prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Trilogen kommer att åtminstone pågå till och med . antog lagstiftningsresolutioner för samtliga rättsakter i paketet . Såväl rådet som har uttalat att samtliga sex rättsakter bör antas i ett sammanhang, dvs. paketet bör inte delas upp i olika delar. Samråd med ägde rum , . 39.2.6 Tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart Skr. I EU:s lagstiftning behandlas transporter på inre vattenvägar som landtransporter. för inlandssjöfarten omfattar ett 20-tal direktiv och förordningar. Bland dessa är det tekniska direktivet (2006/87/EG) centralt och handlar i huvudsak om hur fartygen ska vara konstruerade och vilken utrustning de ska ha. Uppfyller man kraven i direktivet utfärdas ett s .k. gemenskapscertifikat och detta möjliggör inlandssjöfart på EU:s inre vattenvägar. Kraven i 2006/87 bygger till stor del på de standarder som för Rhensjöfarten (CCNR) har utarbetat. CCNR fastställer de tekniska föreskrifterna för fartyg som trafikerar och utfärdar bl.a. Rhen-certifikat. Enligt kommissionen är det svårt att upprätthålla likvärdigheten mellan de två certifikaten då de är kopplade till två olika regelverk och två olika organisationer. Syftet med kommissionens förslag till direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av och rådets direktiv /87 är att skapa en struktur på direktivet som underlättar framtagandet av tekniska standarder för inlandssjöfarten. Därigenom kan en bättre teknisk harmonisering uppnås mellan det arbete som utförs inom EU respektive CCNR. Det föreslås alltså inga ändringar av de gällande tekniska standarderna. Arbetet påbörjades i rådsarbetsgruppen . En allmän riktlinje antogs av TTE- rådet . informerades och samråd med ägde rum samma månad. Parallellt har ett arbete pågått för att hitta en lämplig organisatorisk struktur som gör det möjligt för EU och CCNR att utarbeta gemensamma tekniska standarder. bildades den europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (CESNI). Kommittén är öppen för experter som företräder EU:s och CCNR:s medlemsstater. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (se faktapromemoria 2012/13:FPM128). Förslaget syftar till att bidra till ett mer effektivt och hållbart transeuropeiskt transportnät (TEN-T). Detta mål ska uppnås genom inrättandet av en ram som förbättrar hamnarnas effektivitet och hjälper dem att hantera olika transport- och logistiktjänster. Utgångspunkten är rätten att erbjuda hamntjänster som ska vara öppna för alla. Insynen i hamnfinansieringen ska ökas för att undvika snedvriden konkurrens och ska det redovisas hur offentliga medel fördelas mellan olika typer av hamnverksamhet. Samtliga 319 kusthamnar inom TEN-T omfattas av förslaget. De finansiella förbindelserna mellan myndigheter och en hamnledning som erhåller offentliga medel ska på ett öppet och transparent sätt kunna 2015/16:115 avläsas i räkenskaperna. Förslaget började behandlas i rådet och en allmän riktlinje kunde nås . Samråd med ägde rum samma månad. tog också upp förslaget och de därtill inkomna ändringsförslagen till diskussion. Det är dock oklart när omröstning kommer att ske i . Den integrerade havspolitiken inrättades vid utgången av 2007 genom att antog slutsatser med anledning av en vitbok från kommissionen om detta tvärsektoriella politikområde. har rådsarbetet främst inriktats på genomförandet av handlingsplanen till den maritima säkerhetsstrategi som beslutades . Samråd med ägde rum . Säkerhetsstrategin och handlingsplanen innehåller åtgärder för att stärka säkerheten till sjöss och längs kusterna i EU:s medlemstater. Ansvaret för åtgärderna har fördelats på kommissionen, EU:s utrikestjänst, medlemsstaterna och vissa av EU:s byråer. Fortsatt arbete för att etablera en gemensam informationsmiljö sker också inom det tvärsektoriella området sjöövervakning. Kommissionen presenterade inom ramen för den andra inremarknadsakten en revidering av lagstiftningen kring det 2012/13:FPM136). Paketet innehöll en sammanskrivning av de fyra lagstiftningarna om det gemensamma luftrummet samt justeringar i förordningen om den europeiska byrån för luftfartssäkerhet (216/2008). Kommissionens övergripande syfte är att påskynda genomförandet av det Föreslagna ändringar rör bl.a. former för bildande av funktionella luftrumsblock, medlemsstaternas roll i preciseringen av prestationsmål och former för anställning av personal i nyckelbefattningar i de nationella tillsynsmyndigheterna. Förslaget diskuterades vid ett informellt transportministermöte i där medlemsstaterna var