prop · H30387 · 2016-02-02 00:00:00 — Den nuvarande portföljen av enskilda projekt och fonder förväntas generera utläppsminskningar motsvarande koldioxidekvivalenter, av vilka har åstadkommits och levererats till , som ansvarar för insatserna. Regeringens ambition är att i ökad utsträckning nå målet genom nationella insatser. ska vara en ledande kraft i klimatomställningen. Regeringen har därför genomfört nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i , och flera utredningar har tillsatts med fokus på transportsektorn. Dessa presenteras kortfattat i avsnitt 4.6. Senaste tillgängliga () utsläppsstatistik och prognosunderlag samt en bedömning av effekterna av regeringens politik indikerar att utsläppsgapet vad gäller nationella utsläpp har uppemot halverats. Osäkerheter är knutna till beräkningarna. Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag som bidrar till minskade utsläpp i . Utsläppsprognosen är behäftad med stora osäkerheter som är svåra att kvantifiera. Prognosen för de utsläpp som omfattas av det natio- nella klimatmålet är särskilt känslig för bedömningar av trafikarbetets utveckling för gods- och persontransporter, samt antagandena om bio- drivmedelsanvändning i transportsektorn och om prisutveckling i jord- Känslighetsfall lägre respektive högre tra- fikarbete för alla fordon har beräknats och dessa resulterar i lägre respek- tive högre utsläpp med i storleksordningen koldioxidekviva- Effekten av 2–per liter lägre drivmedelspriser till följd av ett lägre oljepris än i referensfallet uppskattas leda till i storleks- ordningen högre utsläpp från vägtrafik och arbetsmaski- Beroende på vilka antaganden som görs om produktprisut- veckling i jordbrukssektorn, varierar utsläppsprognosen för sektorn år 2020 med koldioxidekvivalenter mellan extremfal- Vid sidan av dessa faktorer finns ett stort antal parametrar som också är behäftade med osäkerhet och som påverkar 2020-prognosen. väderleken påverkar utsläppens storlek men denna effekt är starkast för de delar av el- och värmeproduktionssektorn som omfattas av EU ETS och som därmed inte ingår i det nationella målet. 4.5Befintliga styrmedel med bäring på klimatmålet och har i sitt underlag till kontrollstationen sammanställt utvärderingar av befintliga styrmedel som var i bruk och som har bäring på det nationella klimatmålet. Detta avsnitt bygger på myndigheternas sammanställning. Bland de styrmedel som har effekt på möjligheten att uppnå flera av de nationella energi- och klimatmålen har energi- och koldioxidskatterna en särställning i termer av påverkan på utsläppsutvecklingen i . Den sammantagna nivån för energi- och koldioxidskatterna har grundläggande betydelse för att kunna nå klimatmålet. Det finns omfattande litteraturstöd för att prissättning av utsläpp är ett kostnadseffektivt styrmedel. Eftersom teknikutvecklingen på lång sikt är okänd är generella prissignaler som styr bort från utsläpp ett effektivt sätt att påverka företagens och hushållens investeringar. I tillägg till energi- och koldioxidskatterna används även andra målövergripande styrmedel. De huvudsakligen energirelaterade styrmedlen, såsom energikrav och krav på energideklaration för byggnader samt elcertifikatsystem, har också viss betydelse för klimatutsläppen. Dessa beskrivs närmare i avsnitt 5. Miljökrav vid offentlig upphandling har resulterat i dokumenterade utsläppsminskningar. Flera administrativa och informativa styrmedel, såsom kommunala, regionala och nationella åtgärder för informationsspridning, samverkan och planering, bidrar också till måluppfyllelse för flera av de nationella energi- och klimatmålen. I finns en rad riktade styrmedel som direkt syftar till att nå det nationella klimatmålet . För inrikes transporter är energi- och koldioxidskatterna på drivmedel ett grundläggande styrmedel som bidrar till att dämpa trafikarbetet och bränsleanvändningen. I övrigt förekommer utöver de EU-gemensamma koldioxidkraven för nya bilar ett antal nationella styrmedel för att driva på ökad energieffektivitet i fordonsparken, bland annat koldioxiddifferentierad fordonsskatt, befrielse från fordonsskatt och supermiljöbilspremie. Styrning för energieffektivitet kompletteras med riktade styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel, främst nedsättningar av drivmedelsskatterna och krav på att tankstationer saluför minst ett förnybart bränsle. Dessutom ges nedsättning av fordonsskatten och beskattningen av förmånsbil för bilar som kan köras på el och andra alternativa drivmedel. Styrmedlen kompletterar varandra. Å ena sidan driver krav på bilarnas prestanda tillverkarna att utveckla och marknadsintroducera ny energieffektivare och miljövänligare teknik, så