prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Enligt tidigare överenskommelser har tyngdpunkten i verksamhetsberättelsen legat på en redovisning av hur tilldelade medel använts när det gäller Slottsstaten. Regeringen och enades emellertid 2013 om att den ekonomiska redogörelsen för Hovstaten ska utgöras av en uppställning som liknar den redogörelse som tidigare lämnats för Slottsstaten. Detta innebär att uppställningen ska bestå av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). I förarbetena till regeringsformen framgår att hovet står utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den verksamhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Hovstaten omfattas inte heller av anslagsförordningens (2011:223) bestämmelser, om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller andra delar av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Kammarkollegiet utbetalar anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. Överenskommelsen ändrar inte ordningen i dessa avseenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . , 2019 och 2020 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 4.2 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Förvaltningens verksamhet regleras i riksdagsordningen och i lagen (2011:745) med instruktion för samt i annan lagstiftning och i föreskrifter på riksdagsområdet. har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , ledamöterna och övriga riksdagsorgan får det stöd och den service de behöver. Förvaltningen ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. Dessutom ansvarar förvaltningen för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och förvaltningsuppgifter. Riksdagsstyrelsens uppdrag till förvaltningen ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att –svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. –svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier –främja kunskapen om och arbete –vårda och bevara byggnader och samlingar –vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. Dessa uppdrag utgör grunden för de fem uppdragsområden som verksamhet är indelad i: A.Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. B.Stöd och service till ledamöter och partikanslier C.Kunskap om och arbete D.Vård och bevarande av byggnader och samlingar E.Myndighet och arbetsgivare. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Sammanfattningsvis har genomfört sina uppdrag med ett tillfredsställande resultat. För en mer utförlig redogörelse över arbetet i hänvisas till för /15 och årsredovisning för (2015/16:RS1) samt utskottens egna verksamhetsberättelser. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Arbetet i kammaren har genomförts enligt planeringen och protokoll har kommit ut i rätt tid. Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd och bästa möjliga förutsättningar har skapats för internationella besök. har avslutat projektet , som stegvis har ersatt berednings- och beslutsprocessens it-stöd med moderna lösningar. Förvaltningen har också digitaliserat dokumenthanteringen i de parlamentariska församlingarna och fortsatt arbetet med att möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden. Stöd och service till ledamöter och partikanslier har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Enligt förvaltningens serviceundersökning är ledamöterna mycket nöjda med förvaltningen i sin helhet. Servicen till ledamöterna har fortsatt att utvecklas och rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits. har förvaltningen genomfört ett arbete för att fastställa rätt säkerhetsnivåer. Kunskapen om och arbete har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper getts möjligheter att få information och kunskap om arbete. Det har blivit enklare att söka, följa och bevaka arbete och beslut i bl.a. digitala kanaler. Intresset för skolvisningar har fortsatt att vara högt och fler klasser än har kunnat tas emot på visningar och i Demokrativerkstaden. har invigt den nya Demokrativerkstaden för elever i årskurs 7–9. Vård och bevarande av byggnader och samlingar har utvecklat sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Styrningen och ledningen av fastighetsverksamheten har fortsatt att utvecklas. Fastighetsprojekten och arbetet med att tillgängliggöra äldre riksdagsdokument har bedrivits enligt plan. Förvaltningen har också avslutat projekt del B och har börjat förbereda etableringen av en ny godsmottagning. Förvaltningen bedömer att den har varit en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Bedömningen baseras på att sjukfrånvaron har varit fortsatt låg, att utvecklingsinsatser för chefer i huvudsak har genomförts enligt plan, att tillgången till it-stöd har varit stabil och att har nått de detaljerade miljömålen (med reservation för osäkerheter i vissa mätningar). har lanserat en vision för förvaltningen och inlett arbetet med att utveckla förvaltningens värdegrund. Förvaltningen har också påbörjat ett arbete med att uppdatera sina miljömål. I tabellen nedan framgår intäkter, kostnader och transfereringar för verksamhetsgrenen Stöd till den parlamentariska processen. Tabell 5.1 Intäkter, kostnader och transfereringar 1Exklusive intäkter av anslag. 