starkt kritiska mot Skälen var att elementen av överstatlighet och medlemsstaternas minskade möjlighet till påverkan av prestationsmålen. Det italienska ordförandeskapet drev frågan i en riktning som medlemsstaterna kunde acceptera och rådet antog en allmän inriktning om förslagen . Förhandlingar mellan rådet och har blockerats av att och inte kunnat enas om hur lagstiftningen ska Arbetet i rådet med det s.k. flygplatspaketet påbörjades . Det innehåller förslag till översyn av direktiven om marktjänster och buller från flygplatser och av förordningen om fördelning av ankomst- och avgångstider (”slotsförordningen”) (se faktapromemorior 2011/12:FPM73, 2011/12:FPM75 respektive 2011/12:FPM74). Rådet antog under allmänna riktlinjer för de tre rättsakterna inom paketet. förkastade kommissionens förslag till ändring av marktjänstdirektivet vilket även påverkade framdriften av de andra rättsakterna. Kommissionen har därefter återtagit förslaget om översyn av direktivet om marktjänster medan en överenskommelse nåddes mellan rådet och om förslaget om buller från flygplatser . Fortsatt förhandling mellan rådet och om det återstående förslaget om översyn av ”slotsförordningen” är dock blockerad av diskussioner om tillämpning vid (se avsnitt 39.5.1). 39.5.3Översyn av flygpassagerares rättigheter Kommissionen presenterade ett förslag till ändringar av två EU-förordningar som gäller flygpassagerarnas rättigheter (se faktapromemoria 2012/13:FPM91). De mest centrala frågorna gäller flygbolagens skyldigheter vid olika fall av resestörningar som exempelvis inställda och försenade flyg. Passageraren kan vid sådana tillfällen ha rätt till ekonomisk kompensation och assistans av olika slag. Bakgrunden till kommissionens ändringsförslag är dels att flygbolag till viss del underlåter att fullgöra sina skyldigheter gentemot passagerarna enligt EU-förordningarna, dels att flygbolagens ekonomiska situation är sådan att de mest kostsamma aspekterna av förordningarna behöver minskas. Förslaget syftar därför till att säkerställa att passagerarnas rättigheter verkligen tillvaratas som flygbolagens finansiella kapacitet beaktas i högre utsträckning. Förslaget förhandlades i rådet och . ställde sig i förhandlingarna i huvudsak bakom inriktningen på förslaget i de centrala frågorna, men har framhållit att passagerarnas rättigheter inte får urholkas. Efter ett uppehåll återupptogs förhandlingarna . Trots att rättsakten behandlades vid ett stort antal tillfällen lyckades man inte nå tydliga framsteg i rådsarbetsgruppen. Flera viktiga frågor återstår att lösa ut. Vid rådet presenterades därför endast en lägesrapport, vilket föregicks av information till civilutskottet och samråd med . Förhandlingarna har legat nere. antog sin ståndpunkt vid första behandlingen på grundval av det förslag som kommissionen lagt fram. Europaparlaments förslag innehåller såväl en rad ändringar av kommissionens ursprungliga förslag som flera egna förslag. Ändringarna och de egna förslagen går i passagerarvänlig riktning. De åtgärder som vidtas inom området politiken för informations- samhället syftar till att bidra till goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. har prioriterat frågorna om den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation. 40.1Europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation trädde en ny EU-förordning i kraft om roaming och nätneutralitet, den s.k. TSM-förordningen. Förhandlingarna hade pågått . De nya bestämmelserna om nätneutralitet innebär att regleringsmyndigheterna har fått ytterligare verktyg att skydda det öppna internet. Det finns nu bl.a. konkreta regler om trafikhantering och likabehandling av trafik över en internetanslutningstjänst. Det är regeringens inställning att reglerna är långsiktigt hållbara och inte hämmar den dynamiska utvecklingen av tjänster på internet. Den nya regleringen av roaming, vid sidan av gällande roaming- förordning, innehåller en huvudregel om förbud mot att ta ut särskilda avgifter för roaming på slutkundsnivå inom EU fr.o.m. . införs regler så att bland andra svenska operatörer genom avgifter får täckning för sina kostnader på grossistnivå, så att höjningar på nationella priser samt konkurrenssnedvridningar operatörer emellan, kan undvikas. Ett bärande inslag i helhetsbilden av denna marknad är att en grossistprisöversyn kommer att genomföras, vilken förmodligen kommer leda till lägre grossistpriser för många operatörer. Regeringen bedömer att svenska kunder som använder sin mobiltelefon vid tillfälliga resor inom EU kommer att få minskade kostnader successivt. TSM var uppe på . informerades och samråd med ägde rum samma månad. 