kallad ”technology push”. Å andra sidan ökar efterfrågan på den nya tekniken när andra styrmedel gör att energieffektivare och miljövänligare bilar blir relativt sett billigare för konsumenterna, så kallad ”demand pull”. Industrisektorns utsläpp omfattas i stor utsträckning av EU ETS och därmed inte av det nationella målet till 2020. Priset på utsläppsrätter utgör den huvudsakliga styrsignalen för dessa utsläpp. Styrningen för denna del av industrin har varit relativt svag på grund av lågt pris på utsläppsrätter. Den industri som står utanför EU:s handelssystem har små utsläpp, och utvecklingen av dessa styrs huvudsakligen av energi- och koldioxidskatterna som successivt höjts i enlighet med förslagen till nedtrappning av nedsättningarna i prop. 2008/09:162. Även energieffektiviseringskrav i miljöprövningsärenden och tillsynsvägledningar med stöd av bidrar till utsläppsreduktioner. Styrmedel som påverkar jordbrukssektorns utsläpp har ofta andra primära eller kompletterande syften än att minska växthusgasutsläppen, men är likväl betydelsefulla för att minska dessa. För att minska metanavgången från stallgödsel och bidra till mer förnybar energi finns investeringsstöd i landsbygdsprogrammet och stöd för att röta stallgödsel och annat vegetabiliskt substrat till biogas. Ett antal styrmedel för att begränsa övergödning från kväveläckage till yt- och grundvatten bidrar till minskade lustgasutsläpp, bland annat EU:s nitratdirektiv och de nationella miljökrav som utifrån direktivet ställs på lagring och spridning av gödsel. Dessutom bidrar miljöersättningar och rådgivningssatsningen Greppa Näringen i landsbygdsprogrammet. Inom det sistnämnda sker även rådgivning som direkt fokuserar på att minska företagens utsläpp av växthusgaser. I landsbygdsprogrammet finns dessutom stöd för våtmarksskötsel som bidrar till minskad avgång av koldioxid från organogena jordar. Utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler har minskat kraftigt Detta beror till stor del på att individuell fossil uppvärmning av fastigheter har ersatts av fjärrvärme. Trots detta har inte utsläppen från sektorn el- och värmeproduktion ökat. Den ökade produktionen har till stor del skett genom användning av bio- bränslen och avfall. Styrmedel som bidragit till denna utveckling är sär- skilt beskattningen av fossila bränslen som ingen eller nedsatt skatt tas ut på biobränslen. Förnybar el stöds även av elcertifikatssyste- Merparten av utsläppen från el- och värmeproduktion kommer från anläggningar som ingår i EU ETS och kommer från an- läggningar utanför handelssystemet. Sektorns utsläpp påverkas av energi- användningen i bostads- och servicesektorn samt industrin. Avfallssektorns metanutsläpp har reducerats kraftigt genom den samlade effekten av förordningen om deponering av avfall, som förbjuder deponi av brännbart och organiskt avfall, skatten på avfall, producentansvar och Bidrag för att samla in metangas som gene- reras i avfallstippar i kombination med befrielse från energi- och koldi- oxidskatt för biogas har också bidragit till minskat metanläckage från av- Ett annat resultat av förordningen om deponering av avfall är att ett stort antal deponier har stängts, vilket har lett till ökade transportkostnader för avfall som ska till deponi. Detta, i kombination med skatten, som successivt höjts för deponering, har i sin tur lett till ökad omfattning av materialåtervinning och ett minskat transportarbete. Ökad materialåtervinning och minskat transportarbete har lett till lägre utsläpp av växthusgaser. Slutligen, utsläppen av fluorerade växthusgaser från produktanvändning har minskat till följd av regleringarna i EU:s förordning om fluorerade 4.6 Nya åtgärder på klimatområdet I budgetpropositionen föreslog regeringen sammantaget klimatinvesteringar i och internationellt på . Investeringarna görs inom framför allt fyra områden: Omställningen till förnybar energi, fossilfria resor, lokala klimatinvesteringar och internationella klimatinvesteringar. Dessutom stärker regeringen miljöskatternas styrande effekt i enlighet med principen om att förorenaren ska betala. Energiskatten på drivmedel höjdes med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle . dioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära moto- rer inom industri och kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS samt inom jord-, skogs- och vattenbruksverksamheter höjs stegvis med start till den generella skattenivån som uppnås 2018. Flera av regeringens nya satsningar kommer att leda till reducerade ut- släpp mot 2020 och på . Inom jordbruket bidrar ökad rötning av stallgödsel till dubbla miljöfördelar: dels genom minskade utsläpp av metan, dels