prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — Om gäldenären i omprövningsärendet framställer en begäran om att de nya bestämmelserna om betalningsförmed- lingstjänst ska gälla, innebär det inte att betalningsplanens längd ska bestämmas på ett annat sätt . Inte heller kan det leda till att gäldenären kan få tillgodoräkna sig några betalningsfria månader. Om beslutet om skuldsanering ändras, ska de nya bestämmelserna i 29, 33 och 35–37 §§, 38 § tredje stycket och 39–53 §§ gälla. Det innebär bl.a. att det ändrade beslutet om skuldsanering ska innehålla de uppgifter som anges i 29 §. Vilka fordringar som omfattas av skuldsaneringen får dock inte ändras. För det ändrade beslutet gäller sedan de nya bestäm- melserna om bl.a. överklagande och omprövning. Övervägandena finns i avsnitt 8. 10.2Förslaget till lag om skuldsanering för företagare Lagen är ny och innebär att det i fortsättningen kommer att finnas två skuldsaneringsformer: skuldsanering enligt förslaget till ny skuldsane- ringslag och F-skuldsanering enligt denna lag. En stor del av bestäm- melserna är utformade med skuldsaneringslagen som förebild. För en mer utförlig kommentar till de bestämmelser som har sin motsvarighet i skuldsaneringslagen hänvisas till avsnitt 10.1, prop. 1993/94:123, bet. 1993/94:LU26, prop. 2005/06:124, bet. 2005/06:LU35, prop. 2010/11:31 Prop. 2015/16:125 och bet. 2010/11:CU9. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en särskild form av skuldsanering för företagare och närstående till företagare (). F-skuldsanering innebär att en gäldenär delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av F-skuldsaneringen. Paragrafen innehåller en övergripande beskrivning av lagens innehåll och en F-skuldsanerings innebörd. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 6.2. Bestämmelserna i lagen gäller skuldsanering för företagare och närstående till företagare. Denna form av skuldsanering betecknas som F-skuldsanering. Vad som avses med begreppen företagare och när- stående framgår av 2 §. En F-skuldsanering innebär att gäldenären delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av F-skuldsaneringen. Gäldenären kan aldrig helt befrias från ansvar för betalningen av de skulderna (jfr 1 § förslaget till ny skuldsaneringslag). Anledningen till detta är att det vid F-skuldsanering krävs att gäldenären kan betala tillbaka åtminstone en viss del av skulderna (se 9 § 3). Verkan av en F-skuldsanering regleras närmare i 49 §. Tillämpningsområdet för denna lag och förslaget till ny skuld- saneringslag är delvis överlappande. En gäldenär kan alltså i vissa fall uppfylla villkoren både för F-skuldsanering och för skuldsanering enligt förslaget till ny skuldsaneringslag. Som anges i 16 § är det dock inte möjligt att ansöka om de båda formerna av sanering. För lagens tillämpning kan också vissa bestämmelser om konkurs och ackord (se konkurslagen [1987:672] och lagen [1996:764] om företags- rekonstruktion) ha betydelse. Till exempel är dessa insolvensrättsliga institut överordnade F-skuldsanering (se 56 §). 2 § I lagen avses med företagare: en fysisk person som är eller har varit engagerad i en närings- verksamhet, antingen genom att driva eller ha drivit enskild näringsverksamhet eller genom att vara eller ha varit företrädare för en juridisk person som driver eller har drivit näringsverksamhet, närstående: make, sambo, förälder, syskon eller barn och makes eller sambos barn. I paragrafen förklaras ett par för lagens tillämpning viktiga begrepp. