prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Punktskatterna skiljer sig från exempelvis mervärdesskatten i det avseendet att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Intäkterna från punktskatterna sammantaget uppgick till , vilket är lägre än i beslutad budget . Inom punktskatterna har utfallen emellertid kommit in både högre och lägre än väntat. Utfallet för intäkterna från skatt på tobak och alkohol blev högre än väntat och har sin förklaring i skattehöjningar. Intäkterna från skatt på energi uppgick till och det är lägre än väntat. Det är framför allt användningen av el i bostadssektorn som blivit betydligt lägre än väntat och som förklarar de lägre intäkterna från skatt på energi. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade beskattningsbeslut samt diverse inkomster som exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Tillsammans uppgick restförda och övriga skatter till 2015. Restförda skatter är lägre än beräknat medan övriga skatter är högre än väntat i beslutad budget . Periodiseringarna består av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den lö- pande redovisningen och den periodiserade in- täkten. Betalningsförskjutningarna består av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samt- liga skattekonton och debiterade skatter. Periodiseringarna väntas 2015 ha uppgått till -, vilket är lägre än väntat. Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjlig- heter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för upp- skjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrät- terna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, och framför allt avtalspens- ionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dess- utom kan företag göra skattemässiga avskriv- ningar som är större än den beräknade ekono- miska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika for- mer av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redo- visning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skatte- fordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och var därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev lägre jämfört med . Tabell 2.13 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieut- delningar från bolag med statligt ägande, offent- ligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.14 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna inom inkomsttypen uppgick till , vilket är 5 320 miljoner (15,) (6,) lägre Inkomster av statens aktier blev högre än föregående år. Den huvudsakliga anledningen till att utfallet för inkomsttypen blev lägre än 2014 är att utfallet för Övriga inkomster av statens verksamhet blev lägre än 2014. Det beror på införandet av en ny kreditmodell för kronor, vilket är (68,) högre än 2014. redovisade i resultat efter finansiella poster, vilket är en försämring med jämfört med året innan. Av affärsverkens utdelningspolicy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Detta innebär att affärsverken levererade in i utdelning till staten . Utdelningen var (14,) lägre än 2014. Aktiebolaget ska redovisa resultatet för det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Föregående års överskott inlevereras och redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till och inlevererades . Det inlevererade överskottet 2015 är (60,) lägre än det överskott som inlevererades . I propositionen Vårändringsbudget tillkom inkomsttiteln 2127 Inlevererat överskott från övriga myndigheter. gjorde en analys av verksamhetens kapitalkrav och fann att kapitalet kunde minskas. levererade in till staten i form av myndighetskapital på inkomsttitel Inlevererat överskott från Det betyder att saldot för statens budget endast påverkades med resterande del på . inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. redovisade ett positivt resultat på 3 267 miljoner resultatet blev så högt förklarar till stor del skillnaden på det inlevererade överskottet jämfört med . Lägre överskott av statens fastighetsförvaltning kronor (46,) Överskottet från var . Överskottet består dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Fortifikations- verket levererade ett överskott på . Även detta består av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Lägre kostnadsräntor på skattekontot Ränteinkomster uppgick till , vilket är (35,) lägre än föregående år. kronor (35,) lägre än föregående år. Räntor på skattekonto sorterar under övriga ränteinkomster och utgör av utfallet för dessa inkomster. Skillnaden jämfört med föregående år beror framför allt på att utfallet för kostnadsräntor vid underskott på skattekontot uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Flera extraordinära inkomster av statens aktier Inkomsttiteln av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Den utbetalade utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (57,) högre än föregående år. har extraordinära inkomster inkommit från , och . Tabell 2.17 Aktieutdelning och 2014 () har