genom produktion av biogas som kan ersätta fossil energi. Regeringen satsar därför totalt 2016–2019 på att gynna en sådan utveckling och har därmed förstärkt det existerande Transportsektorns klimatpåverkan behöver fortsätta att minska. räcklig förändring kan bara åstadkommas genom ett mer transportsnålt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och övergång till För att främja hållbara stadsmiljöer erbjuder regeringen statlig med- finansiering för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tät- Regeringens satsning på stadsmiljöavtal uppgår till 500 miljoner kronor 2015–2018 i beslutad budget . de i budgetpropositionen investeringar i förbättrad kollektivtra- fik också i landsbygden. kommer att få i uppdrag att sam- råda med länen om hur avsatta medel, totalt för pe- rioden –2019, bäst används i varje län. kan bidra till minskade persontransporter med bil vilket innebär mins- Regeringen har slopat den tidigare begränsningen att skattebefrielse endast gällde upp till och med 5 volymprocent biodrivmedel i låginblan- dad bensin och diesel. önskar regeringen att särskilt satsa på elektrifiering av transportsektorn. Supermiljöbilspremien ger stöd vid köp av bilar med utsläpp på maximalt koldioxid per kilometer, vilket bidrar till ökad elektrifiering av fordonsflottan. bilar med rätt till premien har överstigit anslagna medel och regeringen föreslår därför ytterligare medel 2015 och 2016 (132 respektive 94 miljo- ner kronor). sätts premien ned för laddhybri- der för att premiera de rena elbilarnas introduktion på marknaden. tidigt förlängs nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar , men med en lägre högsta nivå. Eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar samt buller. Elbussar kan också potentiellt frigöra biodrivmedel för tunga fordon som är svårare att elektrifiera. dessa bussar fortfarande dyra. En elbusspremie införs 2016 för att främja marknadsintroduktionen av dessa fordon. Cykling är ett transportsätt som såväl miljömässigt som ur ett folk- hälsoperspektiv har många fördelar. Regeringen avser att i dialog med berörda aktörer ta fram en nationell cykelstrategi. Som ett led i detta föreslår regeringen en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder. ningen föreslås uppgå till 2016 och 75 miljoner kro- Tågtrafiken är viktig för jobben och konkurrenskraften och kan bidra till att nå mål på klimatområdet. En fungerande järnväg bidrar till den önskade överflytten av transporter från väg till järnväg, med mindre kli- matutsläpp till följd. Totalt har regeringen aviserat satsningar på järn- vägsunderhåll som uppgår till under Skr. 2015/16:87 perioden –2018. Ett strategiskt arbete med klimat- och energifrågor pågår på lokal och regional nivå, men det behövs mer resurser för att genomföra konkreta åtgärder som minskar klimatpåverkan. Regeringen inför därför det breda investeringsstödet Klimatklivet. Kommuner, företag och organisationer med flera kan ansöka om investeringsstöd för åtgärder som minskar klimatpåverkan, såsom satsningar på biogas eller laddningsstationer för elfordon. –2018 har avsatts till Klimatklivet. Regeringen genomför också satsningar inom områdena hållbar konsumtion, miljöteknik och lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning som också kan ha viss påverkan på växthusgasutsläppen. Regeringen har tillsatt flera utredningar som kan resultera i nya åtgärder för minskade utsläpp: (dir. 2015:47) ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Genom en sådan skatt kan den tunga trafiken i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin. En vägslitageskatt kan även bidra till att minska klimatutsläppen. Det finns även ett behov av att flyget i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. Därför har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Slutligen, Bonus–malus-utredningen (dir. 2015:59) ska föreslå hur ett system kan utformas där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus (bonus är latin och betyder bra) medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus betyder dålig). 