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Begreppet företagare avser en fysisk person som är eller har varit engagerad i näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses, såsom är fallet i t.ex. konsumenttjänstlagen (1985:716), konsumentköplagen (1990:932) och bokföringslagen (1999:1078), all verksamhet som är av ekonomisk natur och av sådan karaktär att den kan betecknas som yrkesmässig. Verksamhetens omfattning har inte någon avgörande Även en verksamhet som bedrivs i liten skala omfattas av 2015/16:125 begreppet, om det yrkesmässiga momentet är uppfyllt. hämtas från hur verksamheten bedöms skattemässigt. beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet, är den normalt att anse som näringsverksamhet även enligt denna lag (se även t.ex. prop. 1984/85:110 s. 141, prop. 1989/90:89 s. 60 och prop. s. 393). Begreppet företagare innefattar en fysisk person som driver en enskild näringsverksamhet, dvs. företagaren är en enskild näringsidkare. greppet företagare innefattar även den som är engagerad i en närings- verksamhet genom att han eller hon är företrädare för en juridisk person som driver sådan verksamhet. Denna del av definitionen markerar att näringsverksamheten inte måste drivas av företagaren i hans eller hennes egenskap av fysisk person, utan att verksamheten även kan drivas av en juridisk person som företagaren företräder. Vilken slags juridisk person som driver näringsverksamheten spelar ingen roll. Det kan således vara fråga om t.ex. ett aktiebolag, ett handelsbolag eller en ekonomisk För att omfattas av begreppet företagare är det inte av betydelse att personen är engagerad i näringsverksamheten för ärendet Begreppet omfattar nämligen även sådana personer som har varit engagerade i näringsverksamhet, antingen genom att ha drivit en enskild näringsverksamhet eller genom att ha varit företrädare för en juridisk person som drivit – eller fortfarande driver – Beroende på om det är fråga om en aktiv eller en före detta företagare gäller dock olika regler för om en F-skuldsanering får beviljas (se 6 § 1 och 2). Någon legaldefinition av begreppet företrädare finns inte. förekommer dock i annan lagstiftning, t.ex. i samband med frågor om ansvar för brott enligt 11 kap. och om företrädaransvar en- ligt skatteförfarandelagen (2011:1244). Vägledning för tolkningen och tillämpningen av begreppet kan därför hämtas från förarbetena till de lagarna och den praxis som etablerats inom dessa andra områden. motsvarande sätt som gäller inom dessa områden ska begreppet omfatta varje företrädare för den juridiska personen, således även den som inte är en legal ställföreträdare. Med legal – eller formell – ställföreträdare avses t.ex. ett aktiebolags verkställande direktör och styrelse, som kan bestå av en eller flera personer (se 8 kap. 35 och 36 §§ aktiebolagslagen [2005:551]). personer ska anses som företrädare för den juridiska personen, även om uppdraget enbart har varit av formell natur (se t.ex. rättsfallet NJA 1974 s. 297). Utöver legala ställföreträdare kan det finnas andra personer som rent faktiskt ska anses som företrädare för en juridisk person. ningen av reglerna om företrädaransvar enligt skatteförfarandelagen av- ses med en faktisk företrädare en person som har eller har haft både ett betydande intresse och ett bestämmande inflytande över t.ex. ett aktiebolag (se t.ex. rättsfallen NJA 1971 s. 296 I och RÅ 2008 ref. 75). Med betydande intresse kan avse t.ex. att personen direkt eller indirekt har ett stort innehav av andelar i företaget. föreligga med stöd av t.ex. en generalfullmakt som ger rätt att företräda Situationen kan vidare vara sådan att en person på grund av ett tillräckligt stort innehav i bolaget förfogar över mer än hälften av Prop. 2015/16:125 rösterna och att han eller hon därmed anses uppfylla såväl kravet på betydande intresse som kravet på bestämmande inflytande. Ett eget eller någon närståendes ägarinnehav i ett fåmansföretag kan tyda på att personen är en faktisk företrädare för detta. Även den omständigheten att personen bedöms vara företagsledare för ett fåmansföretag enligt 56 kap. 6 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) indikerar att han eller hon kan vara faktiskt företrädare för detta. Det måste dock i varje enskilt fall bedömas vilket inflytande innehavet ger i företaget och om det t.ex. finns andra ekonomiska intressen i företaget. Vid bedömningen av om en person är en faktisk företrädare blir det med andra