prop · H303152 · 2016-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:152 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen undertecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. , , undertecknade regeringen det kompletterande tilläggsprotokollet till statusavtalet PFF (avtal mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor). Såväl samförståndsavtalet om värd- landsstöd som det kompletterande tilläggsprotokollet förutsätter vissa författningsändringar och kräver därför godkännande innan de kan tillträdas. I propositionen föreslås dels att avtalen godkänns, dels att det görs ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m., trafikskadelagen (1975:1410) och skyddslagen (2010:305). De föreslagna lagändringarna är nödvändiga för att ska kunna uppfylla sina förpliktelser enligt avtalen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall .................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) 3 Ärendet ............................................................och dess beredning Behovet av och syftet med samförståndsavtal med befintliga avtal inom PFF - samarbetet Behovet av det kompletterande tilläggsprotokollet 5 Det kompletterande ...................tilläggsprotokollet till PFF 6 ..........................med Nato om värdlandsstöd Godkännande .................................................................av avtalen Behovet ...................................................................av lagstiftning Rätten att bära vapen Immunitet för arkiv och dokument Skydd mot exekutiva förfaranden 11.1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ............................... 11.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om 11.3Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) ..................................................................... Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) ..... Sammanfattning av promemorian Samförstånds- avtal med Nato om värdlandsstöd (Ds 2015:39) ............. Lagförslagen i Ds 2015:39 .............................................. Förteckning över remissinstanserna (Ds 2015:39) .......... Det kompletterande tilläggsprotokollet ........................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels godkänner 1.det kompletterande tilläggsprotokollet till avtalet mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor (avsnitt 7), och 2.samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd (avsnitt 7), dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, 2.lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m., 3.lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410), och 4.lag om ändring i skyddslagen (2010:305). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall1 dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 8 och 9 §§, av följande lydelse. För en främmande stats militära För en främmande stats militära styrka och dess personal som styrka och dess personal som befinner sig i inom ramen befinner sig i inom ramen krishantering och som omfattas av krishantering och som omfattas av avtal som är i kraft i förhållande avtal som är i kraft i förhållande till , ska immunitet och till , ska immunitet och privilegier gälla i fråga om avgifter privilegier gälla i fråga om och skatter vid bruk av fordon i inkomstskatt, avgifter och skatter vägtrafik samt import till och vid bruk av fordon i vägtrafik samt export från i den import till och export från utsträckning som anges i avtalet i den utsträckning som anges i som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om andra stater som deltar i status för deras styrkor (SÖ Partnerskap för fred om status för deras styrkor (SÖ 1997:51). För personal vid någon av samt för högkvarter som verkar immunitet i enlighet med vad som framgår av artikel 8 respektive artikel 15 i avtalet den 17 unionens medlemsstater om status 1Lagen omtryckt 1994:717. 2Senaste lydelse 2011:1573. 2015/16:152 för den Europeiska unionens militära stab, för de högkvarter och styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens förfogande inom ramen för förberedande och genomförande av de insatser som avses i artikel 17.2 i Fördraget om Europeiska unionen, inbegripet övningar, samt för den militära och civila personal från medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogande i detta sammanhang (SÖ 2005:7). För de Natohögkvarter och de styrkor och den personal lydande under ett sådant högkvarter som befinner sig i inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell krishantering och som omfattas av avtal som är i kraft i förhållande till , ska immunitet och privilegier gälla i fråga om 1.avgifter och skatter vid bruk av fordon i vägtrafik, 2.import till och export från , 3.mervärdesskatt och punkt- skatter på förvärv av varor och tjänster i , 5.skydd av högkvarterens arkiv och handlingar, och 6.skydd av högkvarterens egen- dom och tillgångar. Immuniteten och privilegierna enligt första stycket gäller i den utsträckning som anges i följande avtal: 1.det kompletterande tilläggs- protokollet till avtalet mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor, 2. samförståndsavtalet den 4 2015/16:152 och Nato om värdlandsstöd. För personal vid någon av Europeiska unionens institutioner samt för högkvarter som verkar inom ramen för Europeiska unionens krishantering gäller immunitet enligt artikel 8 respektive artikel 15 i avtalet mellan Europeiska unionens medlems- stater om status för den militära och civila personal som utstationeras vid Europeiska unionens militära stab, för de högkvarter och styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens förfogande inom ramen för förberedande och genom- förande av de insatser som avses i artikel 17.2 i Fördraget om Europeiska unionen, inbegripet övningar, samt för den militära och civila personal från medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogande i detta sammanhang (SÖ 2005:7). Denna lag träder i kraft . 