prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Flertalet kommuner, , har tillgång till skyddat boende för män som utsatts för våld och för kvinnor med missbruksproblem. Majoriteten av kommunerna () er- bjuder stödsamtal till barn som har utsatts för eller bevittnat våld. öppna jämförelser avseende våld i nära relationer (tidigare brottsoffer) har avgränsats till insatser för vuxna som är utsatta för våld av närstående samt barn som bevittnat våld av eller mot närstående. Eftersom in- samlingsmetod, frågor och indikatorer har för- ändrats jämfört går det inte att göra jämförelser . Däremot är det möjligt att jämföra olika verksamhetsområden när det gäller tillgänglighet, helhetssyn och samordning, kunskapsbaserad verksamhet, trygghet och säkerhet samt självbestämmande och integritet. Några resultat och generella slutsatser för våldsområdet är att kommunerna i högre grad behöver genomföra kartläggningar av vålds- utsatthet för att öka kännedomen om vuxna som utsätts för våld och att systematisk uppföljning av insatser behöver utvecklas. Knappt hälften () av kommunerna har kartlagt vålds- utsatthet och gör systematiska upp- följningar på gruppnivå som används att utveckla verksamheten. Resultatet pekar på att kom- muner behöver utarbeta rutiner för hur pers- onalen inom olika verksamheter ska agera vid indikation på utsatthet för våld. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det gäller inte minst verksamhet för äldre där sådana rutiner endast finns i av kommunerna, att jämföra med 47 för barn och unga. Resultatet visar även att samverkan med polisen, psykiatrin och andra externa aktörer behöver öka. av kommunerna samverkar med akutsjukvården. Kvalitetsutveckling av skyddade boenden Det finns ca 200 skyddade boenden i för personer som behöver skydd, merparten används för kvinnor och deras barn som utsatts för våld eller hot i en nära relation. Av dessa drivs av ideella föreningar, av kommuner och av övriga aktörer. har tagit fram ett antal kvalitets- indikatorer för att kontinuerligt kunna följa och utvärdera insatsen skyddat boende på nationell nivå. Den senaste mätningen 2015 visar att de flesta boenden har en hög säkerhets- medvetenhet, skriftliga rutiner inom flera viktiga områden och upprättar genomförandeplaner i enlighet med bestämmelserna i . Tillgänglig- heten varierar dock och samverkan behöver utvecklas med andra aktörer. Insatser till personer som utövat våld mot när- stående är en viktig del i det förebyggande ar- betet. har utvecklat metoder och vägledningar för arbetet med personer som ut- övat våld. kan av landets kom- muner erbjuda insatser för både kvinnor och män som utövar våld. Ökad kvalitet i verksamheterna till följd av utvecklingsmedel har fördelat ca i utvecklingsmedel till kom- muner och ideella föreningar. Målet med medlen till kommunerna har varit att kvaliteten i social- tjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor och barn ska utvecklas och bli mer likvärdig över landet. Målet för medlen till ideella föreningar har varit att utveckla sådan verksamhet på lokal nivå som förbättrar det direkta stödet till den enskilda individen. Syftet med nationellt och regionalt kompetensstöd har varit att höja kunskapen hos kommuner och ideella föreningar. Det över- gripande ansvaret för att samordna och följa upp satsningen 2012–2014 har legat på Social- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 styrelsen, som avrapporterat hur medlen använts och resultatet av satsningen. Det treåriga uppdraget slutredovisades av (S2011/11337/FST). I slutredo- visningen ingick en extern utvärdering av sats- ningen som genomförts av () vid uni- versitet. Av utvärderingarna framgår att Social- styrelsen och länsstyrelserna genom kompetens- stödet har skapat en fungerande struktur för att nå ut till profession och verksamhet med norme- ring och