ord avgörande om han eller hon har en faktisk maktposition och möjlighet att påverka förvalt- ningen i den juridiska personen (jfr prop. 2002/03:128 s. 24). Mot bakgrund av denna definition av företagare avses när uttrycket företagarens näringsverksamhet används i denna lag antingen sådan näringsverksamhet som drivs eller har drivits av företagaren själv som enskild näringsidkare eller sådan verksamhet som drivs eller har drivits av en juridisk person som företagaren företräder eller har företrätt. Som närstående avses make, sambo, förälder, syskon eller barn och makes eller sambos barn. Den som ingått partnerskap jämställs med make (jfr 3 kap. 1 § lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap och 2 § lagen [2009:260] om upphävande av lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap). Med begreppet sambor avses personer som omfattas av den definition av sambor som finns i sambolagen (2003:376). Som närstående anses också företagarens barn och makes och sambos barn, oavsett om barnet i fråga står under företagarens, makens eller sambons vårdnad. 3 § ska lämna upplysningar om F-skuldsanering till svårt skuldsatta företagare och närstående till företagare som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken. I paragrafen regleras skyldighet att informera om F-skuldsanering. Paragrafen motsvarar 3 § i förslaget till ny skuld- saneringslag. Överväganden finns i avsnitt 6.8.1. Enligt paragrafen ska lämna upplysningar om F-skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är företagare eller närstående till företagare (se 2 §) och som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken. Avsikten är att myndigheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna data- baserna (utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen) för att nå ut till presumtiva F-skuldsaneringsgäldenärer och göra dem medvetna om att det under vissa villkor finns möjlighet att beviljas F-skuldsanering. De personer som ska kontaktas är alltså de som möjligen skulle kunna uppfylla villkoren för F-skuldsanering. En omständighet som normalt ska leda till att upplysningar lämnas är att den skuldsatta personen har varit föremål för verkställighetsåtgärder Även andra omständigheter kan dock tyda på att 2015/16:125 gäldenären är svårt skuldsatt och att upplysningar ska lämnas. Det kan t.ex. handla om att gäldenären har en större skuldbörda som stadigt växer. får själv utarbeta kriterier för vilka gäldenärer som ska kontaktas. Det kan vara svårt för att veta om en person som finns i myndighetens register verkligen är en företagare eller en närstående till en företagare. För att kunna bedöma om så är fallet kan Kronofogde- myndigheten använda sig av uppgifter om t.ex. personens sysselsättning och hans eller hennes skulders ursprung. En motsvarande upplysningsskyldighet finns även enligt förslaget till ny skuldsaneringslag. Det är därför lämpligt att en svårt skuldsatt person som är eller har varit föremål för verkställig- hetsåtgärder får upplysningar om båda skuldsaneringsformerna, om det inte står klart att personen i fråga inte är en företagare eller en närstående till en företagare. Genom upplysningarna ska gäldenären få information om att F-skuld- sanering finns och vad en sådan innebär. Dessutom kan gäldenären få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrådgivare för att få hjälp. Upplysningarna kan lämnas i skriftlig eller muntlig form, t.ex. genom informationsblad eller vid ett personligt sammanträffande. Skyldigheten för att lämna upplysningar till svårt skuldsatta företagare och närstående till företagare enligt denna paragraf innebär naturligtvis inte att myndigheten är förhindrad att lämna information om F-skuldsanering i andra sammanhang eller till andra personer. I förslaget till 5 kap. 12 § socialtjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser om skyldigheten för kommunen att tillhandahålla budget- och skuld- rådgivning och för att bistå kommunerna med stöd och vägledning, se kommentaren till den paragrafen. 