2015/16:152 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. ska ha följande lydelse. Lydelse enligt rskr.2015/16:161 Tullfrihet gäller för varor som deklareras för övergång till fri omsättning för främmande stats beskickning eller konsulat eller en beskicknings- eller konsulatsmedlem eller dennes familj enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Tullfrihet gäller också för varor som deklareras för övergång till fri omsättning för en internationell organisation eller en person som är knuten till en sådan organisation, om organisationen eller personen är upptagen i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen och är berättigad till tullfrihet enligt stadga eller avtal som gäller i förhållande till . villkor i avtal som är i kraft i villkor i avtal som är i kraft i förhållande till för varor som deklareras för övergång till fri 1. varor som deklareras för omsättning för en främmande stats övergång till fri omsättning för en militära styrka eller dess personal, som befinner sig i landet inom eller dess personal, och 2. varor som deklareras för övergång till fri omsättning för ett eller personal vid ett sådant Tredje stycket gäller för styrkor, personal och Natohögkvarter som befinner sig i landet inom ramen Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen Härigenom föreskrivs att 4 § trafikskadelagen (1975:1410)1 ska ha 1. motordrivet fordon som tillhör 1. motordrivet fordon som tillhör viss främmande stat, viss främmande stat eller som omfattas av avtal som är i kraft i 2. annat motordrivet fordon som är registrerat eller hemmahörande i viss främmande stat. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1994:43. 2015/16:152 2.4 Förslag till lag om ändring i skyddslagen Härigenom föreskrivs att 5 § skyddslagen (2010:305) ska ha följande Följande byggnader, andra anläggningar och områden eller objekt kan också beslutas vara skyddsobjekt 1.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av Försvarsmakten, eller , samt militära fartyg och luftfartyg, 2.områden där Försvarsmakten, eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet, 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, och 5.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret. 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, 5.områden där ett Nato- högkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd, och 6.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning samverkar med Nato inom samarbetet Partnerskap för fred (PFF) och () . ett aktivt partnerland och vårt samarbete med Nordatlantiska fördrags- organisationen (Nato) inom PFF har gradvis utvecklats och fördjupats. Vi deltar aktivt i utbildningar och övningar och har även stått värd för sådana aktiviteter. samarbetar också med Nato genom deltagande i Natoledda internationella insatser. samarbetet är en aktiv partner inom Natos civila beredskaps- Nato har för PFF-samarbetet utvecklat försvarsmaktsplanerings- mekanismen Planning and Review Process (PARP), i vilken PARP syftar till att öka möjligheterna till samverkan mellan Nato- och partnerländerna. beslutade och 2012 att anta ett PARP-mål om värdlandsstöd med innebörden att skulle utveckla och implementera ett koncept för värdlandsstöd, vilket bl.a. omfattade att förhandla fram ett avtal om värdlandsstöd med Nato. har ingått drygt 25 samförståndsavtal om värdlandsstöd med olika medlems- och partnerländer, däribland våra nordiska grannar. Efter inbjudan från Nato bemyndigade regeringen att förhandla ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd och regeringen beslutade, , att skulle underteckna det framförhandlade avtalet, dnr Fö2014/00091/SI. Avtalet, som under- tecknades , träder i kraft när har underrättat Nato om att alla nödvändiga åtgärder för avtalets ikraftträdande har Inom PFF-samarbetet finns ett avtal som reglerar statusen för ett lands styrkor när de befinner sig på en annan avtalsparts territorium, även kallat PFF (avtal mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor). anslöt sig till PFF liksom till dess tilläggsprotokoll rörande verkställighet av dödsstraff, dock med en reservation mot den möjlighet avtalet ger för en utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium. kompletterande tilläggsprotokoll till PFF som reglerar den rättsliga statusen för militära Natohögkvarter och för deras militära och civila personal inom parternas territorier. har följande 28 länder undertecknat eller på annat sätt anslutit sig till protokollet: , , , , och , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Dessa stater har alla, förutom , , , och , också godkänt eller I samband med förhandlingarna om samförstånds- avtalet om