kunskapsstöd inom området. Läns- styrelserna har också kunnat följa utvecklingen regionalt och lokalt samt fånga upp nya utveck- lingsområden. Den regionala stödstrukturen ger således förutsättningar för kommuner och ideella föreningar att utveckla kvaliteten i arbetet. Flera kommuner har börjat organisera arbetet med våld i nära relationer så att det ingår i soci- altjänstens ordinarie verksamhetsplanering och i kommunens ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. Samtliga länsstyrelser har upp- märksammat särskilt utsatta grupper. Några länsstyrelser har skapat nätverk för olika yrkeskategorier inom , vilka har erbjudits fördjupad kunskap. Det gäller t.ex. personal som arbetar med äldre och med pers- oner med funktionsnedsättningar. Vidare har utbildningsinsatser anordnats i samverkan med kommuner och landsting. Barns rätt till stöd och skydd när de lever med våld i familjen är ett område som har lyfts fram av de flesta länsstyrelser. I detta arbete ingår metodstöd som kan användas i arbete med barn och ungdomar som är utsatta för våld. Flera kommuner samverkar kring gemen- samma insatser i form av t.ex. kompetenscenter eller barnahus. Detta har i sin tur bidragit till att socialnämndens ansvar för barn som har utsatts för våld eller bevittnat våld har synliggjorts i större utsträckning. Brister i stöd till våldsutsatta barn har på regeringens uppdrag undersökt stödet till barn som upplevt våld i familjen. Myndigheten har vidare utvecklat och prövat en metod för att samla in underlag för att bedöma risken för att barn ska utsättas för våld i sin familj. Resultatet visar att det alltför sällan görs risk- och skyddsbedömningar av barn inom barn- och ungdomspsykiatrin och , särskilt inom familjerätten. hade t.ex. av kommunerna rutiner för att säkra att barn som vistas i skyddat boende får möjlighet att gå i skolan.81 Säker vård och omsorg Dödsfallsutredningar visar på strukturella brister dödas i genomsnitt 5–6 barn och ca 13 kvinnor och 4 män avlider till följd av ett brott av en närstående. Sett ur ett längre perspektiv är det en relativt kraftig minskning av antalet dödsfall, men senare år har antalet dödsfall till följd av brott varit för både barn och vuxna. har dock siffran sjunkit från 17 till 13 dödade kvinnor.82 , ska enligt lagen (2007:606) om utredning av vissa dödsfall, utreda dödsfallen för att finna strukt- brister i myndigheternas hantering. Granskningarna gäller ärenden där kvinnor såväl som män dör till följd av brott från närstående. Rapporten 2016 visar att det finns ett bra skyddsnät generellt men behovet av samverkan och metodutveckling inom psykatrin, mödra- och barnhälsovården och missbruksvården lyfts fram. har omorgani- serat och förstärkt utredningsverksamheten. De familjerättsliga frågorna avser frågor inom om barns vårdnad, boende och umgänge, fastställande av faderskap och föräldra- skap samt samarbetsamtal och familjerådgivning. Området omfattar även utredning och stöd i samband med internationell adoption. berörs ca 50 000 barn av föräldrars separation. av alla föräldrar som separerar har fortsatt gemensam vårdnad. En del av föräldrarna har en så svår konflikt att det inte är möjligt att samarbeta i frågor som rör barnet eller enas om barnets framtid. Enligt forskning får uppskattningsvis ca 10 000 barn upp- 81Öppna jämförelser – stöd till brottsoffer (2015). leva att deras föräldrar strider i domstol.83 An- talet vårdnadsmål i domstol har ökat då den senaste lagreformen inom området genomfördes.84 var drygt 6 200 (barn (0–) aktuella för utredningar om vårdnad, boende eller umgänge inom den kommunala social- tjänsten, jämfört med 6 900 barn . Ökningen av vårdnadsmål i domstol förefaller inte avspegla sig i utredningar om vårdnad, boende och umgänge. Antal barn som varit föremål för s.k. snabbupplysning från socialnämnden har dock ökat