40.2Direktiv om nät- och informationssäkerhet Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (NIS-direktivet). Förslaget till direktiv innehåller regler som enkelt uttryckt kan sägas omfatta tre delar; nationella åtgärder; samarbete inom EU samt behandlingen av olika sektorer. När det gäller det förstnämnda finns i regler som ålägger alla medlemsstater att se till att de har en miniminivå av nationell kapacitet avseende informationssäkerhet genom att inrätta nationella myndigheter för nät- och informationssäkerhet, inrätta incidenthanteringsorganisationer (CERT) och anta nationella Skr. 2015/16:115 strategier för nät- och informationssäkerhet. När det gäller samarbete ska det enligt skapas två nivåer av samverkan mellan medlemsstaterna; en strategisk, övergripande nivå och en annan nivå där myndigheterna samarbetar och utbyter erfarenheter och diskuterar icke-känslig information relaterad till it-incidenter. Därtill kan de myndigheter som så vill gå in i djupare samarbete. I fråga om det tredje området innehåller förslaget, en lista över olika sektorer som omfattas. Aktörer inom specifika kritiska sektorer (som bl.a. transport, energi, hälsovård m.fl.) kommer att, av nationella myndigheter, åläggas specifika säkerhetskrav men också krav om att underrätta de behöriga myndigheterna om it-incidenter som skulle kunna utgöra ett hot mot deras nät och informationssystem och som på ett allvarligt sätt påverkar kontinuiteten för kritiska tjänster. Det är således de enskilda medlemsstaterna som har att göra bedömningar när det gäller vilka aktörer, inom de angivna sektorerna, som är att anse som så samhällskritiska att de ska omfattas av kraven. Kommissionens förslag har behandlats i arbetsgruppen för telekom . antog sin ståndpunkt i första behandlingen . Tre triloger har genomförts , , och . Direktivet togs upp vid och . Samråd ägde rum med och . godkände coreper förslaget till direktiv. 40.3Tillgänglighet till myndigheters webbplatser Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (se faktapromemoria 2012/13:FPM53). Syftet med direktivet är att minska skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillgänglighet till myndigheters webbplatser. Genom direktivet föreslås tillgänglighetskriterier för myndigheters webbsidorplatser som ska bli standardiserade på EU-nivå. Även kommunernas och landstingens webbplatser kommer att beröras av förslaget. Webbtillgänglighet är av stor vikt för offentliga myndigheter för att de ska kunna nå ut till så många som möjligt och fullgöra sina offentliga åtaganden. Lågintensiva diskussioner om direktivförslaget har ägt rum i rådet . Lägesrapporter har presenterats på senast . Regeringen ser ökad tillgänglighet på myndigheters webbplatser som viktig eftersom alla ska kunna ta del av information på myndigheters webbplatser. Regeringen ställer sig därför i huvudsak positiv till kommissionens intentioner om ökad tillgänglighet på myndigheters webbplatser. Det är dock angeläget att harmoniserade lagregler utformas på ett balanserat och ändamålsenligt sätt samt utan onödigt tunga regler kring tillsyn och rapportering. informerades och samråd med inför ägde rum . 2015/16:115 40.4 antog rådet slutsatser med EU-gemensamma ståndpunkter till förhandlingsarbetet vid Internationella teleunionens världsradiokonferens. syftar bl.a. till att deltagande länder ska komma överens om fördelning av frekvenser. har varit aktivt vid framtagandet av rådsslutsatserna. Samråd med ägde rum . 40.5Internetpolitik och internets förvaltning som har ansvar för översyn av ändringar i internets rot-zon, har aviserat sin avsikt att överlämna översynsansvaret till internetsamhället i flerpartsamverkan. syfte med initiativet är att bemöta kritik från länder som menar att internet står under unilaterala kontroll. Utvecklingen har välkomnats av och följer en ökad global närvaro av organisationen och en stärkt modell av flerpartsamverkan. Det lettiska ordförandeskapet föreslog rådsslutsatser för internets förvaltning som diskuterades vid ett antal rådsarbetsgruppsmöten och antogs vid . Slutsatserna syftar till att beskriva EU:s position i frågor om internets förvaltning i syfte att stärka det europeiska inflytandet i internationella möten. informerades och överläggning med ägde rum samma månad. 