värdlandsstöd framkom att en förutsättning för att kunna 2015/16:152 underteckna avtalet var att hade anslutit sig till det kompletterande tilläggsprotokollet. Regeringen beslutade att detta skulle undertecknas, dock med samma reservation mot möjligheten för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium som avgavs vid anslutningen till PFF , dnr UF2014/41500/UD/SP. Protokollet, som undertecknades , träder i kraft när deponerat sina anslutningsinstrument till . Såväl samförståndsavtalet om värdlandsstöd som det kompletterande tilläggsprotokollet förutsätter vissa författningsändringar innan de kan godkännas. Inom Försvarsdepartementet har departementspromemorian Samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd (Ds 2015:39) utarbetats. Där föreslås dels att avtalen ska godkännas, dels de ändringar i lag och förordning som ett svenskt godkännande föranleder. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2015/01014/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har inte haft någon erinran mot lagförslagen. I för- hållande till lagrådsremissens lagförslag har ett par mindre redaktionella ändringar gjorts. 4.1Behovet av och syftet med samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd bygger säkerhet och stabilitet tillsammans med andra länder och organisationer. Den bakomliggande analysen är att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och samverkan med andra, eftersom vår säkerhet är nära förknippad med främst våra grannar men också med andra regioner längre bort. Den militära alliansfriheten bidrar till stabilitet i närområdet och ger oss handlingsfrihet. Det säkerhetspolitiska läget i har försämrats. Mot denna bakgrund anger regeringen i Försvarspolitisk inriktning– försvar 2016–2020, inriktningspropositionen, att den svenska försvarsförmågan bör stärkas och att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5, rskr. 2014/15:250 och bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Vi lever i en globaliserad tid och konflikter och andra former av utmaningar hotar såväl nationell som internationell fred och stabilitet. kan och vill därför inte isolera sig. Genom att verka för en stabilisering av det säkerhetspolitiska läget samt förebygga och hantera konflikter och krig garanteras också oberoende och självständighet, vilket säkerhetspolitik ytterst syftar till. Vårt långvariga och djupgående samarbete med andra länder och aktörer på det försvars- och säkerhetspolitiska området ska ses mot denna bakgrund. Vi bidrar till global fred, säkerhet och utveckling genom vårt medlemskap i () och (). Vi har genom medlem- skapet i Europeiska unionen (EU) åtagit oss ett solidariskt ansvar för säkerhet och för EU:s möjlighet att verka för en fredlig och demokratisk utveckling i vår omvärld. Samarbetet i EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Ett närmare samarbete i och med de baltiska staterna samt med andra länder och viktiga aktörer i vårt närområde bidrar till att stärka säkerheten i vår region. (Nato) är en central aktör för europeisk säkerhet och för internationell krishantering. Nato är mot bakgrund av bland annat sin permanenta militära ledningsstruktur den enda internationella organisation som har en utvecklad förmåga för ledning och genomförande av krävande militära insatser. samverkar nära med Nato inom samarbetet Partnerskap för fred (PFF) och () . är ett aktivt partnerland och såväl den politiska dialogen som det praktiska samarbetet med Nato inom PFF har avsevärt utvecklats och fördjupats. samarbete med Nato är viktigt för att utveckla Försvarsmakten både för det nationella försvaret och för internationella krishanterings- insatser i och utanför närområdet. deltar i utbildningar och i övningar och har även stått värd för sådana aktiviteter, samt samarbetar med Nato i standardiserings- och förmågeutveckling. Vårt samarbete har också utvecklats genom deltagande i Natoledda FN- mandaterade internationella insatser, t.ex. krishanteringsinsatserna i Kosovo, och . Vidare deltar aktivt i Natos civila beredskapsarbete som utgör en central plattform för att öka det breda säkerhetsmedvetandet hos allierade och partnerländer. Den svenska solidaritetsförklaringen intar en central position i säkerhetspolitik: kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Solidaritetsförklaringen åtnjuter ett brett stöd i och bekräftades i inriktningspropositionen, som behandlades av (prop. 2014/15:109). Förmågan att ge och ta emot militärt stöd är också en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna utföra sin uppgift att, såväl självständigt som i samverkan med andra, försvara och främja svensk säkerhet genom insatser nationellt och internationellt. Deltagande i avancerad övningsverksamhet blir, inte minst i takt med neddragningen av pågående Natoledda insatser, alltmer centralt för både svensk förmåge- 2015/16:152 utveckling och för att utveckla förmågan att samverka med andra aktörer. Förbättrade förutsättningar att ge och ta emot militärt stöd innebär också ökade möjligheter att effektivt kunna öva med samarbetspartners i en förmåga att ge och ta emot militärt stöd är dock avhängig av En grundläggande och avgörande förutsättning är förmågan hos svenska förband att kunna samverka med andra förband. västvärlden är Nato den organisation som definierar den internationella