prop · H303110 · 2016-03-14 00:00:00 — I syfte att förstärka kapitalbasen i fonder för såddfinansiering, s.k. såddfonder (av utredaren benämnda mikrofonder), i innovativa miljöer, exempelvis universitetsnära miljöer (universitetens holdingbolag), kan det nationella utvecklingsbolaget genom indirekta investeringar stärka kapitalet även för dessa typer av fonder. Här kan särskilt nämnas fonder som investerar i bolag i innovativa miljöer och investeringar kopplade till universitetens holdingbolag. Det nationella utvecklingsbolagets selektering av såddfonder samt ramar och villkor för såddfondernas verksamhet sker på andra premisser än för venture capital-fonderna. Regeringen kan komma att meddela föreskrifter om detta. Storleken på åtagandet per fond bör ligga i intervallet 10–. Fonder av lokal karaktär och sammanslutningar av affärsänglar, exempelvis tillväxtkassor eller andra mindre investmentbolag, kan finansieras. Även aktörer som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom ideella sektorn och socialt företagande, kan komma i fråga. På samma sätt som i alla fond-i-fond- investeringar är investeringsinriktning och förvaltarteam avgörande för att nå framgång. Såddfonderna kan väntas vara mer lokala till sin karaktär och fondernas förmåga att attrahera medinvesterare direkt till portföljbolagen är av stor betydelse. Det ligger i investeringarnas natur att fondernas livslängd förväntas vara lång. Dessa insatser är till sin karaktär regionala och lokala och därmed naturligt spridda över landet. 2015/16:110 6 Regeringens bedömning: Regeringen delar i huvudsak utredarens bedömning om att det finns vissa brister när det gäller bankers utlå- ning till små och medelstora företag. har en tydlig roll i att tillhandahålla marknadskompletterande låne- finansiering till företag i alla delar av landet. bör därför ges i upp- gift att säkerställa att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett så- dant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare även beträffande mindre lånebelopp och utanför större tillväxtregioner. bör mot bakgrund av utredarens problembeskrivning bedöma be- hovet av eventuella nya insatser, såsom ett garantiinstrument eller lämp- liga låneprodukter, i nära samverkan med banker. visar på behov av ytterligare medelsförstärkningar för att möta identi- fierade behov, avser regeringen att återkomma till i frågan. Stiftelsen har tidigare förstärkt sin utlåningskapacitet till företag i norra genom ett lån från Inlandsinnovation. ringen avser att säkerställa att åtagandet bibehålls framöver. Utredningens förslag: Utredningens bedömning överensstämmer i hu- vudsak med regeringens. Utredningen föreslår att ett statligt garantisystem införs i syfte att stödja bankernas utlåning till små företag. avse lån på 2–. Utredningen föreslår vidare att garanti- systemet hanteras inom ramen för det nationella utvecklingsbolagets verk- Remissinstanserna: Drygt hälften av de remissinstanser som kom- menterat kreditgarantier är principiellt positiva till förslaget. stanser ifrågasätter analysen och behovet av insatsen och hur garantin kan komplettera det som erbjuds via . ferenser görs också till system i andra länder och variationer i utformning Generellt anser remissinstanserna att det krävs en djupare analys och vissa betonar att hela systemet bygger på bankernas intresse, vilket en del remissinstanser är tveksamma till finns. delade meningar om till vilken målgrupp insatsen bör riktas, men en över- vikt av remissinstanserna indikerar att behov och nytta skulle vara som störst när det gäller mindre krediter och till mindre företag än vad som föreslås i utredningen. Generellt uttrycks att den föreslagna garantinivån på bör vara högre. delar i stort ut- redningens förslag men vill ha lägre belopp till mindre företag. ket har en positiv inställning, men påpekar att det redan finns möjligheter för banker att nyttja garantier via t.ex. EU och att bankerna visat ett begrän- sat intresse för dessa instrument. () ser att bankernas vilja till utlåning till små och medelstora företag minskat sedan finanskrisen och delar utredningens analys beträffande skälen för detta, höga risker, svårbedömd återbetalningsförmåga, bristande säkerheter och höga administrationskostnader för små lån. bredare analys av behoven av ett kreditgarantisystem och understryker att ett sådant bygger på bankernas intresse. landsfonden) bedömer inte att den föreslagna kreditgarantin kommer att attrahera banker att öka utlåningen till den tänkta målgruppen. kontoret är tveksamt till förslaget om att inrätta ett system för kreditgarantier. Även uttrycker stor tveksamhet över utredningens förslag om garantiinstrument. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar i huvudsak utredarens bedömning att det finns vissa brister kring bankers utlåning till små och medelstora företag. Regeringen bedömer dock inte att det finns förutsättningar att införa ett garantisystem enligt utredningens förslag. Denna bedömning grundas bl.a. på att intresset från banksektorn är svagt som det föreslagna instrumentet bygger på banksektorns intresse och engagemang. Detta har också framhållits av flera remissinstanser bl.a. , och . Regeringen anser att företags behov av externt kapital i första hand ska tillgodoses av den privata marknaden. har en i grunden väl fungerande banksektor och lånemarknad. Det finns dock tecken på att utlåning och villkor stramats åt och att bankernas riskbenägenhet minskat även för företag med positiva kassaflöden och positivt resultat. Ett skäl till detta bedöms vara ökade regulatoriska krav, bl.a. kopplat till bankernas kapitaltäckning. Svårigheter att få bankfinansiering riskerar att drabba små och medelstora företag generellt men i synnerhet företag med små säkerhetsmassor. Detta gäller exempelvis företag i områden eller regioner där fastighetspriserna är för låga för att fastigheter ska kunna användas som tillräcklig säkerhet. och fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. De låneprodukter som dessa tillhandahåller fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. Företagens finansieringssituation förändras kontinuerligt och det gäller också bankernas förmåga och vilja att tillhandahålla riskvilliga lån till mindre företag. Detta varierar såväl med konjunkturer som med förändringar i bankernas regelverk. För att tillvarata potentialen för innovation och tillväxt i företag i hela landet har regeringen förstärkt verksamhet 2015–2018. En del av förstärkningen avser insatser till företag i tidiga skeden, i termer av antingen livscykel eller expansionsfaser, t.ex. produkt-, tjänste- eller marknadsutveckling. avser att genomföra kraftiga satsningar inom sin låneverksamhet , i synnerhet med inriktning mot företag i tidiga skeden där behoven av marknadskompletterande insatser är som störst. Detta omfattar också mindre lån. Såväl som Norrlandsfonden har tecknat avtal om förlusttäckning med Europeiska investeringsfonden, vilket möjliggör ökad utlåning och ett högre risktagande. Även om ovanstående insatser bidrar till att stärka förutsättningarna för lånefinansiering, är det regeringens avsikt att ytterligare förstärka tillgången på marknadskompletterande lån till företag i alla delar av landet, inte minst utanför storstadsregionerna. Regeringen avser därför att verka för att säkerställer att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett sådant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare. bör mot bakgrund av detta bedöma behovet av eventuella nya insatser, t.ex. ett garantiinstrument eller lämpliga låneprodukter, i nära samverkan med banker. Om genomgången visar på behov av ytterligare medelsförstärkningar för att möta identifierade behov, avser regeringen att återkomma till riks- 2015/16:110 dagen i frågan. För att möjliggöra för Norrlandsfonden att fortsatt kunna möta efterfrågan på marknadskompletterande lån i norra avser regeringen att säkerställa att den förstärkta utlåningskapacitet som Norrlandsfonden fått genom lån från Inlandsinnovation bibehålls även framöver. Regeringen utökade Norrlandsfondens utlåningsmöjligheter till företag genom att öka de förlusttäckningsmedel som fonden har möjlighet att få via för utlåning inom stödområde B, som bl.a. omfattar delar av norra . Norrlandsfonden kan därmed öka sin utlåning och ta högre risk, vilket bör möjliggöra att fler företag kan få finansiering. Regeringens bedömning: Det nationella utvecklingsbolaget bör ta initiativ till att, inom bolagets verksamhetsområde, etablera en demon- strationsanläggningsfond i enlighet med vad regeringen förordar. Utredningens förslag: Utredningens bedömning överensstämmer del- vis med regeringens. Utredningen föreslår att en demonstrationsanlägg- ningsfond inrättas för investeringar i ny teknologi eller processer där pro- duktionsanläggningar eller produktionsenheter ska producera i kommer- Investeringar ska göras i teknik som bevisat sig tekniskt och i liten skala och där det finns en marknad för produkten, men där den upp- levda risken i steget från liten skala till produktionsanläggning försvårar en rent privat finansiering. Det handlar således inte om pilotförsök eller när teknologin ska bevisa sig utan om investeringar i anläggningar som i princip skulle kunna få privat finansiering om osäkerheten, som här kan handla om total kostnadsram för anläggningen eller produktionsenheten, uppstart och konstruktionstid, verifikation av driftskostnader och liknande, fortsatt anses vara för stor. Kapitalinsatsen i varje anläggning kan antas vari- era mycket och kan bli betydande beroende på typ av anläggning och tek- Fonden föreslås ha ett kapital om med målsätt- ning att bevara sitt kapital realt intakt . fonden föreslås drivas i form av ett aktiebolag som är ett dotterbolag till det nationella utvecklingsbolaget. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har valt att inte kommentera förslaget då det anses alltför översiktligt beskrivet och det därför är svårt att ha synpunkter på förslaget. De remissinstanser som valt att kommentera demonstrationsanläggningsfonden är däremot överlag po- sitiva till insatsen. Dessa är överens om att det sannolikt föreligger ett mark- nadsmisslyckande när det gäller möjligheterna att finna finansiering för denna typ av projekt. anser att demonstrationsanläggningsfonden bör kopplas till den Gröna fonden för att därigenom kunna dels samla kom- petens om energi- och miljöteknikinvesteringar, dels driva fram förslag på investeringsprojekt till fonden. i påpekar att det kommer att bli en utma- ning att säkerställa tillräcklig avkastning för att hålla kapitalet i demon- Verket för innovationssystem () anser att demonstrationsanläggningsfonden bör kompletteras med satsningar på berörda statliga aktörer för att bistå fonden i beredning av demonstrationsprojekt men även i att genomföra förberedande insatser för att stärka inflödet av demonstrationsprojekt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar utredarens bedömning att det sannolikt föreligger ett marknadsmisslyckande för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller processer ska gå från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Ett flertal kontakter har i det vidare arbetet med denna proposition tagits med företag och aktörer verksamma inom de av utredningen föreslagna målgrupperna för förslaget. Dessa återfinns främst inom branscherna material-, energi- och miljöteknik. Behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser i dessa branscher finns bland såväl större som mindre företag. Finansieringsbehovet för produktionsanläggningar bland de större företagen är emellertid så pass omfattande att den föreslagna fonden med ett kapital om bedöms ha en begränsad möjlighet att kunna göra någon skillnad, särskilt som kapitalet ska bevaras intakt . Investeringsbehovet i dessa produktionsanläggningar är avgränsat till ett fåtal företag med mycket omfattande kapitalbehov. För produktionsanläggningar bland mindre företag finns det däremot ett kapitalbehov, om än betydligt lägre, som på ett bättre sätt kan mötas av statliga finansieringsinsatser. Sådana investeringar bedöms ha stora likheter med traditionella venture capital-investeringar. Regeringen bör därför ta initiativ till att, inom ramen för den ordinarie fondinvesteringsverksamheten, etablera en demonstrationsanläggningsfond med huvudsaklig inriktning mot denna grupp av mindre företag. Det nationella utvecklingsbolaget får inom ramen för investeringsverksamheten definiera vilka typer av demonstrationsanläggningar som bör ingå i en sådan fond. På detta sätt renodlas det nationella utvecklingsbolagets investeringsverksamhet till att enbart investera indirekt i företag genom privat förvaltade fonder med krav på privat medfinansiering på fondnivå. Värt att notera är att den Gröna fonden inom det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 avser att förstärka tillgången till kapital för företag inom flertalet av de branscher som tillhör målgruppen för en demonstrationsanläggningsfond. Det nationella bolagets insatser bör bedrivas med hänsyn tagen till den Gröna fondens verksamhet liksom till andra närliggande statliga insatser. har i sitt remissyttrande framhållit vikten av att relatera demonstrationsanläggningsfondens verksamhet till den Gröna fonden. 2015/16:110 8 Regeringens bedömning: Insatser för att stimulera framväxten av affärs- idéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential bör vidareutvecklas och prioriteras. Nya och kunskapsintensiva företag är centrala för tillväxt, dynamik och innovationskraft i näringslivet. anser regeringen att medinflytande i ärenden om exempelvis medel för verifiering och innovationslån bör ges till relevanta aktörer i syfte att ta till vara deras kompetens och kännedom om företag och affärsidéer som är lämpliga för finansiering. Regeringen avser att återkomma i frå- Utredningens förslag: Utredningens bedömning överensstämmer delvis Utredningen konstaterar att innovationsstödet till företag och