4 § prövar ärenden om F-skuldsanering och ärenden om omprövning av ett beslut om F-skuldsanering. I paragrafen anges att prövar ärenden om F-skuldsanering och ärenden om omprövning av ett beslut om F-skuld- sanering. Paragrafen motsvarar 4 § i förslaget till ny skuldsaneringslag. Överväganden finns i avsnitt 6.3. Av 47 § framgår att beslut kan överklagas till tingsrätten. 5 § F-skuldsanering får beviljas en gäldenär om villkoren i 6–11 §§ är uppfyllda. Paragrafen anger vilka villkor som ska vara uppfyllda för att en gäldenär ska få beviljas F-skuldsanering. Paragrafen motsvarar 5 § i förslaget till Övervägandena finns i avsnitt 6.2 och 6.5. För att beviljas F-skuldsanering måste gäldenären uppfylla villkoren i 6–11 §§. Det krävs alltså att gäldenären uppfyller alla villkoren i dessa paragrafer för att F-skuldsanering ska få beviljas. Vissa av villkoren rik- tar sig enbart till vissa slags gäldenärer eller anger att gäldenären under vissa omständigheter inte får beviljas F-skuldsanering. Gäldenären ska anses uppfylla ett sådant villkor om han eller hon inte träffas av villkoret eller enligt villkoret inte är diskvalificerad från F-skuldsanering. 6 § F-skuldsanering får beviljas om gäldenären är 1.en företagare som har varit engagerad i en näringsverksamhet, om hans eller hennes skuldbörda till huvudsaklig del har anknytning till denna verksamhet, 2.en företagare som är engagerad i en näringsverksamhet, om de skulder som uppkommer i denna rätteligen kan betalas eller om oförmågan att betala dessa skulder endast är tillfällig, eller 3.en närstående till en företagare, om den närståendes skuldbörda till huvudsaklig del har anknytning till företagarens näringsverksamhet. Paragrafen reglerar vilka gäldenärskategorier som får beviljas F-skuld- sanering. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Enligt första punkten får F-skuldsanering beviljas en företagare som har varit engagerad i en näringsverksamhet, om hans eller hennes skuldbörda till huvudsaklig del har anknytning till denna verksamhet. Företagarens näringsverksamhet kan avse antingen enskild närings- verksamhet som företagaren drivit eller näringsverksamhet som drivits av en juridisk person som företagaren har varit företrädare för (se 2 §). Kravet på att skuldbördan till huvudsaklig del ska ha anknytning till den näringsverksamhet som företagaren har varit engagerad i innebär dels ett krav på att företagarens engagemang i verksamheten ska ha upphört, dels ett krav på att en viss andel av gäldenärens skulder ska härröra från denna näringsverksamhet. Det finns inget krav på att en ansökan om F-skuldsanering ska göras inom någon efter att företagaren upphörde med sitt engagemang i näringsverksamheten. Det finns olika sätt på vilka en företagare kan upphöra med sitt engagemang i en näringsverksamhet. Till exempel kan engagemanget upphöra genom att företagaren avvecklar sin näringsverksamhet. En person som driver enskild näringsverksamhet ska anses ha avvecklat denna om han eller hon personligen har varit föremål för en konkurs, eftersom en sådan innebär att även näringsverksamheten upphör. En enskild firma kan avvecklas genom avregistrering. Näringsverksamhet som drivs av t.ex. handelsbolag eller aktiebolag kan avvecklas genom att den juridiska personen har genomgått en försäljning, likvidation eller konkurs. Företagarens engagemang i näringsverksamheten kan även upphöra t.ex. genom att han eller hon slutar att vara företrädare för den juridiska person som driver näringsverksamheten. Det kan handla om att företagaren är verkställande direktör för ett aktiebolag eller inte längre ingår i dess styrelse. För att huvudsaklighetskriteriet ska vara uppfyllt bör som regel av gäldenärens totala skuldbörda ha anknytning till före- tagarens näringsverksamhet (jfr t.ex. Lagrådets yttrande i prop. 2015/16:1, volym 1, bilaga 9, avsnitt 4). Skulderna ska ha anknytning till företagarens engagemang i näringsverksamheten och