prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Staten och kommuner och landsting (SKL) har 2015 ingått en överenskommelse som reglerar formerna för statens bidrag till läkemedelsförmånerna. Senast en sådan överenskommelse fanns var 2011. De ökade läkemedelsförmånerna 2015 beror främst på att landstingen kompenserats för kostnader för nya behandlingsmetoder för Hepatit C som ett resultat av den nya överenskommelsen. Lågstadielyftet och andra ökningar inom skolområdet betalades statsbidrag till kommunerna ut för fler lärare i de lägre årskurserna i . Utbetalningen avser /2016 och fördelas lika mellan åren. redovisas i stats- bidrag till primärkommuner för lågstadielyftet. bidrag till primärkommuner för utveckling av skolväsendet och annan pedago- gisk verksamhet har ökat drygt 0,2 miljarder Kommunerna fick också mer för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Statsbidrag för yrkesutbildning inom komvux och särvux minskade däremot med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Den BNI- baserade avgiften ökade med och den mervärdesskattebaserade avgiften ökade med . Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internation- ella bidrag genom minskade med . utbetalning av dag- ersättning till asylsökande redovisas i enlighet med Nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslags- posten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Nationalräkenskaperna har efter utredning beslutat att person utan uppehålls- tillstånd representerar ett utländskt hushåll. Kontanta ersättningar som ges direkt till individer betraktas då som transferering till det land individen tillhör. Dessa ersättningar ökade med . Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden och Insättningsgarantifonden som förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Avsättningens storlek skiljer sig endast marginellt jämfört med och ökningen på beror i allt väsentligt på intäkter från stabilitetsavgifter med 3 488 mil- joner kronor. De finansiella intäkterna är negativa som följd av den negativa räntan på konton i . Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garanti- verksamheten. Avsättningarna till fonden minskade kraftigt eftersom effekten av mark- nadsvärdeförändringar ledde till lägre avsättning medan den ökade avsättningen 2014. Insättningsgarantiavgifterna uppgick till , vilket är en ökning med ca , medan de finansiella intäkterna var relativt låga. Avsättningen till Kärnavfallsfonden minskade kraftigt jämfört med , beroende på marknadsvärderingen av tillgångar. Avsättningen inkluderar en kraftig värdeökning med , medan mark- nadsvärdet minskat med . Avgifterna från reaktorinnehavarna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. Dessa ökade med . Det finansiella nettot ex- klusive marknadsvärdeförändringar förändrades endast marginellt. Kostnaderna för ersättningar till reaktorinnehavarna ökade med ca 400 mil- joner kronor till . Övriga fonder i staten är förhållande- vis små och därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med ca eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med medan pensionskostnaderna minskade och övriga personal- kostnader ökade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. lönekostnader ökade vilket beror på en mycket kraftig ökning av antalet asylsökande. Detta har medfört ett accelererat behov av ökande personalresurser, särskilt inom den operativa verksamheten. Även övertidsuttaget har ökat kraftigt vilket påverkat lönekostnaderna. Antalet anställda ökade med 1 313 personer . Statens institutionsstyrelses lönekostnader ökade vilket främst beror på att myndigheten anställt mer personal då man öppnat en helt ny institution, SiS ungdomshem Tysslinge, och utökat platser på befintliga institutioner. De ökade lönekostnaderna på Arbetsförmedlingen, , beror på nyrekrytering främst inom ramen för etableringsuppdraget vilket syftar till att få nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har också sagt upp avtalen med externt upphandlade etableringslotsar och i stället ersatt dessa med egna anställda med- arbetare s.k. etableringsresurser. ökade lönekostna- der, , beror främst på att 117 personer genom verksamhetsövergång gick över från Försvarsmakten till . () redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Det har påverkats av att räntan i beräkningsgrunderna enligt den särskilda trögrörlighetsmetoden som används i årsredovisningen för staten sänktes till från 2014. Sänkningen av ränteantagandet ökade tjänstepensionsskulden med . En mer detaljerad be- skrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensionsavsättning finns i not 43. Vid sidan av SPV är det de tre affärsverken och som redovisar väsentliga För dessa tillämpar SPV andra försäkringstekniska grunder än de som används vid beräkningen av statens tjänste- pensionsåtagande. har därför , , Svenska Kraftnäts och pensions- skulder räknats om enligt samma princip som tillämpas för statens tjänstepensionsskuld som redovisas av SPV i årsredovisningen för staten. En närmare beskrivning av detta finns i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Efter omräkningarna är statens pensions- kostnader i det närmaste oförändrade. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statliga tjänstepensioner och andra avtalsförsäkringar, vilket utöver premien till SPV innefattar avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) och den individuella ålderspensionen (Iåp). Pensions- premiernas storlek beror på åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och den delen har därför eliminerats i resultaträkningen. Den kompletterande och individuella ålderspensionen fonderas däremot externt och därför elimineras inte myndig- heternas avgifter för dessa pensionsförmåner. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. På myndighetsnivån ökade universitets pensionskostnader vilket beror på att myndigheten fått en stor återbetalning efter en omräkning av pensionspremierna för åren 2003–2014. Årets pensionskostnad ligger i nivå med den som var 2013, . , och Statens institutionsstyrelses pensions- kostnader har ökat med mellan beroende på ökat antal anställda. Övriga personalkostnader består av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De ökade sammantaget från föregående år. har övriga personal- kostnader ökat vilket förklaras med ökade insatser för kompetensutveckling och ökat fokusering på arbetsmiljöarbete. I nedanstående tabell visas antalet årsarbets- krafter vid de största statliga myndigheterna och totalt . Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal personer med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbets- krafter totalt med 1 291 personer eller . Hos ökade antal årsarbets- krafter med vilket beror på nyanställningar till följd av den kraftiga inströmningen av asylsökande . årsarbetskrafter minskade med 768 personer eller . Förklaringen till detta är att det större arbetsmarknadsprojektet tillsammans med Arbetsförmedlingen, , har avslutats . Därmed har antalet an- ställda som har anvisats från Arbetsförmedlingen kraftigt minskat. Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndig- heters kostnader för hyrda lokaler. Redovis- ningen är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringar av inomstatliga lokalkostnader avser lokalkostnader för de myndigheter som hyr sina lokaler av och . hyreskostnader ökade med . Ökningen beror främst på att antalet asylsökande fortsatte att öka kraftigt. Efterfrågan på platser i anläggnings- boende överstiger antalet avtalade platser och därför hyr tillfälliga platser som är betydligt dyrare än avtalade platser. Vissa garanti- och kreditkostnader Förändring av reservering för skador Förändring av förväntad förlust för Förändring av regressfordringar och andra tillgångar i garanti- och Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren, som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt. Kostnaderna ökade med vilket till är hänförligt EKN och är hänförligt . EKN:s totala kostnader i garantiverksamheten ökade med främst på grund av ökat behov av reservering för framtida skador som följd av ett ökat utestående engage- mang. Ökningen av utestående garantier beror i huvudsak på garantin för finansieringen av köp av Gripenplan från . Kostnader för skadeersättningar minskade något och de största skadeutbetalningarna avsåg redan kända skadeaffärer där reserveringar för kommande skadeutbetalningar gjorts tidigare. De största skadeutbetalningarna avsåg affärer till som gjordes innan handelssanktionerna genomfördes. kostnader i garanti verksamheten ökade med , vilket till största delen beror på lägre värde av fordran på konkursboet samt aktierna i (tidigare ). erhöll tillgångarna som var ställda som säkerhet för garantin vid infriandet av kreditgarantin för Automobile AB:s lån i Europeiska investeringsbanken i samband med bolagets konkurs 2011. Kostnaderna för förväntade förluster minskade vilket beror på att de utestående garantierna minskade, främst på grund av att kreditgarantin till Konsortiet minskade till följd av konsortiets lägre skuldsättning. redovisar en kostnadsreduktion för förändring av avsättningar för garantier som beror på att de utestående garantierna minskat och en lägre förväntad förlust. långivare teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder och vid köp av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt. Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift – varor och Summa affärsverk, övrig drift – varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och Summa övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader minskade med jämfört med föregående år. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftkostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. Aktiveringarna gäller järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar. Aktivering innebär att kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultat räkningen och tas upp som investering i balansräkningen. har aktiverat mer än föregående år för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi som minskade de totala driftkostnaderna. Dock ökade kostnader för varor och tjänster med nästan vilket medfört att driftkostnaderna hos ökat med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens driftkostnader har minskat vilket i huvudsak förklaras av att reservdelar och utbytesenheter från utrangerade JAS 39 A/B invärderats som beredskapsvarulager (se även not 24 Beredskapstillgångar). minskade Försvarsmaktens aktiveringar för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi. Försvarsmaktens kostnader för köp av tjänster ökade, vilket främst beror på ökade materiel underhållskostnader. Ökade kostnader för tjänster hos gäller främst materiel försörjnings tjänster för en ny generation ubåtar. Även kostnader för köpta tjänster av förplägnad- och fastighetstjänster ökade. Statens fastighetsverks driftkostnader för köpta tjänster ökade jämfört med föregående år. Det beror framför allt på förändrade redovisningsprinciper, som innebär att vissa kostnader redovisades som personalkostnader nu ingår i driftkostnader. Den energi som köper eller säljer i form av balanskraft och reglerkraft, prissätts och avräknas mot respektive balans- ansvarigt företag. Trots att volymen för köpt och såld balanskraft ökade medförde det lägre elpriset att Svenska kraftnäts driftkostnader minskade. Myndigheten för samhällsskydd och I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. avskrivningar ökade med främst beroende på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar ökade med främst beroende på avskrivningar på beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar (se not 24). Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med Övriga företag som redovisas av Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag - totalt Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat andelarna har minskat med 15,3 mil- jarder kronor jämfört med . Akademiska hus AB visade sämre resultat än föregående år. Minskningen är främst hänförbar till försämrade värdeförändringar i fastigheter med som delvis kompenserats av ett förbättrat finansiellt netto. redovisade ett förbättrat resultat med främst beroende på en ökad positiv värdeförändring av skog med . Swedavia förbättrade resultatet med 0,4 mil- jarder kronor. Swedavia avyttrade fastighetsportföljen, vilket gav en realisations vinst på och förklarar där- främst beroende på ett försämrat nettoresultat av kronor sämre resultat än gående år vilket främst beror på minskad positiv värdeförändring på förvaltningsfastigheter. försämrade resultatet med , vilket främst beror på ett försämrat nettoresultat av finansiella poster till verkligt värde med , vilket delvis uppvägs av ett förbättrat räntenetto med . AB förbättrade resultatet med positivt av värdeförändringar på fastigheter med . kronor högre än föregående år, men det egentliga resultatet uppgick inte som resultatandel eftersom det egna kapitalet hade varit negativt utan aktieägar tillskott på . Resultatet för Infranord förbättrades med . Resultatförbättringen förklaras med minskade kostnader inom produktion och administration. Resultatet i uppgick till , vilket är på oförändrad nivå. Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten utan redovisas som skatteintäkt. resultat ökade med . Det förbättrade resultatet är till stor del hänförligt till lägre personal- och driftkostnader samt försäljning av lok. Resultatandelarna från Systembolaget har reducerades med respektive års betalda utdelning på . Utdelningen behandlas i stället som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring uppgick till 0,2 respektive . Resultatandelen för EES (European Spallation Source) förbättrades med vilket förklaras med minskade personal- och konsultkostnader. Verksamheten har överförts till ett europeiskt konsortium , och bolagets kostnader avser därmed inte . Resultatet för försämrades med . Lägre priser och lägre sålda volymer järnmalm påverkade resultatet negativt. I någon mån har försvagningen av den svenska kronan kompenserat för detta, men samman- taget uppgick minskningen av nettoomsätt- ningen till och brutto- resultatminskningen till . Försämringen inkluderar en nedskrivning av materiella anläggningstillgångar på . Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket är lägre än föregående år. resultat försämrades med . Resultatet belastades med nedskrivningar på , en ökning med från Årets avsättningar uppgår till och avser främst kärnkraft, gruvverksamhet och vattenkraft i . Föregående år gjordes avsättningar på . Lägre elpriser har påverkat resultatet negativt med . Resultatet påverkas gynnsamt av en skatteffekt på . Ersättningsmark i likviderades . överfördes verk- samheten i till E-hälso- myndigheten. och AB Bostadsgaranti är under likvidation. visade ett lägre resultat, vilket främst beror på andelen i nedskrivningar på som avser verksamheten i och . Resultatet för Nordiska Investeringsbanken avser . Resultatet för avser . förbättrat finansnetto och sänkta bränslepriser har stärkt resultatet. Föregående års ändrade pensions villkor gav då en positiv engångseffekt som inte har någon motsvarighet 2015. Finansiella intäkter och kostnader för Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med . Orsaken var främst att positiva orealiserade valuta- kursförändringar ökade med och att de negativa realiserade valuta- kursförändringarna ökade med -13,. Den positiva effekten uppstår när kronan stärks mot lånevalutan under lånets löptid. Aktivering av finansiella kostnader Övriga finansiella intäkter minskade med beroende på att före- gående års belopp innehöll marknads värderingar för obligationer på för i första hand Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden samt mindre belopp för andra myndigheter och fonder. har marknadsvärdet på största delen av innehavet sjunkit (se not 14). levererade in överskott på . CSN:s finansiella intäkter består bl.a. av räntor på studielån. redovisar främst räntor i skatte- kontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar ränte- intäkter för nominella placeringar och värde förändringen på innehav av värdepapper. finansiella kostnader gäller främst beräknade och realiserade kurs förluster för och skadefordringar. övriga finansiella kostna- der är räntekostnader för repor i insättnings- garantifonden. finansiella kostnader är bl.a. valutakursförluster på fordringar och skulder. finansiella kostnader är i huvudsak valutakursförluster. sjönk marknadsvärdet på obligationer och andra finansiella instrument i Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden samt hos vissa andra myndigheter och fonder med efter en betydande uppgång (se not 13). I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anlägg- ningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivn vid Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balan- serade utgifter för utveckling med 248 mil- joner kronor 2015. De största tillgångarna finns hos , , , Transportstyrelsen och Polis- myndigheten. har balanserade utgifter för utveckling av it-system på . Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäningstjänster samt ny infrastruktur för it. har kvar it-system för pensionshantering även efter bildande. På uppdrag av vidareutvecklar Försäk- ringskassan dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar avseende dessa tillgångar. Försvarsmaktens del av balanserade utgifter för utveckling uppgår till . Det avser i huvudsak fortsatt utveckling av system PRIO som lanserades . PRIO är ett integrerat affärsystem för ledning, HR, ekonomi och logistik som etappvis införs i verksamheten. har balanserade utgifter för utveckling av it-system på . Transportstyrelsens balanserade utgifter på avser bl. a. byte av teknisk plattform för vägtrafikregistret. Minskningen på jämfört med beror på lägre anskaffningar och att nedskrivningar har gjorts med anledning av att projekt omvärderats och i stället kostnadsförts. balanserade utgifter för utveckling var , en ökning med jämfört med . Ökningen beror dels på att flera stora projekt har startat . Det beror också på att 2014 gjorde stora ned- skrivningar som minskade det bokförda värdet. Av de totala investeringarna stod för av årets investeringar, egen utveckling och Försvarsmakten för . Störst andel av de anskaffade investeringarna kommer från Transportstyrelsen med . och ingår i posten med respektive . Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivn vid Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med 2015. Av det totala bokförda värdet finns de största tillgångarna i posten hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Kriminalvården. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap har tillgångar på . De avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radiokommunikations systemet . Svenska kraftnäts rättigheter be- står främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser. Dessa uppgår totalt till och ökade med till följd av omklassificeringar. rättigheter uppgår till 2015 och minskade jämfört med med . Minskningen beror främst på lägre anskaffning.