prop · H303135 · 2016-03-21 00:00:00 — uppskattade totala kostnaderna för denna grupp för att upprätta handlingsplan för jämställda löner är ca En ändring av frekvensen till årligt upprättande av handlingsplan för jämställda löner skulle ge en uppskattad total kostnad för denna grupp om ca , allt annat oförändrat. genomsnittskostnaden för ett enskilt företag med minst 25 anställda att upprätta en handlingsplan för jämställda löner, enligt nuvarande regler, uppskattas till ca . Ändras frekvensen till årlig så uppskattas denna genomsnittskostnad till ca , allt annat oförändrat. Den totala kostnaden för företag med minst 25 anställda att upprätta jämställdhetsplan uppskattas till ca per Genom att ändra frekvensen till skulle den uppskattade totala för denna grupp att upprätta , allt annat oförändrat. genomsnittskostnaden för ett enskilt företag med minst 25 anställda att Ändras frekvensen till årlig så uppskattas denna genom- snittskostnad till ca , allt annat oförändrat. Som ovan sagts anser regeringen att sammanslagningen av planerna till en dokumentation begränsar såväl den administrativa bördan som de ekonomiska konsekvenserna för de som ska tillämpa reglerna. också förutsättas att ett årligt arbete leder till att det byggs upp en annan kompetens i verksamheten, vilket bör bidra till att arbetsbelastningen inte ökar nämnvärt utan tvärtom medför att man kan dra större nytta av sina erfarenheter och inte behöver ”börja om från början”. Utvidgningen av den krets som kommer att omfattas av skyldigheten att upprätta en skriftlig dokumentation avseende de delar av arbetet som rör lönekartläggningen kommer att leda till ökade kostnader för de arbetsgivare som inte omfattas av dagens plankrav, dvs. 10–24 anställda. Enligt statistik från finns det 25 300 företag och 1 700 övriga arbetsgivare (offentliga sektorn, föreningar, trossamfund, stiftelser m.m.) som sysselsätter mellan 10 och 24 anställda. konstaterats ovan är det svårt att beräkna i exakta tal hur mycket den föreslagna dokumentationen kommer att kosta och uppskattningar får därför göras med utgångspunkt i dagens regelverk. för företag med 10–24 anställda att upprätta handlingsplan för Den årliga totala genomsnittskostnaden för ett enskilt företag med 10–24 anställda att upprätta en handlingsplan för jämställda löner Prop. 2015/16:135 uppskattas till ca , allt annat oförändrat. delen av kostnaderna ligger i lönekartläggningsarbetet och inte i dokumentationen av detta arbete. Den ökade administrativa börda som dokumentationskravet kommer att innebära för de arbetsgivare som har 10 eller fler anställda men färre än 25 bör, med hänsyn till att dokumentationen är avsedd att vara ett stöd i arbetet med aktiva åtgärder och skyldigheten att genomföra lönekartläggningen redan finns, inte bli alltför betungande. Dessutom borde kravet på dokumentation för många arbetsgivare i denna grupp inte vara något nytt, eftersom det var en ordning som gällde . Då fanns krav på att upprätta handlingsplaner för jämställda löner. Regeringen har i avsnitt 7.7.1 anfört, gällande arbetsgivare med 10–24 anställda, att en förändring av dokumentationskravet till att omfatta hela arbetet med aktiva åtgärder skulle innebära en alltför betungande administrativ och ekonomisk börda. Att arbetet med aktiva åtgärder ska dokumenteras på det sätt regeringen föreslår bör öka förutsättningarna att bedriva en effektiv tillsyn. Även den enskilde arbetstagarens och de fackliga organisationernas möjligheter att kontrollera arbetsgivarens arbete i dessa frågor ökar om det finns skriftlig dokumentation. Sammanfattningsvis anser regeringen att dokumentationen därigenom även kan anses bidra till att reglerna får önskad effekt. För utbildningsanordnare gäller att arbetet med aktiva åtgärder ska dokumenteras i en likabehandlingsplan. Här blir förändringen med regeringens förslag därför inte lika stor. På samma sätt som på arbetslivsområdet innebär förslaget den förändringen att arbetet