkterna från skatt på arbete blev lägre än i prognosen . har intäkterna reviderats upp. Bland annat bedöms intäkterna från inkomstskatt bli högre. motverkas ökningen av att skattereduktionen för husavdraget 2015 blir högre än enligt den tidigare bedömningen. Upprevideringen av skatt på arbete tilltar , främst beroende på en högre prognos för lönesummans utveckling och en höjning av den kommunala medelskattesatsen (se tabell 5.11). Dessutom ökar intäkterna från statlig inkomstskatt till följd av lägre skiktgränser, då konsumentprisindex har reviderats ned 2017 och 2018. Prognosen för intäkterna från hushållens skatt på kapital är nedreviderad . Till stor del kan det förklaras av att hushållens kapitalvinster bedöms bli lägre än enligt den tidigare bedöm- ningen. –2019 har intäkterna från skatt på hushållens kapital däremot reviderats upp med 3–. Upp- revideringen förklaras av såväl högre förväntade kapitalvinster som högre förväntade ränte- inkomster jämfört med bedömningen i budget- propositionen . Tabell 5.11 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,2 -0,5 -0,4 -0,3 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 -0,4 -0,3 -0,4 -0,5 -0,2 -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 -2,0 -2,9 -2,9 -4,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 5.12 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen , den beslutade budgeten och statens budget -6,6 -0,8 -0,4 -1,1 -4,8 -0,3 -1,4 -100,2 -0,9 -103,5 -0,2 -0,1 -0,8 -1,0 -0,4 -0,5 -19,2 -2,4 -22,4 -1,9 -0,5 -0,5 -5,5 -1,2 -2,3 -0,7 -0,2 -3,2 -4,1 -1,1 -1,0 -0,9 -0,8 -0,9 -0,8 -33,9 -1,3 -19,9 -4,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -31,9 -33,6 -0,4 -0,4 -0,3 -0,4 Skatt på kapital, hushåll -4,4 -0,7 -0,4 -0,7 -4,6 -5,3 -5,3 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -3,9 -0,1 -0,4 -2,6 -1,1 -0,2 -0,3 -0,8 -0,5 Övriga skatter på energi och miljö -1,6 -0,2 -0,2 -0,4 -0,5 -0,9 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,2 -0,5 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -0,7 -8,4 -0,6 -6,3 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -618,3 -652,3 -0,9 -1,6 -6,4 -7,9 -7,9 -11,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -213,7 -223,8 -0,2 -1,1 -0,6 -1,2 -0,3 -1,3 -27,6 -17,8 -18,0 -15,0 -5,4 -16,5 -27,5 -9,5 -18,5 -9,9 Anm.: I jämförelsen i den vänstra delen av tabellen ovan är utfallet beräknat enligt den statsbudgetstruktur som gällde , dvs. i samma statsbudgetstruktur som statens budget . Detta medför att utfallet i den vänstra delen av ovanstående tabell inte är helt jämförbart med det utfall som redovisas i tabell 5.3 eftersom samtliga år i den tabellen är beräknade i den statsbudgetstruktur som gäller och framöver. Jämförelsen av prognosen görs mot den beslutade budgeten . Där finns inte samma detaljeringsgrad varför några celler i ovanstående tabell är tomma. Dessutom försvåras jämförelsen av att i beslutad budget redovisas förslaget om slopad nedsättning av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättningar i aktuell prognos . Källor: , och egna beräkningar. Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på företagsvinster blev högre än enligt prognosen i budgetpropositionen . Den främsta förklaringen till detta är att företagen gjorde större vinster än vad som prognos- tiserades. Prognosen för skatt på företagsvinster har reviderats upp kraftigt. Den främsta förklaringen till detta är de oväntade stora vinster som en enskild koncern gjorde . –2019 har prognosen för in- täkterna från beskattningen av företagsvinster reviderats upp till följd av en samlad bedömning av en rad faktorer, exempelvis taxeringsutfallet samt en reviderad prognos för den makroekonomiska utvecklingen och utvecklin- gen av företagens vinster (se avsnitt 4). Intäkterna från avkastningsskatten 2014 blev i linje med prognosen. –2019 har prognosen reviderats ned, främst beroende på nedrevideringen av prognosen för statslåne- räntan –2018. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror överensstämde med prognosen. har utfallet blivit mycket högre än väntat, även om det finns vissa delar av mervärdesskattebedömningen som fortfarande bygger på en prognos. Till allra största del är det intäkterna från mervärdesskatt som överraskat positivt som en följd av att återhämtningen i svensk ekonomi blivit starkare än väntat med både högre hushållskonsumtion och större företagsinvesteringar. Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror är uppreviderad –2019. Upprevideringen är främst hänförlig till intäkterna från mervärdesskatt och förklaras av en upprevidering av konjunkturutsikterna i . För punktskatterna har det skett både upp- och nedrevideringar sedan budget- propositionen beslutades. Utfallet tyder på en högre konsumtion av tobak och alkohol än vad som bedömdes i budget- propositionen som återhämtningen i ekonomin föranleder en högre användning av olika energislag (främst bensin och diesel). Prognosen för skatt på termisk effekt har dock reviderats ned till följd av planerna på att stänga vissa kärnkraftverk. Utfallet för intäkter av övriga inkomster var lägre än vad som bedömdes i budget- propositionen , främst beroende på lägre inkomster av försåld egendom (se tabell 5.13). Tabell 5.13 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen -2,8 -2,2 -0,3 -4,9 -0,7 -1,6 -0,3 m.m. i anslutning till -0,7 -6,0 -6,4 -6,3 -6,7 -0,2 -9,2 -7,1 -5,9 -7,9 -6,3 Källa: Egna beräkningar. Även 2016–2020 beräknas inkomsterna bli lägre än prognosen. I huvudsak beror nedrevideringen på högre avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. beror nedrevideringen även på en förändrad bedömning av inkomsterna från statens aktier. Uppföljning av statens budget och den ursprungligt beslutade budgeten Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med jämfört med den bedömning som gjordes i statens budget . Det beror framför allt på de indirekta skatterna, men även på skattereduktionen för husavdraget. bedöms intäkterna från skatt på ar- bete bli marginellt mindre än enligt den beslu- tade budgeten . Medan de direkta skat- terna har reviderats ned har de indirekta skat- terna reviderats upp till följd av att nedsätt- ningen av socialavgifter för unga reducerades , i enlighet med regeringens före- slag i propositionen Vårändringsbudget . Jämfört med beräkningarna i statens budget ökade intäkterna från skatt på kapital. Framför allt var det intäkterna från skatt på hushållens kapital som bidrog positivt. Den stora avvikelsen förklaras av att hushållens kapital- vinster blev betydligt högre än förväntat (se tabell 5.11. Jämfört med beräkningarna i den beslutade budgeten har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp betydligt. Både intäkterna från skatt på hushållens kapital och intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp kraftigt. Den stora upp- revideringen av intäkter från skatt på företags- vinster förklaras av ett högre taxeringsutfall , en bättre makroekonomisk utveckling samt en temporärt kraftig ökning av nivån på grund av att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster . Upprevideringen av prognosen för in- komsterna från skatt på hushållens kapital- inkomster förklaras främst av att hushållens kapitalvinster även 2015 förväntas bli betydligt högre än enligt den tidigare bedömningen, vilket i sin tur förklaras av en gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror blev lägre än vad som förväntades i statens budget . Medan intäkterna från mervärdesskatten blev högre än väntat utvecklades intäkterna från punkt- skatterna svagare än väntat, vilket beror på att industrikonjunkturen utvecklades svagt och därmed ledde till en lägre användning av olika energislag inom industrin. Den aktuella prognosen visar på högre intäkter från skatt på konsumtion och insatsvaror än vad som beräknades i den be- slutade budgeten , vilket helt beror på mervärdesskatteintäkterna. Utfallet för dessa intäkter har blivit betydligt högre än väntat till följd av att återhämtningen i den svenska ekonomin blivit starkare än förväntat. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2014 än vad som beräknades i statens budget (se tabell 5.14). Minskningen förklaras främst av lägre inkomster av försåld egendom och av att inkomsterna av statens verksamhet har revi- derats ned. Utfallet för inkomsterna blev lägre jämfört med bedömningen i den ur- sprungligt beslutade budgeten . Även denna avvikelse förklaras i huvudsak av lägre inkomster av försåld egendom, men också av att inkomsterna av statens verksamhet blev högre än beräknat. Utfallet för avräkningar m.m. i anslutning till skatte- systemet bidrog till något lägre inkomster än enligt prognosen som låg till grund för statens budget . Tabell 5.14 Övriga inkomster, utfall –2015 jämfört med statens budget respektive ursprungligt beslutad budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -76,3 -75,4 -85,9 -83,5 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,2 -8,5 -11,7 -34,6 -22,1 Källor: och egna beräkningar. –De takbegränsade utgifterna beräknas öka med mellan 2015 och 2020, eller med i genomsnitt Som andel av BNP faller dock utgifterna från till . –av ökningen av de tak- begränsade utgifterna, ca , kan hänföras till utgifterna under budgetens utgiftsområden exklusive stats- skuldsräntorna. –Återstoden av ökningen är hänförlig till utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, vilka väntas öka med ca . Denna ökning beror främst på högre inkomst- och tilläggspensioner till följd av pris- och löneökningar, men också på att antalet pensionärer ökar . –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningen är trygghet för familjer och barn samt utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, som sammanlagt ökar med . –Jämfört med bedömningen i budget- propositionen har de tak- begränsade utgifterna reviderats ned med 2016. Det oväntat stora antalet asylsökande innebär att utgifterna har reviderats upp. Det motverkas dock av att andra utgifter reviderats ned av ett flertal orsaker. Den viktigaste är de åtgärder som regeringen vidtog , som innebär tidigareläggningar av utgifter och utgiftsbegränsningar.