en utdelningspolicy som innebär att utdelning till ägaren långsiktigt ska vara av resultatet efter skatt. Utdelningen ska anpassas till en genomsnittlig resultatnivå över en konjunkturcykel. koncernens resultat efter skatt uppgick till 347 miljoner (94,) Utdelningen från uppgick till sammanlagt lägre än 2014. Utdelningen från uppgick till 4 844 miljoner, vilket är identiskt med 2014. Resultatet för koncernen uppgick till , vilket är (7,) lägre än 2013. beslutade om en utdelning på . Beloppet betalades ut . inkom extraordinära inkomster från tre bolag. beslutade att återbetala aktiekapital till den enda aktieägaren, Svenska staten. Totalt innebar det att återbetalades utöver den ordinarie utdelningen på . beslutade på en extrastämma om en efterutdelning på till staten. Det innebär att aktieutdelningarna från totalt uppgick till 2015. Även Akademiska hus AB beslutade om en extrautdelning. Totalt beslutade bolaget på kronor avser bolaget betala Sammanlagt uppgick utdelningarna från till . Inkomster från statens aktier utöver ordinarie aktieutdelningar uppgick till 2015. Högre inkomster från offentligrättsliga avgifter än 2014 Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter var , vilket är (2,) högre än föregående år. Finansieringsavgiften från arbetslöshetskassor uppgick till , vilket är (5,) högre än 2014. Taket för den inkomstrelaterade ersättning i A-kassan höjdes . Det medförde att finansieringsavgiften som arbetslöshetskassorna betalar till staten ökade. Högre inkomster av felparkeringsavgifter Statens försäljningsinkomster uppgick till , vilket är (8,) högre än föregående år. I inkomstgruppen försäljningsinkomster ingår även felparkeringsavgifter. Dessa förklarar ökningen i inkomstgruppens utfall. Högre inkomster från Böter m.m. på grund av ersättning för oljeutsläppet vid 2011 Inkomsterna från Böter m.m. uppgick till , vilket är (10,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror framför allt på att utfallet för inkomsttiteln 2713 Vattenförorenings- avgifter m.m. blev högre än föregående år. Det beror på att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tog emot ersättning med anledning av att rättegångs- processen mot den som orsakade oljeutsläppet utanför 2011 avslutades. Införandet av kreditmodell för studielånen försvårar jämförelsen mellan åren De övriga inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är lägre än 2014. Den stora skillnaden mellan åren förklaras av en engångsinbetalning på från med anledning av att de införde en kreditmodell för studielån, i enlighet med budgetlagens bestämmelser. Kreditmodellen innebär bl.a. att kapitaliserad ränta lånefinansieras. En engångseffekt uppstod eftersom tog upp lån i för ackumulerad kapitaliserad ränta. Den ökade upplåningen motsvarades av en engångsinbetalning på inkomsttitel, vilket innebar att budgetsaldot inte påverkades. Inkomster från försäljning av egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Tabell 2.18 Inkomster av försåld egendom Låga inkomster av försåld egendom 2015 Inkomsterna av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget och lägre än 2014. beloppet utgör en beräkningsteknisk schablon på . Inkomsterna avser andelar av intäkter på de exportaffärer som Försvars- exportmyndigheten förvaltar (Gripenkontrakt- et) och överskott från försäljningar av fastigheter som genomfört. Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studiemedel. Tabell 2.19 Återbetalning av lån Återbetalning av lån lägre än föregående år kronor (4,) högre än beräknat i statens budget och (3,) lägre än 2014. Återbetalningen av studiemedel blev lägre än 2014. Förändringen mellan åren beror till största delen på att amorteringarna för studiemedel har minskat eftersom antalet återbetalningsskyldiga för denna lånetyp, som avser lån upptagna , blir allt färre. Återbetalningen av övriga lån blev högre än föregående år och avser bl.a. återbetalning av lån för svenska FN- styrkor. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Tabell 2.20 Kalkylmässiga inkomster Inkomsterna uppgick till , vilket är (2,) lägre än beräknat i statens budget . De statliga pensionsavgifterna ökade Inkomsterna av statliga pensionsavgifter uppgick totalt till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering uppgick till , medan den (2,). Tabell 2.21 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.22 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till och är (5,) lägre än beräknat i statens budget . Jämfört med 2014 blev inkomsterna (18,) lägre. De flesta programmen inom den nya långtidsbudgeten –2020 var fortfarande i en uppstartsfas . Bidragen från ökade jämfört med Bidragen från uppgick till 2015. Jämfört med ökade bidragen från med kronor högre än 2014. Ökningen beror till största delen på kursdifferenser mellan åren. Större del av stöden betalades ut och kom sedan in på inkomsttiteln . Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket var , vilket är högre än 2014. Löpande redovisningar till (garanti- fonden för jordbruket och jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) sker i euro vilket innebär att bär kursrisken. uppgår kursvinsten för de belopp som EU betalade till till ca . Den främsta orsaken till vinsten är att gårdsstödet för utbetalats med kursen per euro som den svenska kronan har stärkts i värde mot euron /när inbetalningar inkom från EU för förskotterade stöd. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen uppgick till . Utfallet avser den nya programperioden –2020. Jämfört med 2014 minskade bidragen med . Utfallet 2014 avsåg programperioden –2013. Lägre inkomster från regionala utvecklingsfonden och socialfonden än 2014 Bidragen från Europeiska regionala utvecklingsfonden blev . Jämfört med 2014 minskade inkomsterna med (63,). Bidragen från Europeiska socialfonden blev , vilket är en minskning med (73,) jämfört med . Orsaken till de lägre utfallen är framför allt att projekt inom ramen för den nya program- perioden –2020 varit i en uppstartsfas, vilket innebär att ersättningar från EU inte rekvirerats i någon stor utsträckning. Bidragen till transeuropeiska nätverk var lägre Bidragen till transeuropeiska nätverk blev (58,) lägre än 2014 och uppgick till . Bidrag från EU har bl.a. utbetalats för finansiering av projekten , (utbyggnad till dubbelspår) samt Baltic Link, (upprustning Emmaboda- ). Högre inkomster från övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU ökade med jämfört med . Det beror bl.a. på bidrag från Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF), inkomster från Europeiska flyktingfonden III samt Europeiska fonden för integration av tredjelands- medborgare. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för LSS- kostnader (lagen om stöd- och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som avser, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 2.23 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till I statens budget beräknades avräkningarna uppgå -83 524 miljoner - 85 855 miljoner beräkningen i statens budget blev Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i , vilket dels beror på att de tillkommande skatterna från EU blivit lägre. Orsaken är att den momsbaserade EU-avgiften inte längre redovisas som en EU-skatt. Avräkningarna för kompensation för mervärdesskatt till kommunerna ökade med , vilket också bidrog till att minska inkomsterna på denna inkomsttyp. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonton. De flesta av de krediteringar som tidigare krediterades skattekonto hade upphört eller flyttats till utgiftssidan i statens budget. flyttades dock ett antal nedsättningar från indirekta skatter (se 1200 Indirekta skatter) till utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto, bl.a. Sjöfartsstöd och Nystartsjobb. Detta är orsaken till varför krediteringarna ökat med jämfört med . redovisas dessa stöd på utgiftssidan i statens budget. Tabell 2.24 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto 2.3Utgifter i statens budget 2015 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. 2.3.1Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.25 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprungligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom att utnyttja ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. Tabell 2.25 Utgifter i statens budget 2015 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget Flyktingsituationen och förtida betalningar medförde att de totala utgifterna blev högre än statens budget Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (2,) högre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. De allmänna bidragen till kommunerna blev högre, Avgiften till Europeiska unionen blev högre och utgifterna för Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev kronor högre än anvisat. kronor högre och tillsammans anvisades i den ursprungliga budgeten. De ökade bidragen till kommunerna var en följd av flyktingsituationen medan övriga avvikelser till största delen förklaras med de förtida betalningar som gjordes inom dessa områden för att säkra tillräckliga marginaler under utgiftstaket . I förhållande till det totalt anvisade beloppet, dvs. den ursprungliga budgeten och de ändringar i budgeten som beslutat om, blev utgifterna lägre. Den största skillnaden mellan det totalt anvisade beloppet och utfall är utgifterna för Statsskuldsräntor m.m. som blev lägre än totalt anvisat. Utgifterna för Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre än totalt anvisat. Förtida betalning till FN medförde högre utgifter Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgick utgifterna till , vilket är högre än i statens budget . Det beror framför allt på att regeringen beslutade att betala ut delar av kärnstöd . Förtida betalningar har framför allt skett till humanitära aktörer inom FN-systemet. Fler asylsökande medförde högre utgifter Inom utgiftsområde 8 Migration uppgick utgifterna till , vilket är (8,) högre än i statens budget . Det beror framför allt på att antalet asylsökande ökade mer än beräknat. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Nya och dyrare läkemedel, assistansersättningar och förtida betalningar ger högre utgifter För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utgifterna högre än vad anvisade i den ursprungliga budgeten. Det beror dels på att nya och dyrare läkemedel och behandlingsmetoder (t.ex. för Hepatit C) omfattades av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting, dels på att bidrag för Hepatit C-behandlingar betalats ut till landstingen 2015, men även på att regeringen kronor skulle göras 2015. läkemedelsförmånerna och till kostnader för statlig assistansersättning. Fler sjuka än beräknat För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgifterna , vilket är högre än vad anvisade. Det beror bl.a. på att fler personer fick sjukpenning än beräknat i statens budget. I ändringsbudget anvisade ytterligare . Färre kommunmottagna nyanlända än beräknat Utfallet för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet blev lägre än anvisat i statens budget. Det beror på längre handläggningstider för asylsökande hos och därmed att färre nyanlända invandrare än beräknat blev kommunmottagna. Färre arbetslösa än beräknat medför lägre utgifter än anvisat Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades av i statens budget . Detta trots att grundbeloppet och taket i a- kassan höjdes fr.o.m. september. Det beror dels på att antalet arbetslösa blev färre än beräknat, dels på att färre har varit berättigade till arbetslöshetsersättning än beräknat. Det beror också på att antalet beslut om lönebidrag och lönegarantiersättning blev lägre än beräknat i statens budget. Färre studerande än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att antalet studerande blev färre än beräknat. Lågt ränteläge medför lägre utgifter för Kommunikationer än anvisat Utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommu- nikationer uppgick till , vilket är lägre än anvisat. En orsak till de lägre utgifterna är det låga ränteläget som ledde till lägre räntekostnader på infrastrukturlån med . Förseningar medförde lägre utgifter för gårdsstöd och EU-program för landsbygden. Utgifterna inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick till . Det är lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på olika förseningar för utbetalningar av gårdsstöd och inom vissa delar av landsbygdsprogrammet. Ökning av antal asylsökande medförde högre bidrag till kommunerna För utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kom- muner uppgick utgifterna till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Skillna- den mot ursprunglig budget förklaras av två beslut. beslutade att nedsättningen av socialavgifterna för unga skulle trappas av fr.o.m. . Eftersom kommunerna har många unga anställda kompenserades de med totalt för detta i samband med propositionen Vårändringsbudget . I en extra ändringsbudget beslutade att anvisa ytterligare i ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen . Valutakursförluster medförde högre räntor på statsskulden än beräknat, trots låga räntor Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. uppgick till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Valuta- kursförlusterna och kursförlusterna blev högre än beräknat. Åt motsatt håll verkade lägre räntor på lån i svenska kronor och överkurser vid emission eftersom marknadsräntorna blev lägre än beräknat. I propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare med anledning av de stora valuta- kursförluster som berodde på kronans för- svagning mot den amerikanska dollarn och schweizerfrancen. EU-avgiften högre än anvisat - förtidsbetalning Avgiften till Europeiska unionen uppgick till , vilket är högre än vad anvisat. I höständringsbudgeten anvisades anslaget ytterligare . Det högre utfallet för anslaget beror framför allt på att regeringen beslutade att belasta anslaget med en förtida betalning av EU–avgiften om . Hela beloppet belastar statens budget 2015. Eftersom förtida betalningen inte rekvirerades 2015 utan kvarstod på konto i över påverkas den Kassamässiga korrigeringsposten åt motsatt håll. Högre dollar- och eurokurs ökade lån Utfallet på posten nettoutlåning blev högre än anvisat. Det beror bl.a. på att lånen till ökade med när de refinansierades. Eftersom lånen är upptagna i US-dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. Tabell 2.26 Utfallet för statens budget 2015 och 2014 3 Skatt, tull och exekution 6 Försvar och samhällets 9 Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Högre utgifter för statsskuldsräntorna (3,) 2014 och 2015. Utgifterna för utgiftsområde 26 blev 18 610 miljoner kronor (559,) högre än 2014. nettoutlåning minskade med (54,), till stor del beroende på engångseffekter . Förtida betalningar av bistånd medför högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd blev (3,) högre än 2014.