med aktiva åtgärder ska genomföras enligt ett övergripande ramverk. Dokumentationskravet, som är tänkt att vara ett stöd i det arbetet och inte en åtgärd i sig, anser regeringen begränsar såväl den administrativa bördan som de ekonomiska konsekvenserna för verksamheterna. Regeringen bedömer att de kostnader som eventuellt kan uppstå är begränsade och framförallt initiala när reglerna träder i kraft. Det kan komma att krävas utbildning om de nya reglerna. Efter dessa inledande kostnader bedömer regeringen att förslagen inte bör leda till ökad administrativ börda av avgörande betydelse, i jämförelse med gällande rätt. De som ska tillämpa de föreslagna reglerna ska bedriva ett arbete med aktiva åtgärder varför rutiner för att hantera denna typ av frågor redan bör finnas. 12.3.6 Konsekvenser för företag – sammanfattning Regeringens förslag berör en stor mängd företag. berörs av diskrimineringslagens regler om aktiva åtgärder. När regler införs som påverkar små företag ska beaktas att ett mindre företag i jämförelse med ett stort företag måste använda en proportionellt större del av sina resurser för att uppfylla administrativa åtaganden. Vidare är tidsåtgången för att hantera regler proportionellt större i små 2015/16:135 företag än i större företag. Regeringens förslag avseende lönekartläggningar och dokumentation kommer, som ovan redovisats, att innebära ökade kostnader för näringsidkare. är dock undantagna en del av dokumentationskravet. Som beskrivits är det svårt att beräkna de administrativa kostnaderna eftersom dagens plankrav ersätts med en dokumentation. Beräkningarna har därför gjorts med utgångspunkt i dagens regler. Den totala kostnaden för alla berörda företag för samtliga krav enligt gällande rätt (lönekartläggning, handlingsplan för jämställda löner och jämställdhetsplan) uppskattas till ca . Ändras frekvens och omfattning uppskattas denna kostnad till totalt ca , allt annat oförändrat. Den totala kostnaden bör sättas i relation till kostnader för det enskilda företaget. Ändras frekvens och omfattning uppskattas den årliga totala genomsnittskostnaden för ett enskilt företag med minst 25 anställda för samtliga krav (lönekartläggning, handlingsplan för jämställda löner och jämställdhetsplan) till ca , allt annat oförändrat. Ändras frekvens och omfattning uppskattas den årliga totala genomsnittskostnaden för företag med 10–24 anställda för samtliga krav (lönekartläggning och handlingsplan för jämställda löner) till ca , allt annat oförändrat. Det måste påpekas att alla belopp är ungefärliga och påverkas av hur många anställda det enskilda företaget har. Såsom beskrivits i tidigare avsnitt bedömer regeringen att effektivitetsvinster bör uppnås genom att arbetet kommer att utföras mer kontinuerligt och att det bör vara mindre kostsamt att framställa en dokumentation än vad det är att framställa dagens två planer. Vidare bedömer regeringen att det föreslagna övergripande ramverket för arbetet med aktiva åtgärder kommer att leda till en effektivisering av det främjandearbete som arbetsgivare är skyldiga att bedriva. Regeringen bedömer att förslagen inte innebär krav på investeringar och att de inte kan förutses påverka produktionsmöjligheterna för företagen. Regeringen bedömer att förslagen inte heller kommer att påverka konkurrensförhållandena på något avgörande sätt jämfört med dagens regler. 12.3.7Konsekvenser för , och Regeringen anser att förslagen avseende skyldigheten att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder enligt ett övergripande ramverk och dokumentera detta bör leda till att kommer att ha bättre förutsättningar att bedriva tillsyn över att lagen följs. När det gäller utvidgningen till samtliga diskrimineringsgrunder bedömer regeringen att redan har den kunskap som krävs eftersom är tillsynsmyndighet för hela diskrimineringslagen. När de nya reglerna i diskrimineringslagen träder i kraft kan det inledningsvis bli en något ökad belastning på eftersom