och uppgick till ca 11 300 jämfört med 10 900 . har dessa ökat med i genomsnitt . deltog föräldrar till ca 21 200 barn i åldrarna 0–i samarbetssamtal jämfört med 21 2014. Kommunerna har även ansvar för att bistå de föräldrar som vill träffa avtal om barns vårdnad, boende och umgänge i samband med en se- paration. tecknades knappt 3 400 sådana avtal, varav gällde vårdnad, boende och resterande um- gänge.85 tecknades något fler, 3 500 avtal. Även faderskapsutredningar ökar i omfattning i förhållande till antal födda barn. I ett längre tidsperspektiv beror detta på att allt fler par får barn utan att vara gifta. pågick drygt 75 000 faderskapsutredningar, vilket innebär att av samtliga födda barn berördes av en faderskapsutredning. av dessa avslutades med en bekräftelse av fader- skapet. Den familjerättsliga statistiken från Social- styrelsen är inte könsuppdelad. 83Barnets bästa i vårdnadstvister (A.Rejmer 2014). 84Familjerätt 2014 (2015). 85Familjerätt 2015 (2016) denna fördelning av vad avtalen reglerar har varit . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 7.3 Antal hemmaboende barn som upplevt en separation (inkl. ombildade hushåll) –2015 (SCB) 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Antal barn som upplevt en separation Andel av totala antalet barn i landet Diagram 7.4 Antal barn som varit föremål för familje- rättsliga insatser inom – 2015 () 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Antal barn som det lämnas snabbyttrande för Antal barn som är föremål för utredning om vårdnad,boende och Antal barn vars föräldrar deltar i samarbetssamtal Antal barn vars föräldrar ingår avtal inom om vårdnad, boende och umgänge 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En myndighet med samlat statligt ansvar för vissa familjefrågor Regeringen samlade , genom beslut om ändring i instruktionen för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (), det stat- liga ansvaret för familjerättsliga frågor inom , internationella adoptioner och föräldraskapsstöd i en myndighet (SFS 2015:390). Bakgrunden till förändringen är att regeringen såg behovet av en förbättrad, effektivare och mer ändamålsenliga organisering på nationell nivå av frågorna. I syfte att bättre spegla det utökade ansvarsområdet har myndig- hetens namn ändrats till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF). Att samla det statliga ansvaret för myndighet- ens ansvarsområden i en myndighet ger bättre förutsättningar för ett tydligt barnrätts- perspektiv. Det ger också bättre möjligheter för en helhetssyn på olika barnfamiljers situation, förutsättningar och behov med utgångspunkt i barnets bästa. Att samla det statliga ansvaret i en myndighet skapar dessutom bättre förutsätt- ningar för ett mer jämlikt, jämställt och tillgäng- ligt stöd till barn och föräldrar inom de berörda verksamhetsområden som bättre svarar mot de olika behov som finns i dagens moderna familjer. Dagens familjer ser olika ut och har olika behov. Ett samlat statligt ansvar för de aktuella verk- samhetsområdena ökar även möjligheterna för ett preventivt arbete där risker så som eska- lerande konflikter mellan föräldrar tidigare kan motverkas genom stödinsatser. I och med orga- nisationsförändringen har en mer sammanhållen adoptionsprocess skapats där kompetens kan samlas och resurser användas mer effektivt. Effekter och erfarenheter av samarbetssamtal Regeringen gav 2014 i uppdrag att kartlägga föräldrars erfarenheter av del- tagande i samarbetssamtal, hur samtal har initi- erats och dess preventiva verkan. Myndigheten har också haft i uppdrag att analysera om sam- talen har lett till att domstolsprocesser har kunnat undvikas. Utifrån kartläggningen ska myndigheten överväga om åtgärder behöver vidtas och vid behov lämna förslag till sådana åtgärder. Uppdraget har besvarats av MFoF (S2016/03737/FST). Av redovisningen