5Förnybar energi och energieffektivisering – bedömning av måluppfyllelse Andel förnybar energi totalt Regeringens bedömning: Målet om att andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen 2020 nås med befintliga styrmedel och åtgärder. Regeringen har presenterat åtgärder för att bygga ut den förnybara energin ytterligare och höjer målet för elcertifikatsystemet. ingens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Skälen för regeringens bedömning: uppgick andelen förny- bar energi i till . Denna andel förväntas öka till , vilket innebär att målet förväntas nås med en margi- 2015/16:87 nal på , motsvarande förnybar energi respektive total energianvändning. Målet uttrycks som kvoten mellan förnybar energi och slutlig energianvändning (procent). Figur 5.1 Utvecklingen av total andel förnybar energi (procent), 2007–2014 Källa: ”Energiindikatorer 2015”, , och tredje rapport om utvecklingen av förnybar energi enligt artikel 22 i Direktiv /28/EG. Av den totala andelen förnybar energi utgjorde biobränslen , vattenkraft , vindkraft och värmepumpar . (Aerotermisk, geotermisk och hydrotermisk energi som utvinns ur värmepumpar kan under vissa förutsättningar räknas som en del av den slutliga energianvändningen från förnybara energikällor för uppvärmning och kylning.) Av den totala biobränsleanvändningen stod industrisektorn för , fjärrvärmesektorn för , transportsektorn för , elproduktion för samt bostads- och servicesektorn för . Enligt Statens energimyndighets scenarier bedöms biobränsleanvändningen öka inom alla användarsektorer fram . Inom industrin beräknas biobränsleanvändningen öka jämfört med . Den största ökningen beror på förväntad ökad produktion i skogsindustrin som genererar mer restprodukter i form av bioenergiråvara, samt byte av fossila bränslen till biobränslen. Vidare förväntas den totala energianvändningen inom bostads- och servicesektorn minska åren 2011–2020, vilket främst beror på att energianvändningen för uppvärmning och varmvatten minskar. Biobränsleanvändningen inom bostads- och servicesektorn förväntas dock öka genom att den tar marknadsandelar när byggnader konverterar ifrån olja. Fjärrvärmen bedöms minska , vilket dels beror på energieffektivisering, dels på att värmepumpar bedöms bli mer konkurrenskraftiga i större byggnader. bedömer att mängden förnybara drivmedel i transportsektorn ökar kraftigt . Utvecklingen inom transportsektorn redovisas i avsnitt 5.2. Andelen förnybar elproduktion i form av vatten- och vindkraft uppgick år . Kärnkraften stod för och övrig elproduktion (kraftvärme och värmekraft) stod för resterande . Enligt Energimyndighetens scenarier bedöms elproduktionen öka fram , bl.a. till följd av en ökad produktion från vindkraft och biobränslebaserad kraftvärme. Vindkraftens expansion i är beroende av ramarna i elcertifikatssystemet och begränsas i scenarierna något av att även övriga produktionsslag inom den gemensamma svensk-norska elcertifikatsmarknaden ökar, inte minst norsk vattenkraft. I beräkningar antas att vindkraften inom elcertifikatssystemet byggs ut med i och i . I dessa beräkningar har dock hänsyn inte tagits till den höjda ambitionsnivån inom elcertifikatsystemet, eftersom beräkningarna genomfördes . Utbyggnaden av biobränslebaserad kraftvärme mattas av till följd av ett begränsat fjärrvärmeunderlag. Den fortsatta utbyggnaden av avfallsbaserad kraftvärme medför ytterligare en begränsande faktor för expansionen av kraftvärme från biobränslen. Solceller för storskalig elproduktion antas inte bli lönsamma i beräkningarna . Andelen biobränslen i fjärrvärmeproduktionen uppgick år . Fossila bränslen utgjorde , medan övrig energitillförsel, såsom övriga bränslen, elpannor, värmepumpar och spillvärme, stod för resterande . Den tydliga konverteringen från fossila bränslen till biobränslen och avfall som har skett i fjärrvärmeproduktionen fortsätter enligt beräkningar, men i mindre omfattning då andelen fossila bränslen är liten. Biobränsleanvändningen i fjärrvärmeproduktionen bedöms öka med , medan avfallsanvändningen ökar jämfört med . De känslighetsanalyser som har genomfört visar att slutsatsen att målet nås är förhållandevis säker. Även vid antaganden om en högre ekonomisk tillväxt (BNP) eller högre fossilbränslepriser påverkas andelen förnybar energi i liten utsträckning eller inte alls. Inte heller två på varandra följande torrår eller varierande elproduktion från kärnkraftverken beräknas påverka andelen förnybar energi i någon större utsträckning. Myndighetens bedömning är att det krävs mycket kraftiga förändringar i produktionen och användningen av förnybar energi, eller stora förändringar i den slutliga energianvändningen, för att målet inte ska nås. Regeringen bedömer därmed att målet kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. 