myndigheten kan behöva göra tillfälliga informations- och utbildningsinsatser. Det kan antas att ett större antal arbetsgivare och utbildningsanordnare kommer att ta kontakt med myndigheten för att få besked om hur reglerna ska tillämpas. Det är också möjligt att ett större antal privatpersoner än tidigare kontaktar för att få råd och stöd i enskilda ärenden mot bakgrund av förslaget om att utvidga reglerna om aktiva åtgärder till att omfatta samtliga diskrimineringsgrunder. Även inom myndigheten kommer det att behöva vidtas utbildningsinsatser med anledning av att reglerna ändras. Vidare behöver se över myndighetens informations- och utbildningsmaterial om aktiva åtgärder. I de fall arbetet med aktiva åtgärder integreras i det systematiska arbetsmiljöarbetet kan ha behov av att ha kontakter med , bl.a. inför att ombudsmannen tar fram information om arbetet med aktiva åtgärder. Regeringen bedömer ändå att den ökade arbetsbördan och kostnaderna bör kunna rymmas inom befintliga anslag. Regeringen avser att följa utvecklingen. (Nämnden) har haft ytterst liten arbetsbelastning då det endast är ett fåtal ärenden som avgjorts i Nämnden. Det kan antas att antalet ärenden kommer att öka mot bakgrund av förslaget att utöka reglerna om aktiva åtgärder till att omfatta samtliga diskrimineringsgrunder. Regeringen bedömer dock att en sådan ökad arbetsbörda bör kunna rymmas inom Nämndens befintliga anslag. Regeringen avser att följa utvecklingen. Efterlevnaden av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen omfattas, såsom tidigare redovisats, av tillsyn. Mot bakgrund av att regeringen, i syfte att underlätta för arbetsgivare, föreslår att bestämmelserna i diskrimineringslagen om ett övergripande ramverk för arbetet med aktiva åtgärder bör utformas på sådant sätt att det finns förutsättningar för att integrera arbetet i arbetsgivares reguljära verksamhetsplanering och arbetsmiljöarbete, kan det uppstå vissa konsekvenser även för . Det kan antas att arbetsgivare kommer att ta kontakt med såväl som för att få besked om hur reglerna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (2008:567) ska tillämpas i förhållande till arbetsmiljöreglerna. Information om tillämpningen av regelverket om aktiva åtgärder är en fråga för tillsynsmyndigheten, . kan komma att påverkas genom att kan 2015/16:135 ha behov av att ha kontakter med verket, bl.a. inför att ombudsmannen tar fram information om arbetet med aktiva åtgärder. Regeringen bedömer att konsekvenserna för är begränsade och att de insatser som krävs bör kunna rymmas inom befintliga anslag. 12.3.8Konsekvenser för jämställdheten och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Syftet med de regelförändringar som presenteras är bl.a. att bidra till jämställdhet mellan kvinnor och män och öka möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vissa av förslagen utgörs av särskilt riktade insatser till förmån för jämställdhet mellan kvinnor och män, t.ex. förslagen gällande lönekartläggning. Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna bör ha bättre förutsättningar än dagens regler att uppfylla syftet med en reglering om aktiva åtgärder. Avsikten med regelförändringarna är att arbetet med aktiva åtgärder ska förenklas för att bli mer effektivt. Detta bör ha en positiv inverkan på jämställdheten och jämlikheten. Det bör också bidra till att underlätta arbetssituationen, utbildningssituationen eller inträdet till arbetsmarknaden för de grupper som omfattas av någon av diskrimineringsgrunderna. 