40.6Interoperabilitet mellan medlemsstaternas offentliga förvaltningar Gränsöverskridande interoperabilitet mellan medlemsstaternas offentliga förvaltningar är ett viktigt mål för EU. antogs ett beslut för att inrätta ett program kring interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar, kallat ISA-programmet. Programmet är giltigt t.o.m utgången av 2015. antog slutsatser som underströk att moderniseringen av offentliga förvaltningar måste fortsätta, med ett snabbt införande av tjänster inom e-förvaltning, e- hälsovård, e-fakturor och e-upphandling som är beroende av interoperabilitet. Bättre digitala tjänster kommer att underlätta för medborgare och företag i i sina kontakter med offentlig sektor. Det kommer också att leda till kostnadsbesparingar och öka effektiviteten, öppenheten och kvaliteten när det gäller den offentliga sektorns tjänster. presenterade kommissionen ett förslag om nytt program, kallat ISA2. Programmet antogs av och rådet och ska gälla från till . informerades och samråd med ägde rum samma månad. på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar), konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU satt upp energi- och klimatmål och klimatmål . för den europeiska klimat- och energipolitiken till 2030 antogs och innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med , andelen förnybar energi ska vara och att energieffektiviseringen ska öka med till 2030. Det långsiktiga klimatpolitiska målet innebär 80–lägre växthusgasutsläpp. presenterade kommissionen en strategi för en energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. Förslaget lyfter fram 15 konkreta åtgärdsområden för att få till stånd Energiunionen och listar 43 förslag på nya initiativ och lagförslag. Dessa innebär i princip en översyn av hela energipolitiken i EU. 41.1Strategi för en energiunion med en framåtblickande klimatpolitik presenterade kommissionen en strategi för en energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (se faktapromemoria 2014/15:FPM23). Kommissionen föreslår i sitt meddelande en Energiunion som består av fem, ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Energiunionen kommer att innebära en översyn av i princip hela den europeiska energilagstiftningen och att en rad nya initiativ tas fram. Delar av Energiunionen syftar specifikt till att genomföra 2030– ramverket. har drivit att Energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Arbetet ska bygga på EU:s tre energipolitiska pelare (ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet), vara ömsesidigt förstärkande och vidtas parallellt. har också framhållit vikten av en väl fungerande inre marknad. Meddelandet diskuterades vid (energi) och vid miljörådet . den 19–antog slutsatser om meddelandet. Energiministrarna antog rådsslutsatser vid . Samråd med ägde rum , . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . 2015/16:115 41.2 Styrningssystemet för Energiunionen inklusive Energiunionen ska följas upp med ett styrningssystem. Det huvudsakliga tillvägagångsättet är en utökad dialog och ett informationsutbyte mellan olika aktörer inom energiområdet. Dialogen ska förmå aktörer på EU-, nationell- och lokal nivå att bidra till Energiunionens målsättningar. Kommissionen kommer att koordinera styrningen. Styrningssystemet ska bl.a. säkerställa genomförandet av den inre energimarknaden och genomförandet av klimat- och energipolitiken till 2030. Detta gäller särskilt genomförandet av de överenskomna målen för förnybar energi och energieffektivitet till 2030 som är bindande respektive indikativa på EU-nivå, sektorer utanför handelssystemet och målet om sammanlänkningar för el. har drivit ett robust och förutsägbart styrningssystem för att genomföra Energiunionen och 2030-ramverket. har arbetat för ett ramverk för styrning av energiunionens alla fem dimensioner. Vid (energi) antogs rådsslutsatser. Slutsatserna redogör för principerna för styrsystemet, dess viktigaste komponenter och för nästa steg i genomförandet av Energiunionen. De viktigaste komponenterna som pekas ut är de nationella klimat- och energiplanerna, en konstruktiv dialog mellan medlemsstaterna och kommissionen samt övervakning och utvärdering av uppfyllelsen av Energiunionens målsättningar baserat på ett antal indikatorer. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till nytt ramverk för EU:s energimärkning (se faktapromemoria 2014/15:FPM46). Förslaget innebär en ändring av det s.k. energimärkningsdirektivet om märkning och standardiserad information om energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Direktivet är ett viktigt instrument i EU:s politik för att främja energieffektivisering. Kommissionens förslag innebär att det befintliga direktivet ersätts av en förordning, för att säkerställa att märkningen följs på ett mer enhetligt sätt i unionen. Kommissionen föreslår också att en produktdatabas inrättas dit leverantörer har en skyldighet att rapportera in nya produkter som introduceras på marknaden. På uppnåddes enighet om en allmän riktlinje inför förhandlingar med . Kommissionens förslag behandlades vid överläggning i näringsutskottet och . Samråd ägde rum med . Utsläpp orsakade av indirekt förändrad markanvändning (ILUC) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (se faktapromemoria 2012/13:FPM40). Direktivet syftar till att minimera risken för utsläpp orsakade av indirekt förändrad markanvändning. Med indirekt förändrad markanvändning (ILUC) menas att ökad produktion av biodrivmedel i ett land kan leda till att annan jordbruksproduktion trängs undan, vilket i förlängningen kan leda till en omvandling av skogs- eller betesmark till jordbruksmark i andra länder och därigenom orsaka indirekta utsläpp av växthusgaser. Vid rådet för jordbruk och fiske godkändes den överenskommelse som nåtts med i andra behandlingen. Det slutliga kompromissförslaget innehåller ett tak om för andelen konventionella biodrivmedel, som medlemsstaterna får använda i sin redovisning av måluppfyllelse när det gäller 10 procent-målet för andelen förnybar energi i transportsektorn enligt förnybartdirektivet. ILUC-faktorer ska användas för rapportering enligt båda direktiven. Medlemsstaterna ska ange indikativa mål för avancerade biodrivmedel som ett referensvärde. har under förhandlingarna argumenterat för att detta mål borde vara mer ambitiöst. välkomnar att det slutliga direktivet fastslår att skoglig råvara, som massabrukens restprodukter, är en lämplig råvara för avancerade biodrivmedel. Detta är ett direkt resultat av det svenska förhandlings- arbetet. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . 41.5Meddelanden om en ny energimarknadsdesign och slutkundsmarknader I kommissionens meddelande om den s.k. energiunionen (KOM(2015) 80), lyfts den inre energimarknaden upp som en viktig del. Kommissionen anser bl.a. att det behövs ökad överföringskapacitet för el och gas inom EU och uppgraderade regelverk på den inre marknaden för att underlätta energiomställningen inom EU. Dessutom vill kommissionen stärka konsumenternas ställning på energimarknaderna. Som ett led i detta arbete presenterade kommissionen två meddelanden. Dels ett meddelande om en ny energimarknadsdesign som inkluderar ett offentligt samråd, dels ett meddelande om slutkunds- marknader (se faktapromemoria 2014/15:FPM45). Det offentliga samrådet ligger till grund för kommissionens förberedelser inför ny lagstiftning som kommer presenteras . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har regeringen fattat beslut om att meddela kommissionen om den nationella utformningen av stödsystemen. Inom EU finns ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik men svenskt skogsbruk påverkas av utvecklad unionspolitik inom en rad olika områden, inte minst klimat och energi och av internationella skogliga överenskommelser. 42.1Utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan presenterade kommissionen ett förslag till nytt program för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan (se faktapromemoria 2013/14:FPM61). Enligt kommissionens förslag kommer EU:s nuvarande program för utdelning av frukt och grönsaker respektive mjölk i skolan att slås ihop till ett program. Syftet med programmet är att främja konsumtionen av dessa produkter och därigenom bidra till hälsosamma matvanor. Förslaget innebär en ökning av budgettaket från till . Eftersom programmets budget är beslutad inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2013 har regeringen främst verkat för att få ett så bra utfall som möjligt när det gäller förslagets folkhälsoaspekter, återflödet av medel från EU-budgeten och regelförenkling. Den nya jordbrukskommissionären valde att pausa processen för att göra en intern granskning av förslagets förenlighet med proportionalitet- och subsidiaritetsprincipen. Kommissionens utvärdering av programmen presenterades på den särskilda jordbrukskommitténs möte . Kommissionen redogjorde för fyra preliminära slutsatser: den minskande konsumtionen av mjölk samt frukt och grönt i skolorna kvarstår, EU:s engagemang i frågan är viktig och tillför ett mervärde, det finns ett starkt stöd för programmen inom EU och bland medlemsstaterna, samt att det finns krav på förändringar av systemet framförallt när det gäller förenkling, inrapportering och kontroll.