framkommer att samarbets- samtal hjälper en stor grupp föräldrar att nå samförståndslösningar och att domstolsprocess- er undviks. ser många föräldrar ett behov av ytterligare stöd både för sig och för barnet. av de föräldrar som deltagit i studien uppger att de gjort någon form av över- enskommelse i samband med samtalen. En stor andel, av föräldrarna kommer tillbaka för fler samtal i ett senare sammanhang. Organisationsformen för samtalen har betydelse för kommunernas möjligheter att erbjuda er- farna och välutbildade samtalsledare. Det finns brister när det gäller samtalsledarnas utbild- ningsnivå, nästan hälften () av dem saknar utbildning för att arbeta med samarbets- samtal och i flertalet kommuner används inte specifika metoder eller verktyg för samtalen. Barn kommer (i av ärendena) till tals i samband med samarbetssamtal. MFoF har lämnat förslag på olika åtgärder för hur myndigheten kan ge stöd i hand- läggning. Försöksverksamhet med samverkansteam pågår Stiftelsen har beviljats medel för att bedriva försöksverksamhet med tvärprofessionellt stöd till föräldrar och barn i samband med konflikt eller separation i form av samverkansteam (dnr S2014/03297/FST). För- söksverksamheten pågår i ett antal kommuner och bedrivs i dialog med Social- departementet. Behov av att stärka barnrättsperspektivet inom det familjerättsliga området Av tidigare redovisning fram- kommer att det finns brister i barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge.86 Samtalsmiljön och metoderna för samtal är inte tillräckligt anpassade till barnen. redovisningar visar också att det finns brister i umgängesstödet, bl.a. är socialnämndens inform- ation om umgängesstöd otydlig och social- nämnder har inte alltid möjlighet att anpassa stödet till barnets behov.87 Det har vidare i olika sammanhang gjorts gällande att riskbedöm- ningar inte görs i tillräcklig utsträckning av om barn som är föremål för utredning om vårdnad, 86Barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge (2014). 87Familjerätt - Kommunernas arbete med umgängestöd (dnr S2013/9138/FST). boende och umgänge far illa och att de riskbe- dömningar som görs i vissa fall är bristfälliga. adopterades ungefär lika många barn till genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna som under före- gående år, dvs. 336 , varav 111 flickor och 225 pojkar, och 345 , varav 130 flickor och 215 pojkar. Sammantaget har dock antalet barn minskat kraftigt . För att ge en bild av utvecklingen kan anges att det –2010 kom i genomsnitt 692 barn och –2015 endast 405. Minsk- ningen har skett i takt med att den ekonomiska och sociala situationen, och därmed också familj- ernas möjligheter att själva sörja för sina barn, förbättrats i ursprungsländerna. MFoF har framfört till regeringen att det bör utredas hur adoptionsförmedlingsverksamheten kan anpassas till dagens förhållanden i syfte att säkerställa en förmedling i enlighet med princip- en om barnets bästa. Den organisatoriska grund- en, där förmedlingen sker med hjälp av ideella adoptionsorganisationer och där varje enskild kommun ansvarar för medgivande och stöd, lades för . Stora föränd- ringar har skett med en kraftig minskning i antalet adoptioner och mer kom- plexa ärenden vilket gett upphov till allt större svårigheter för aktörerna i adoptionsprocessen att upprätthålla kompetens och kvalitet. Enligt MFoF finns det särskilda svårigheter att säkerställa att enskilda adoptioner, dvs. adoptioner som inte behöver förmedlas via en auktoriserad adoptionsorganisation t.ex. på grund av släktskap eller en tilltänkt förälders egen anknytning till ursprungslandet, är till barnets bästa. Det kan t.ex. röra sig om svårig- heter att bedöma om barnet i själva verket lever i en fungerande familjesituation i hemlandet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förbättrade organisatoriska