12.3.9Konsekvenser för staten, kommuner och landsting Förslagen bedöms inte medföra någon ökning av statens utgifter. Regeringens förslag berör staten, kommuner och landsting i deras roll som arbetsgivare och utbildningsanordnare. Konsekvenserna för arbetsgivare och utbildningsanordnare har beskrivits ovan. Förslagen innebär nya uppgifter för kommuner i egenskap av utbildningsanordnare och därmed ett ingrepp i den kommunala Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen gäller att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. denna proportionalitetsbedömning ska det göras dels en analys av de konsekvenser som förslaget får för den kommunala självstyrelsen, dels en avvägning mellan de kommunala självstyrelseintressena och de nationella intressen som den föreslagna lagstiftningen ska tillgodose. Av betydelse i sammanhanget är att det finns en skyldighet för utbildningsanordnare på skolområdet att i verksamheten arbeta med aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter för barn och Det finns även redan en skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för trakasserier och att upprätta en likabehandlingsplan med en översikt över de åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möjligheter för barnen och eleverna, dels förebygga och förhindra trakasserier. Förslaget som rör utbildningsanordnares skyldighet att arbeta med aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter för barn och elever innebär att skyldigheten att bedriva ett målinriktat arbete ersätts med en skyldighet att genomföra arbetet med aktiva åtgärder enligt ett övergripande ramverk som anger hur arbetet ska utföras. Det handlar om krav på att arbetet ska utföras i vissa steg – undersöka om det finns risker för diskriminering och repressalier eller andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, analysera orsaker till upptäckta hinder och risker, vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas och följa upp och utvärdera arbetet. Det övergripande ramverket utgör ett nytt åliggande för kommuner att arbeta på ett visst sätt i arbetet med aktiva åtgärder. Förslaget är dock utformat så att kommuner ska kunna sätta sina egna konkreta mål och finna rätt åtgärder för att nå dessa. Kommunerna kommer alltså att kunna anpassa arbetet med aktiva åtgärder till den egna verksamheten. Därigenom får förslagets inverkan på den kommunala självstyrelsen betraktas som begränsat. Förslaget att utbildningsanordnare ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier utgör en mer preciserad reglering av utbildningsanordnares skyldighet jämfört med nuvarande reglering, som endast innebär en allmän skyldighet att vidta åtgärder för att förhindra trakasserier. I förarbetena till gällande rätt anges som exempel på de konkreta åtgärder som en utbildningsanordnare kan vidta att i en policy klart slå fast att inga former av trakasserier tolereras på skolan och att upprätta en beredskapsplan för hur eventuella trakasserier ska hanteras (prop. 2007/08:95 s. 543). Förslaget om obligatoriska riktlinjer och rutiner utgör ett nytt åliggande och därmed ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Detta nya åliggande införs dock på ett område där det finns en skyldighet för kommuner att vidta åtgärder. Skillnaden mot dagens lagstiftning blir att det i skolverksamheten måste finnas just riktlinjer och rutiner. Förslagets inverkan på den kommunala självstyrelsen får därmed betraktas som begränsat. Förslaget att utbildningsanordnare i arbetet med aktiva åtgärder ska samverka med barn, elever och studenter och med anställda i verksamheten innebär att det införs ett nytt åliggande för kommuner i detta avseende. Den nya samverkansskyldigheten utgör ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Skälet till att denna samverkansskyldighet införs på utbildningsområdet är att regeringen anser att ett arbete med aktiva åtgärder förutsätter att alla berörda är delaktiga och införstådda i de uppgifter och åtgärder som behöver vidtas för att arbetet ska bli effektivt. Hur samverkan utformas får de kommunala skolhuvudmännen bestämma i varje enskild utbildningsverksamhet. Förslagets inverkan på den kommunala självstyrelsen får därmed betraktas som begränsat. Enligt förslaget ska skyldigheten för utbildningsanordnare att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder omfatta samtliga de sju diskrimineringsgrunder som omfattas