5.2Andelen förnybar energi i transportsektorn Regeringens bedömning: Målet att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till , och regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare . Regeringen avser att intensifiera insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta. Skälen för regeringens bedömning uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn i till och denna andel förväntas öka till . Målet uttrycks som kvoten mellan användningen av biodrivmedel plus förnybar el och användningen av biodrivmedel, el, bensin och diesel. Biodrivmedel från avfalls- och restprodukter, cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin får räknas dubbelt i täljaren enligt förnybartdirektivet (och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor). Figur 5.2 Utvecklingen av andel förnybar energi i transportsektorn (procent), 2007–2014 Källa: ”Energiindikatorer 2015”, . Av den totala mängden biodrivmedel stod biodiesel för . Användningen av bioetanol och biogas utgjorde . Enligt Energimyndighetens scenarier bedöms mängden förnybara drivmedel öka kraftigt till 2020. (beräkningar utgår ifrån skatteregler för biodrivmedel.) Biodieselanvändningen (främst vätebehandlad vegetabilisk olja eller Hydrogenated Vegetable Oil, HVO) förväntas mer än fördubblas , medan biogasen beräknas öka med åren 2011–2020. Bioetanolen bedöms däremot minska med , vilket främst är ett resultat av en minskad bensinanvändning och därmed minskad mängd låginblandad etanol. Vidare förväntas användningen av fordonsgas öka betydligt , vilket främst beror på antaganden om en större andel gasbussar . Fordonsgas består av antingen ren naturgas, ren biogas eller en blandning av dessa. Elanvändningen inom transportsektorn beräknas enligt scenarier öka jämfört med , vilket till övervägande del beror på en ökning av el för bantrafik. An- delen förnybar el inom transportsektorn beräknas öka från till . antas el- och laddhybrider öka på marknaden, dock i begränsad omfattning på grund av det höga priset jämfört med konventionella fordon. Denna beräkning har dock inte tagit hänsyn till aviserade styrmedel (t.ex. ett s.k. bonus–malus-system) som har till syfte att främja bl.a. denna typ av fordon. De känslighetsanalyser som har genomfört visar att utvecklingen i relation till målet är förhållandevis okänslig för variationer i underliggande parametrar. Det finns dock ett antal osäkerheter i antagandena. Måluppfyllelsen påverkas bl.a. av vilka råvaror som biodrivmedlen produceras av (vissa råvaror får räknas dubbelt), vilka antaganden som görs för tillgången på vissa biodrivmedel (HVO) och vilka skatteregler som antas gälla för biodrivmedel framöver. Att dagens skattenedsättning för biodrivmedel måste anpassas till de nya statsstödsriktlinjer som Europeiska kommissionen beslutade om kan påverka utfallet. Måluppfyllelsen är inte beroende av biodrivmedel producerade av så kallade livsmedelsgrödor. Den restriktion avseende beräkningen av måluppfyllelse som infördes med det s.k. ILUC-direktivet, dvs. att endast sju av får vara biodrivmedel baserade på livsmedelsgrödor, hindrar inte från att nå målet. Enligt Energimyndighetens bedömning nås målet även om tillgången till HVO och biogas begränsas, samt om höginblandade biodrivmedel prisas ut från marknaden. Regeringen bedömer därmed att målet kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. Nationella åtgärder för en ökad andel förnybar energi Regeringens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. För att främja en fortsatt omställning av energisystemet har regeringen föreslagit ytterligare åtgärder för att öka andelen förnybar energi. Målet för elcertifikatsystemet höjs till 2020. Det innebär att ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med . Ambitionshöjningen bidrar till att öka utbyggnaden av den förnybara energin. Ytterligare satsningar sker på solceller och regeringen ökar därför solinvesteringsstödet kraftigt till och därefter till 2017–2019. 2015/16:87 För att klara övergången till ett energisystem baserat på förnybar energi krävs smarta tekniker både på produktions-, distributions- och användarsidan. Utveckling av teknik för energilagring är ett viktigt steg i denna omställning. För att öka möjligheterna att lagra egenproducerad el inför regeringen därför ett bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll, samt genomför en satsning på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. Totalt omfattar satsningarna 2016 och 2017–2019. Regeringen har även påbörjat arbetet med ett nationellt skogsprogram för . Detta program är en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra i utvecklingen av en biobaserad ekonomi som tar tillvara skogens hela värdekedja. Det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera strategiska satsningar och politikområden som t.ex. klimat. har i Skogliga konsekvensanalyser (SKA) 2015 särskilt tittat på effekter av ett förändrat klimat. Utbyggnaden av vindkraft bidrar till att öka andelen förnybar energi. Utöver de ekonomiska förutsättningarna avgörs vindkraftsutbyggnaden av en rad andra förhållanden som bl.a. acceptansfrågor, tillståndsfrågor och tillgång till kompetent personal.