2Alla belopp i tabellen redovisas i . Till följd av detta kan summeringsdifferenser förekomma. De högre kostnaderna jämfört med beror främst på att avsättningen för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat jämfört med föregående år samt på ett högre utfall för inkomstgarantier och pensioner. Utöver de nedlagda kostnaderna, , har betalats ut i form av stöd och bidrag. Dessa avser framför allt stöd till partigrupperna i (289,, varav för politiska sekreterare), stöd till politiska partier (), bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (), bidrag till interparlamentariskt samarbete () och resebidrag till skolor (2,). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i fastigheter, överenskommelse med ombudsmän () om vissa tjänster och försäljning av riksdagstryck. kommer att behandla årsredovisning . Vid behandlingen av årsredovisningen (bet. 2015/16:KU1) hade utskottet inget att invända. 5.3Den årliga revisionens iakttagelser Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 5.4.12:1 ledamöter och partier m.m. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 880 314 tkr prisnivå. 3Motsvarar 880 313 tkr prisnivå. 4Motsvarar 880 313 tkr prisnivå. Anslaget får användas för kostnader för –ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag, –stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , –talmannens verksamhet, resor och representation, –utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar, –internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete, –bidrag till föreningar i samt för –språkutbildning till ledamöter. Förslag till ändringar av stödet för politiska sekreterare Riksdagsstyrelsens förslag: Vid bestämmandet av stödet till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöter ska beloppet per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. Ändringen ska träda i kraft . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett schablonbelopp per mandat i enlighet med lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare föreslås räknas upp från nuvarande till fr.o.m. . Förslaget innebär att nivån på anslaget behöver höjas med . Riksdagsstyrelsen beslutade om en framställning till med förslag till bl.a. en ny lag om ersättning för ledamöter och en ny lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . De nya lagarna föreslås träda i kraft . Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare på har gjort bedömningen att det preliminärt anvisade anslaget , inklusive beräknat anslagssparande, bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.4 Anslagsutveckling 2:2 förvaltningsanslag 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 765 992 tkr prisnivå. 3Motsvarar 765 992 tkr prisnivå. 4Motsvarar 765 992 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Anslaget får också användas för kostnader för stipendier till skolungdomar och kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . Riksdagsstyrelsen har fastställt en strategisk plan för 2015–2018 (dnr 1574- 2014/15). ska bedriva sin verksamhet med utgångspunkt i uppdraget att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete. Ambitionen är att höja kvaliteten och effektiviteten i stödet till den parlamentariska processen genom att förbättra arbetssätten och ta tillvara digitala möjligheter. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Förvaltningen ska skapa driftsäkra och användarvänliga it-system som stöder den parlamentariska processen och utveckla de digitala arbetssätten i kammaren, utskotten och . Förvaltningen ska också stärka sin kunskap om aktuella sakpolitiska frågor och författningsarbete samt fortsätta att utveckla EU-arbetet. Stöd och service till ledamöter och partikanslier Förvaltningen ska ge professionell och samlad service som är lätt tillgänglig i ett servicecenter och i digitala kanaler, samordna sitt kunskapsstöd till ledamöterna och partikanslierna, skapa förutsättningar för effektiva arbetssätt med hjälp av moderna tekniska lösningar, t.ex. samarbets- och mötestjänster, utveckla, fastställa och upprätthålla säkerhetsnivåerna för säkerhetsskyddet med hänsyn tagen till omvärldsförändringar ur ett hot- och riskperspektiv samt arbeta systematiskt med informationssäkerheten utifrån ett ledningssystem. vidtogs säkerhetshöjande åtgärder mot bakgrund av den höjda hotnivån. Genomförda säkerhetsåtgärder tillsammans med