projekt i tidiga utvecklingsfaser behöver förstärkas. slår att ges möjligheter att utöka sin utlåning i form av innovationslån. De årliga anslagen till för förlusttäckning föreslås därför öka från 40 Vidare föreslås att medel till veri- fiering av forskningsresultat och projekt bör öka från 70 till 350 miljoner Ökningen avser verifieringsmedel till såväl innovationskon- tor som inkubatorer. Den totala ökningen av årliga anslag uppgår till 340 Remissinstanserna: De remissinstanser som har lämnat synpunkter i denna del är generellt mycket positiva till förslaget om stärkt innovations- stöd i form av ökade medel till för riskavtäckning för innovationslån respektive en ökning av verifieringsmedel. instanserna menar att det finns ett behov av just denna form av stöd, bidrag och ”mjuka lån”, som inte täcks fullt ut . Flera remissinstanser är posi- tiva till förslaget om ökade verifieringsmedel, bl.a. via innovationskontor och inkubatorer, och att dessa ges medinflytande över finansieringsbeslut. Några remissinstanser, exempelvis och , är tveksam- ma till den detaljstyrning av hanteringen av medlen som förslaget innebär och framhåller vikten av oberoende avseende beslut om medel till enskilda Skälen för regeringens bedömning: i tidiga utveck- lingsfaser är ett område där det tydligt finns behov av marknadskomplette- Tidiga skeden präglas ofta av osäkerhet, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet. att marknaden på grund av dessa risker ofta avstår från investeringar i dessa finns ett stort samhällsekonomiskt värde i att tidiga ut- vecklingsinvesteringar, ofta i innovativa verksamheter, kommer till stånd. Den genomgång som gjorts i utredningen över i vilka segment marknads- kompletterande insatser behövs visar på att stödet i mycket tidiga faser behöver stärkas och vidareutvecklas. Ett stärkt innovationsstöd bedöms ha stor påverkan på möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innova- Den samlade effekten av investeringar i forskning och utveck- ling som görs i kan därigenom få större genomslag. Det är lokalt, nära de potentiella företagarna, som mycket av kunskapen om enskilda projekt finns. innovationslån kanaliseras regionalt via regionala dotterbolag och en del av verifieringsmedel hanteras av innovationskontor knutna till universitet och högskolor runt om Prop. 2015/16:110 i landet. Sammantaget täcker insatserna alla delar av landet. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att insatser för att stimulera framväxten av affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential bör vidareutvecklas. Regeringen menar vidare att medinflytande i beredning av ärenden vid tilldelning av medel för verifiering och innovationslån i ökad utsträckning bör ges till relevanta aktörer för att ta till vara kompetens och kännedom om företag och affärsidéer som är lämpliga för finansiering. Regeringen bedömer inte att detta behöver medföra detaljstyrning av medelshanteringen, vilket och uttryckt farhågor kring i sina remissyttranden. 9Möjlighet för ett nationellt utvecklingsbolag att pröva frågor om statligt stöd Regeringens förslag: En ny lag införs för att det nationella utvecklingsbolaget ska kunna pröva frågor om statligt stöd för att främja kapitalförsörjning till innovativa företag med hög tillväxtpotential i syfte att utveckla och förnya det svenska näringslivet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inte några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten hos det nationella utvecklingsbolaget kan komma att innefatta stödgivning som omfattas av Europeiska unionens statstödsregler (artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Detta gäller exempelvis inom området fond-i-fond-investeringar, eller om asymmetrisk riskdelning eller subventionerad förvaltning skulle tillämpas i relation till de delvis privatfinansierade underfonder genom vilka ägarkapitalinvesteringar kommer att ske (se avsnitt 5). I första hand kommer stöd inom ramen för det nationella utvecklingsbolagets verksamhet att utformas enligt Europeiska kommissionens s.k. gruppundantagsförordning, dvs. kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Gruppundantagsförordningen medger att viss stödgivning inom bl.a. riskfinansieringsområdet (artiklarna 21 och 22) genomförs utan att planerna på att lämna stödet först anmäls till kommissionen. Enligt 12 kap. 4 § regeringsformen får förvaltningsuppgifter överlämnas till juridiska personer och enskilda individer. Om förvaltningsuppgiften innefattar myndighetsutövning, får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. Den stödgivning som kan bli aktuell inom ramen för det nationella utvecklingsbolagets verksamhet innefattar myndighetsutövning och förutsätter lagstöd. Liknande bestämmelser som föreslås här finns för de regionala utvecklingsbolagen, däribland . De regionala utvecklingsbolagen får t.ex. i enlighet med lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag inom sina verksamhetsområden besluta om 2015/16:110 finansiering bl.a. i form av stöd enligt bestämmelser som närmare preciseras på förordningsnivå. Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Det nationella utvecklingsbolaget beräknas kunna inleda sin verksamhet . Den nya lagen bör därför träda i kraft . Avsikten är att de föreskrifter där villkoren för stödet närmare anges träder i kraft . Det nationella utvecklingsbolaget ska investera i företag i utvecklingsfaser genom i huvudsak privat förvaltade fonder, s.k. fond-i-fond-investering. Som redovisats föreslås att bildandet av det nya bolaget ska ske genom en förändring inom den nuvarande strukturen för de statliga finansieringsaktörerna. Detta innebär att inga nya medel behöver tillföras det nationella utvecklingsbolagets investeringsverksamhet. Dock har förslaget marginella statsfinansiella effekter genom kostnaden för förvärv av ett bolag. Därigenom uppstår endast ringa statsfinansiella effekter till följd av förslagen i denna proposition. Effekter på administrativ börda Denna proposition omfattar även ett lagförslag, som ger det nationella utvecklingsbolaget mandat att bedriva verksamhet som kan komma att innefatta stödgivning som omfattas av . Detta är emellertid inte något som innebär ökad administrativ börda för företag eller enskilda och regeringens samlade bedömning är att förslagen i denna proposition inte har några negativa effekter när det gäller administrativ börda. När det gäller effekter för jämställdheten bedömer regeringen att den nya strukturen och det nya arbetssättet inte innebär några skillnader jämfört med nuläget eller att föreslagna förändringar ger några effekter i ett jämställdhetsperspektiv. Förslagen bedöms inte ha några miljöeffekter. Ett av syftena med förslaget är att företag som befinner sig under särskilda marknadsförhållanden kan få statligt stöd som innebär att de kan komma att gynnas i förhållande till liknande företag i samma situation. Förslaget kommer dock att utformas i enlighet med de regler i unionsrätten som innebär att ett sådant marknadsingripande är försvarbart och att konkurrensen inte snedvrids mer än nödvändigt för att de positiva effekterna på ekonomin som helhet ska kunna uppnås. 2015/16:110 12 Förslaget till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till nationellt utvecklingsbolag 1 § Regeringen får till ett statligt ägt aktiebolag som har att främja kapitalförsörjning i syfte att utveckla och förnya det svenska näringslivet (nationellt utvecklingsbolag) överlämna att i enskilda fall pröva frågor om statligt stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om sådant statligt stöd. Lagen ger regeringen möjlighet att överlämna vissa förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning till ett statligt ägt aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 9. Enligt första stycket får regeringen överlämna till ett nationellt utvecklingsbolag att i enskilda fall pröva frågor om visst statligt stöd. Det gäller frågor om stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde. Uttrycket näringsidkare tar här sikte på t.ex. riskkapitalfonder som drivs i bolagsform men även små och medelstora företag. Som framgår av andra stycket kan regeringen meddela föreskrifter om sådant statligt stöd. Övervägandena finns i avsnitt 10. Sammanfattning av betänkandet En fondstruktur för innovation och tillväxt (SOU 2015:64) Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ge förslag på hur de statliga finansieringsinsatserna bör förändras för att bättre möta de finansieringsbehov som små och medelstora företag har och som den privata marknaden inte tillgodoser. Fokus i utredningen har lagts på finansiering av företag och projekt där potentialen är stor för tillväxt men där risknivån också är högre och kapitalbehoven större. med betydande teknikinnehåll i olika faser av tillväxt faller inom denna kategori. När det gäller lånekapital är målgruppen bredare men kopplad till tillväxt. Utredningen har analyserat i vilka delar av kapitalförsörjningskedjan som det krävs marknadskompletterande insatser. Allmänt sett har ur internationell synpunkt ett gott läge när det gäller företagens finansiering och tillgången på kapital. Slutsatsen är dock att det behövs förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital. Därutöver behövs det finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–.