av diskrimineringsförbuden i 2 kap. diskrimineringslagen. Det innebär att det tillkommer två nya grunder, könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder, som arbetet ska omfatta. Skälet till utvidgningen är att regeringen anser att det finns en brist i gällande lagstiftning då det finns ett behov av ett arbete med aktiva åtgärder mot diskriminering och som främjar lika rättigheter och möjligheter utifrån samtliga diskrimineringsgrunder. kommer alltså jämfört med att vara skyldiga att arbeta med aktiva åtgärder även i förhållande till de två nya grunder som tillkommer. Denna utvidgning innebär ett nytt åliggande för kommunerna vilket utgör ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. anslutning till dagens lagstiftning där det redan finns en skyldighet att i skolverksamheten arbeta med förebyggande och främjande åtgärder på Förslagets inverkan på den kommunala självstyrelsen får därmed betraktas som begränsad. Av förslaget följer att ett dokumentationskrav ska ersätta dagens krav på att upprätta en likabehandlingsplan. Dokumentationen ska liksom i dag upprättas av utbildningsanordnaren. att dokumentationen ska innehålla en redovisning av samtliga delar av det nya föreslagna arbetet med aktiva åtgärder, dvs. alla steg som ingår i det ovan beskrivna övergripande ramverket. med nuvarande likabehandlingsplan är att dokumentationen även ska innehålla en redogörelse för de riktlinjer och rutiner som finns och planeras i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier, att den ska omfatta samtliga sju diskrimineringsgrunder och att den ska innehålla en redogörelse för hur den föreslagna samverkansskyldigheten fullgörs. Den utökade dokumentationsskyldigheten utgör ett åliggande för kommunerna och därmed ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Sammantaget medför de olika förslagen vissa ingrepp i den kommunala självstyrelsen i form av flera nya åligganden. inverkan på självstyrelsen får dock betraktas som begränsad, utifrån den bakgrund av lagregler som finns om en utbildningsanordnares skyldighet att arbeta med aktiva åtgärder på skolområdet för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter Lagförslagets ändamål är att stärka regleringen som motverkar diskriminering och på andra sätt främjar lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Det är ett starkt nationellt intresse att förbättra utbildningsanordnares förebyggande arbete mot diskriminering och för alla elevers och barns lika rättigheter och möjligheter i den Det bedöms inte finnas något alternativ till den föreslagna lagstiftningen som kan medföra den förstärkning av arbetet med aktiva åtgärder som eftersträvas med förslaget. föreslå förändringar i den nuvarande regleringen skulle medföra att de brister som regleringen har (se avsnitt 6.3) skulle kvarstå, bl.a. att det i praktiken visat sig svårt för utbildningsanordnare att förstå vilka åtgärder de är skyldiga att vidta för att nå målen för arbetet med aktiva åtgärder. Regeringen bedömer att förslagen innebär en rimlig avvägning mellan det nationella intresset av att stärka diskrimineringsskyddet för barn och elever i skolverksamheten genom att förbättra det förebyggande arbetet och intresset av den kommunala självstyrelsen. kommunala självstyrelsen kan därmed inte anses gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. 12.3.10 Konsekvenser för brottsligheten, sysselsättningen Prop. 2015/16:135 och miljön Regeringen bedömer att förslagen inte har betydelse för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Vidare bedömer regeringen att förslagen inte har betydelse för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet. Förslagen beräknas inte ha någon miljöpåverkan. 