ska kunna härledas till den tid som han eller hon var engagerad i verksamheten. Det kan vara fråga om en företagares direkta ansvar för näringsverksamhetens skulder eller en skuld som har uppkommit på grund av ett utlöst borgensåtagande för ett bolags skulder. Även skulder som indirekt kan hänföras till gälde- 2015/16:125 närens näringsverksamhet ska dock anses vara näringsrelaterade i lagens Det kan t.ex. vara fråga om en företagare som ådragit sig skulder på grund av att hans eller hennes näringsverksamhet har haft lägre omsättning än normalt eller till och med stått helt stilla. kan också vara fråga om skulder som uppkommit på grund av före- tagarens sjukdom, ett olycksfall eller förändringar i omvärlden. företagare som inte har kunnat ta ut lön i stället har tagit privata lån för klara sitt uppehälle, ska dessa skulder anses ha anknytning En förutsättning för att denna typ av skulder ska anses vara näringsrelaterade är att de har varit nödvändiga för att ge företagaren en skälig levnadsstandard och att de lånade medlen t.ex. inte gått till överkonsumtion. Det är gäldenären som har att visa att en skuld har anknytning till den näringsverksamhet som han eller hon har varit engagerad i. ständigheten att gäldenären har lånat pengar när han eller hon inte har tagit ut lön kan naturligtvis tala för att det privata lånet är Det måste dock alltid göras en bedömning av om- ständigheterna i det enskilda fallet. Enligt andra punkten kan en företagare som är engagerad i en närings- verksamhet beviljas F-skuldsanering. Denna punkt omfattar de aktiva företagarna, oavsett i vilken form näringsverksamheten drivs. sådan gäldenär ska komma i fråga för en F-skuldsanering krävs att de skulder som uppkommer i den pågående näringsverksamheten rätteligen Det ska alltså inte vara fråga om att rekonstruera själva verksamheten, utan att sanera företagarens privata ekonomi. närens näringsverksamhet går med förlust och denna löpande drar på sig nya skulder som inte kan betalas, ska en F-skuldsanering inte beviljas. Den näringsverksamhet som gäldenären är engagerad i måste alltså vara solvent och kunna betala sina skulder allt eftersom de förfaller. sett ska det inte finnas några obetalda och förfallna skulder i verksamheten när gäldenären ansöker om F-skuldsanering. samhet kan dock vara solvent om betalningsoförmågan endast är till- Det måste i varje enskilt fall göras en bedömning av näringsverk- samhetens förmögenhetsställning och förutsättningar att kunna infria sina skulder i rätt tid. Vid denna bedömning ska beaktas bl.a. förhållandena inom den bransch som näringsverksamheten tillhör. Det kan t.ex. handla om att näringsverksamheten är säsongsbetonad. Det ankommer på gäldenären att lägga fram den utredning som visar att hans eller hennes näringsverksamhet är solvent. Det framgår av 14 § att det till en ansökan om F-skuldsanering ska bifogas den senaste års- redovisningen eller det senaste årsbokslutet för verksamheten. kan det vara lämpligt att ge in en resultatrapport avseende verksamhetens för att ska kunna göra en be- dömning av verksamhetens ekonomiska ställning. För denna gäldenärskategori finns det inget krav på att skulderna ska Eftersom det förutsätts att näringsverksamheten som sådan ska vara solvent, ska det normalt också vara fråga om skulder som inte har anknytning till den pågående verksamheten. Det kan i stället handla om skulder hänförliga till t.ex. en förlustförsäljning av en fastig- het eller en separation, men det kan också vara skulder hänförliga till en tidigare avvecklad näringsverksamhet. På samma sätt som gäller för en skuldsanering enligt förslaget till ny skuldsaneringslag kan det vara Prop. 2015/16:125 oskäligt att bevilja en F-skuldsanering för en företagare vars skuldbörda t.ex. till övervägande del består av nya konsumtionsskulder. Denna omständighet ska dock inte beaktas enligt denna paragraf, utan aktualise- ras i stället i den allmänna skälighetsbedömningen som ska göras enligt 10 §. Enligt tredje