ytterligare planerade åtgärder medför behov av en nivåhöjande ökning av förvaltningsanslaget med . När det gäller det kontinuerliga säkerhetsarbetet tillkommer även engångskostnader och mot bakgrund av det föreslås som en engångshöjning av anslaget . Totalt föreslås att anslaget höjs med . Det kan också bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till om en eventuell medelsförstärkning med koppling till it-säkerhet för it-system. Vidare åtgärder för att säkerställa tillgången till övernattningsbostäder kan komma att genomföras. Kunskap om och arbete Förvaltningen ska kontinuerligt utveckla den digitala kommunikationen så att den möter nya behov och förväntningar samt utveckla det redaktionella och pedagogiska arbete som gör arbete mer begripligt och intressant. Informationen och kommunikationen om EU till externa målgrupper och även mötesplatser för kunskap och dialog ska utvecklas. Vård och bevarande av byggnader och samlingar Förvaltningen ska tydliggöra servicenivåerna och förbättra kommunikationen om fastigheter och lokaler. Förvaltningen ska vidare ta fram styrdokument för fastigheter och samlingar. Väl fungerande processer ska etableras för bl.a. förvaltning av fastigheter, interiörer och konst. Äldre riksdagsdokument ska digitaliseras för att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 kunna göras tillgängliga via webbplats. Förvaltningen ska etablera ett systematiskt arbete med ständiga förbättringar med utgångspunkt i bl.a. värdegrunden och visionen. Förvaltningen ska skapa förutsättningar för ett modernt och ansvarstagande ledarskap och medarbetarskap och fortsätta att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen. Förvaltningen ska även följa principerna för klarspråk i all kommunikation, förbättra informationen om och göra uppgifter ur förvaltningens diarium tillgängliga på webbplats. Det pågår även en översyn av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) i syfte att säkerställa ett relevant och tydligt regelverk. En ny lag beräknas träda i kraft . Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 förvaltningsanslag Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Med anledning av säkerhetshöjande åtgärder föreslås förvaltningsanslaget höjas med , varav är nivåhöjande. Som framgår under anslag 2:3 fastighetsanslag föreslår riksdagsstyrelsen att kostnadsfördelningen mellan förvaltningsanslaget och fastighetsanslaget ska renodlas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Den föreslagna ändringen innebär att 2:2 förvaltningsanslag ökar med och 2:3 fastighetsanslag minskar med motsvarande belopp. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 förvaltningsanslag . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, markskötsel och utemiljö, konst, fast inredning samt kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för att täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Anslaget får också användas för kostnader för förvärv av andel i fastigheten 1. Förvärv av andel i fastigheten 1 Riksdagsstyrelsens förslag: bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: beräknas investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet uppgå till ca . De investeringar som är planerade inryms inom nuvarande låneram. Det föreslås därför inte någon förändring av låneramen . Riksdagsstyrelsens förslag: får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: samäger fastigheten 1 med Systembolaget. Ägarandelen är vardera. Riksdagsstyrelsen beslutade att ge riksdagsdirektören i uppdrag att undersöka förutsättningarna för och förbereda ett eventuellt förvärv av Systembolagets del av fastigheten. Riksdagsstyrelsen beslutade om ett förvärv av Systembolagets andel i fastigheten 1. Enligt REA-lagen ska anläggningstillgångar som används i verksamheten finansieras med lån 5.4.32:3 fastighetsanslag medan mark ska finansieras med anslag. Tabell 5.6 Anslagsutveckling 2:3 fastighetsanslag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det får också användas för kostnader för renoverings- och kan enligt REA-lagen besluta att finansiering ska ske på annat sätt. nuvarande andel i fastigheten 1 är i sin helhet finansierad med anslag. Eftersom markvärdet utgör den större delen av kostnaden för det nu aktuella förvärvet och mark enligt REA-lagen ska anslagsfinansieras, vore det för att uppnå en enhetlig finansiering av fastigheten lämpligt om även den del av förvärvet som avser byggnad finansieras med anslag. Förvärvet föreslås därför i dess helhet finansieras med anslag. Köpeskillingen uppgår till och anslaget föreslås därför höjas 2017. Anslagets ändamål föreslås också ändras så att det framgår att anslaget också får användas till kostnader med anledning av förvärvet. arbetar vidare med den långsiktiga planeringen för att utveckla