12.3.11 Konsekvenser för den personliga integriteten Regeringen bedömer att förslagen inte bör ha några konsekvenser för den personliga integriteten. Regeringen har identifierat ett antal åtgärder som ska ingå i skyldigheten att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder. Dessa ska genomföras med respekt för de anställdas, studenternas, elevernas eller barnens integritet. Avsikten är inte att åtgärderna ska genomföras på individnivå eller innebära någon utökad registrering av personuppgifter som kan kopplas till någon individ. Arbetet ska genomföras på ett generellt plan genom t.ex. översyn av riktlinjer och rutiner samt attityder och normer i den egna verksamheten. Arbetstagare, studenter, elever och barn berörs därför inte som individer av de ändrade reglerna mer än indirekt, eftersom hela tanken med de åtgärder som vidtas med anledning av arbetet med aktiva åtgärder är att de ska vara generella. 12.3.12Konsekvenser för anslutning till Europeiska unionen Syftet med regeringens förslag är att främja en väl fungerande arbetsmarknad, att stärka skyddet mot diskriminering på arbetsplatser och att främja lika rättigheter och möjligheter för alla. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och lagstiftningen bör utformas så att detta förhållande får ett tydligt genomslag. Arbetet med aktiva åtgärder handlar om att höja medvetenheten om de normer och attityder som påverkar arbetsgivares dagliga arbete samt att vidta åtgärder som främjar allas lika rättigheter och möjligheter. Arbetet med att stärka skyddet mot diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter för alla motiverar införandet av administrativa krav som ställs på bl.a. arbetsgivare enligt förslaget. Förslagen bedöms bidra till mer jämlika och jämställda anställningsvillkor och arbetsförhållanden. De är därmed nödvändiga för att regeringens mål om ett samhälle fritt från diskriminering ska kunna uppnås. Några konkreta bestämmelser som reglerar aktiva åtgärder finns inte i . Däremot finns reglering av innebörden att ett förebyggande arbete ska uppmuntras. ser positivt på att medlemsländerna har regleringar avseende aktiva åtgärder, men det är upp till varje medlemsland hur de ska utformas. Förslagen bedöms inte påverka de skyldigheter som följer av anslutning till EU. 2015/16:135 13 Författningskommentar Det nya tredje kapitlet i diskrimineringslagen föreslås ersätta nuvarande tredje kapitlet. Vissa bestämmelser i nuvarande tredje kapitlet har överförts till det nya tredje kapitlet med samma materiella innehåll, men i några fall med redaktionella förändringar i syfte att förtydliga bestämmelserna eller göra regleringen mer enhetlig. Paragraferna har även fått nya nummer. Av författningskommentaren framgår om den föreslagna bestämmelsen innebär någon materiell ändring i förhållande till bestämmelser i nuvarande tredje kapitlet. Ändringen består endast i att hänvisningarna till paragraferna i 3 kap. i lagen har ändrats till följd av införandet av ett nytt sådant. Paragrafen innehåller förbud för andra än arbetsgivare mot att utsätta någon för repressalier. Enligt gällande rätt omfattas den som påstås ha handlat i strid med bl.a. 3 kap. 15 eller 16 §. Bestämmelsen i 3 kap. 15 § reglerar utbildningsanordnares skyldighet att förebygga och förhindra trakasserier och 3 kap. 16 § skyldigheten att upprätta en likabehandlingsplan. Dessa båda paragrafer upphävs nu och ersätts av en ny reglering i 3 kap. 16–18 och 20 §§. Ändringen innebär att repressalieförbudet gäller den som t.ex. påstår att en utbildningsanordnare inte uppfyllt skyldigheten att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder enligt 3 kap. 16 och 17 §§, att ha riktlinjer och rutiner för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier enligt 18 § eller att dokumentera arbetet med aktiva åtgärder enligt 20 §. Någon ändring i sak är i övrigt inte avsedd. Paragrafen innehåller en förklaring av uttrycket aktiva åtgärder. Paragrafen saknar motsvarighet i gällande rätt. dock på hur aktiva åtgärder beskrivits i förarbetena till tidigare gällande bestämmelser om aktiva åtgärder. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. Arbetet med aktiva åtgärder ska vara förebyggande.