punkten kan en närstående till en företagare beviljas F-skuldsanering, om den närståendes skuldbörda till huvudsaklig del har anknytning till företagarens näringsverksamhet. Vilka som är att anse som närstående till företagaren anges i 2 §. En närstående till företagaren kan beviljas F-skuldsanering oavsett om företagaren är eller har varit engagerad i näringsverksamheten. Till skillnad från en företagare gäller dock i båda fallen att den närståendes skuldbörda till huvudsaklig del måste ha anknytning till företagarens näringsverksamhet. I detta ligger även att skulderna måste kunna härledas till den tid under vilken före- tagaren är eller har varit engagerad i näringsverksamheten. Huvud- saklighetskriteriet är detsamma som enligt första punkten. 7 § F-skuldsanering får beviljas om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i . I paragrafen uppställs ett villkor om att gäldenären måste ha en viss anknytning till . Paragrafen motsvarar 6 § i förslaget till ny skuld- saneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.5 och 7.1. Som utvecklas i kommentaren till 6 § i förslaget till ny skuld- saneringslag är det naturligt att villkoret om anknytning tillämpas och tolkas i ljuset av att motsvarande villkor förekommer i EU-lagstiftningen (jfr skäl 13 i den gällande insolvensförordningen och artikel 3 i den reviderade insolvensförordningen). I ett ärende om F-skuldsanering kan det ofta bli avgörande om gälde- närens företag har eller har haft sitt huvudsakliga verksam- hetsställe i . Enligt artikel 3.1 tredje stycket i den reviderade insolvensförordningen gäller för en enskild som driver verksamhet som bl.a. egenföretagare att platsen för de huvudsakliga intressena ska anses vara den berörda personens huvudsakliga verksamhetsställe, om inte annat visas. Den presumtionen gäller dock inte om den berörda per- sonens huvudsakliga verksamhetsställe har flyttats till en annan med- lemsstat före ansökan om att ett insolvens- förfarande ska inledas. Presumtionen kan även brytas om gäldenären vid en sammantagen bedömning har sina huvudsakliga intressen i . Enligt den reviderade insolvensförordningen finns det för en när- stående till företagaren inte någon presumtionsregel kopplad till verk- samhetens huvudsakliga verksamhetsställe. I stället gäller en presum- tionsregel beträffande platsen för den närståendes huvudsakliga intressen som är kopplad till hans eller hennes hemvist. Denna presumtionsregel redogörs för i kommentaren till 6 § i förslaget till ny skuldsaneringslag. 8 § F-skuldsanering får beviljas om gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå (kvalificerad insolvens). En bedömning av om gäldenären är kvalificerat insolvent ska göras även om hans eller hennes framtida inkomstförhållanden är oklara. I paragrafen anges villkoret om s.k. kvalificerad insolvens. Första stycket motsvarar 7 § i förslaget till ny skuldsaneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.1. Enligt andra stycket ska göra en bedömning av gäldenärens förmåga att betala sina skulder även om hans eller hennes framtida inkomstförhållanden är oklara. Bestämmelsen innebär att en gäldenär som ansöker om F-skuldsanering inte ska få avslag på sin ansökan på grund av att han eller hon har en osäker inkomstprognos. Däremot kan naturligtvis , efter att ha gjort en bedömning av gäldenärens betalningsförmåga, komma fram till att gälde- nären inte uppfyller det kvalificerade insolvensrekvisitet. Gäldenärens ansökan ska då avslås på den grunden (18 eller 26 §). Är inkomstförhållandena oklara bör prognosen baseras på en sköns- mässig inkomst som grundar sig på dels gäldenärens aktuella inkomst, dels en bedömning av gäldenärens framtida inkomst. Kronofogde- myndigheten bör normalt utgå från en försiktigt beräknad marknads- mässig lön för en person i motsvarande ställning och bransch. Det kan dock finnas anledning att ta hänsyn till att den förväntade inkomsten vanligtvis inte aktualiseras under uppstartsfasen av ett nytt företag.