fastigheterna. Varje fastighet har en fastställd underhållsplan som uppdateras löpande. En arbetsgrupp är tillsatt för att omsätta inriktningen i den strategiska lokalplanen till en genomförandeplan för kommande fastighetsrenoveringar. Ledamotshuset, fastigheten och Vulcanus 1, är först ut, följt av ett antal säkerhetsåtgärder vid entréerna. Samtliga fastigheter är i dåligt skick och omfattande renoveringsarbeten beräknas pågå in . Detta kommer att påverka kostnaderna för avskrivningar och räntor. Som en följd av renoveringarna kommer även kostnaderna för tillfälliga evakueringslokaler att vara höga. Uppdraget från riksdagsstyrelsen att utreda och lämna förslag på hur tillgången till övernattningsbostäder kan säkerställas , har resulterat i ett fortsatt arbete där förvaltningen nu ser över olika möjligheter till lösningar. Ändring av anslagets ändamål infördes ett särskilt fastighetsanslag för . Som ett led i att ytterligare renodla fördelningen av kostnaderna mellan förvaltningsanslaget och fastighetsanslaget bör alla kostnader för anskaffning och underhåll av konst finansieras från fastighetsanslaget. Även andra kostnader, som exempelvis kostnader för markskötsel och utemiljö, som har en tydlig koppling till fastighetsägande bör finansieras från fastighetsanslaget. Vidare bör de hyresintäkter som har med anledning av fastighetsägandet redovisas mot fastighetsanslaget, eftersom de har en tydlig koppling till kostnaderna för fastigheterna. Som en följd av detta behöver fastighetsanslagets ändamål i viss mån förtydligas. De föreslagna ändringarna medför att fastighetsanslaget minskas med och förvaltningsanslaget ökas med motsvarande belopp. Projekt ledamotshuset (kvarteret och Vulcanus 1) Förstudien om utveckling av ledamotshuset är avslutad och riksdagsstyrelsen beslutade att starta programarbetet. Programarbetet innebär att fastställa vad som ska åstadkommas med projektet och kommer att inledas med en P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 fördjupad analys kring två alternativa ambitionsnivåer. Riksdagsstyrelsen väntas fatta beslut om den närmare inriktningen på projektet . beräknas riksdagsstyrelsen besluta om start av projektering. Projekteringen kommer att klargöra hur det som beslutats i programarbetet ska utföras. uppskattas investeringskostnaden för programarbete och projektering till . Först när projekteringen är slutförd kan projektets totala ekonomiska omfattning uppskattas. En uppskattning är att totalkostnaden kan komma att uppgå till mellan och och att projektet kommer att pågå fram till beroende på val av alternativ och ambitionsnivå. Investeringsplanen utgår ifrån den högsta ambitionsnivån. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 fastighetsanslag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Med anledning av förvärvet av andel i fastigheten 1 på föreslås en anslagshöjning som beräkningen av anslagsnivån justeras nedåt. Nettoförändringen för denna del är . Med anledning av ändringen av anslagsändamålet föreslår riksdagsstyrelsen att 2:3 fastighetsanslag minskar med och att 2:2 förvaltningsanslag ökar med motsvarande belopp. Riksdagsstyrelsen föreslår att 113 000 000 kronor anvisas under 2:3 fastighetsanslag . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Riksdagsstyrelsens förslag: Investeringsplanen för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020 (tabell 5.8.) godkänns som riktlinje. Anskaffning och utveckling av nya investeringar Förvärv av andel i fastigheten Summa utgifter för anskaffning och Varav investeringar i anläggningstillgångar Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i Nivån på investeringar som föreslås för perioden –2020 baserar sig på nuvarande beslutade och planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter. bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: De investeringar som är planerade inryms inom nuvarande låneram. Därför föreslås ingen förändring av låneramen . Mål för ombudsmän () 2017 ombudsmäns (JO) uppgift är att, enligt 13 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän (), utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. De övergripande målen för verksamheten är följande: –Att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. –Att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. –Att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat). Verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Handläggningstiderna och ärendebalansen ska hållas på en rimlig nivå. Mer preciserade mål för verksamheten kommer att anges i . De övergripande mål som sattes upp överensstämmer med de övergripande mål som föreslås . hade i verksamhetsplanen mer preciserade mål satts upp när det gällde bl.a. handläggningstiderna för klagomålsärenden samt inspektionsverksamheten.