standarden för militär praktisk samverkan, s.k. interoperabilitet, som i sin tur utgör grunden för svensk samverkansförmåga i all internationell krishantering, oavsett om den sker inom ramen för FN, EU eller Nato. Därmed utgör Natos standarder också grunden för det nordiska En förutsättning för Försvarsmaktens utveckling mot en hög förmåga till praktisk samverkan med andra inkluderar ett nära samarbete med Nato. Det innebär också att en hög grad av interoperabilitet i förhållande till Natos standarder höjer vår tekniska och operativa förmåga att ge och ta emot militärt stöd. En annan viktig grundförutsättning för att kunna ge och ta emot militärt stöd handlar om att i förväg förbereda de praktiska arrangemang som krävs för att ett utländskt förband ska kunna verka på svenskt territorium, t.ex. vid övningar, kriser eller militära operationer i eller i vårt närområde. Exempel på detta är att det finns en nationell plan för hur som värdland innehar och avdelar resurser för logistik, ledning och samverkan på olika nivåer beroende på den aktuella Det handlar också om att säkerställa rättsliga regler avseende militära förbands uppträdande på svenskt territorium. praktiska förberedelser går under benämningen värdlandsstöd ( Nation Support, HNS). Värdlandsstöd är alltså ett sammanfattande begrepp för det civila och/eller militära stöd som lämnas i fred, kris och krig av en nation till en annan nation eller organisation, som efter inbjudan till övnings- verksamhet, transitering eller insatser, befinner sig på värdlandets Förmåga till värdlandsstöd är en grundförutsättning för att kunna ge och ta emot militärt stöd. I lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap anges att totalförsvar är den verksamhet som behövs för att förbereda för Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs (se prop. 2014/15:109 s. 59 f.). landsstöd därför innebära även uppgifter för det civila försvaret. Värdlandsstöd förutsätter avtal som reglerar relationen mellan de Förberedelserna kan underlättas genom att generella samförståndsavtal, dvs. övergripande ramavtal med grundläggande principer, ingås i förväg i stället för att fullständiga avtal behöver ingås inför varje enskild aktivitet, t.ex. en övning. Det aktuella samförståndsavtalet med om värdlandsstöd är ett sådant övergripande avtal där även juridiska och finansiella aspekter av att ge och ta emot stöd regleras. principer och procedurer för värdlandsstöd och kan användas över hela skalan av situationer från fred (t.ex. i samband med övningar) och kriser Syftet med samförståndsavtalet är att säkerställa att som värdland kan lämna ett effektivt stöd för militär verksamhet på svenskt Prop. 2015/16:152 territorium i samband med övningar, kriser eller militära operationer i och i vårt närområde. Avtalet bygger på frivillighet mellan parterna, vilket innebär att det blir tillämpligt endast i de fall först fattar ett nationellt beslut om militärt samarbete med Nato i något avseende. Genom att godkänna samförståndsavtalet etableras således ett ram- regelverk som underlättar och ökar förutsättningarna för att effektivt kunna ge och ta emot militärt stöd från Nato vid kris eller krig i eller i närområdet. Avtalet underlättar också för att utgöra värdland för ömsesidigt överenskomna militära aktiviteter, t.ex. övningar. behöver förhandla och ingå en rad avtal inför varje enskild aktivitet i de fall PFF inte är tillräcklig. Processen är ofta komplex och brådskande samt föranleder betydande administrativt arbete. Det finns även risk att det kan uppfattas som mer komplicerat att vid behov bedriva verksamhet i jämfört med de länder som redan har ett avtal om värdlandsstöd på plats. Nato är ledande vad gäller militär interoperabilitet och i princip samtliga våra internationella samarbetspartner är medlemmar i eller partner till Nato och de flesta har också tecknat samförståndsavtal om värdlandsstöd med Nato. Genom ett godkännande av samförståndsavtalet förbättras förmåga att ge och ta emot militärt stöd och således också förut- sättningarna för att Försvarsmakten tillsammans med övriga total- försvarsmyndigheter ska kunna utföra sin uppgift att, enskilt och tillsammans med andra, försvara och främja svensk säkerhet. Detta är en av förutsättningarna för att på ett trovärdigt sätt bidra till säkerhet i närområdet. Regeringens bedömning är att den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde stärker behovet av fördjupade bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Ett närmare samarbete med andra länder och viktiga aktörer i vårt närområde skapar förutsägbarhet, främjar fredlig utveckling och höjer tröskeln för militära incidenter och konflikter. Inom försvarsområdet finns, utifrån ett svenskt perspektiv, begränsningen att samarbetet inte innebär ömsesidiga försvarsförpliktelser. Utifrån positionen som militärt alliansfri utvecklar de säkerhetspolitiska samarbetena på både bredden och djupet. 4.2Sveriges befintliga avtal inom PFF-samarbetet PFF är ett internationellt samarbete mellan Natomedlemmar och andra stater (partnerländer) som tillkom 1994. anslöt sig till samarbetet . Inom samarbetet finns avtalet PFF (avtal mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor) och som reglerar statusen för ett lands styrkor när de befinner sig på en annan avtalsparts territorium.