förutsättningar på nationell nivå har det statliga ansvaret för stöd till föräldrar i föräldraskapet samlats hos Myndig- heten för familjerätt och föräldraskapsstöd, MFoF (se ovan under avsnitt Familjerätt). Detta innebär bättre förutsättningar för ett mer jäm- likt, jämställt och tillgängligt stöd. En regional stödstruktur för att möta huvudmännens stödbehov Länsstyrelserna har fortsatt att bygga upp den regionala stödstrukturen för föräldra- skapsstödet inom ramen för ett regeringsupp- drag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra föräldrastödjande aktörer i arbetet med att utveckla ett universellt, kun- skapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren i respektive län. Uppdraget har mötts av stort intresse och engagemang från huvudmännens sida där intresset för att utveckla stöd till nyanlända för- äldrar och föräldrar med utländsk bakgrund varit särskilt uttalat. Arbetet har bestått dels i fortsatt gemensam kompetensutveckling, erfarenhetsut- byte och samverkan på regional nivå i syfte att lägga en stabil grund för stödstrukturen, dels i insatser riktade till kommuner och andra aktörer som erbjuder stödet till föräldrarna. har 244 kommuner nåtts av stödjande insatser från länsstyrelsernas sida, som t.ex. stöd att identifiera mål- och styrdokument och kun- skapshöjande insatser till politiker, besluts- fattare, föräldrastödjande aktörer och tonårsför- äldrar. Skriftligt material och filmer tas fram till kommuner och andra aktörer med konkreta råd i arbetet med att ge stöd i föräldraskapet till för- äldrar med tonårsbarn. Det finns inte uppgifter att tillgå om antal föräldrar som nåtts av in- satserna. Således finns det heller inte könsupp- delad statistik på området. 88 Årsredovisning , (Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 2016). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det saknas fortfarande i många kommuner och län en helhetsbild över vilket föräldraskaps- stöd som föräldrar erbjuds och insatserna minskar i antal ju äldre barnen blir. Det finns därför enligt länsstyrelserna behov av stöd i att formulera konkreta handlingsplaner. Länsstyrel- serna rapporterar även att de ser behov av att uppdraget breddas till att omfatta barnets hela uppväxt, inte bara tonårstiden. Det skulle bättre möta huvudmännens behov och bättre bidra till att uppnå regeringens mål på området om stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt. Läns- styrelserna ser vidare behov av en tydligare ansvarskedja mellan nationell, regional och lokal nivå på föräldraskapsstödsområdet.89 Mer kunskap om behoven av föräldraskapsstöd inom hälso- och sjukvården har haft regeringens uppdrag att kartlägga förekomst, hinder och utvecklings- möjligheter vad gäller stöd till föräldrar i för- äldraskapet inom hälso- och sjukvården. lämnade sin slutrapport till regeringen.90 pekar på behovet av förbättrad uppföljning, kompetensutveckling, nationellt kunskapsstöd om metoder, arbetssätt och arbetsformer, samt en tydlig ansvarskedja från nationell till regional nivå. Rapporten bereds i . Ökad kompetens genom utbildning i föräldraskapsstödjande arbete Kompetensen hos huvudmän och andra aktörer som arbetar med föräldraskapsstöd i landet be- döms ha ökat genom den utbildning i föräldraskapsstödjande arbete vid uni- versitet som regeringen gett Folkhälsomyndig- heten i uppdrag att anordna. I sin slutrapport rapporterar att utbild- ningen fyllt sitt syfte väl, dvs. att ge deltagarna kompetensförstärkning och stöd för lokal ut- veckling av föräldraskapsstöd. Föräldraskaps- stöd förs fram som en viktig insats för att främja barns och ungas utveckling, hälsa och skol- prestationer, ett jämställt och jämlikt föräldra- 7.7Resultatredovisning – Personer med funktionsnedsättning 7.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Inom kapitlet Funktionshinderspolitik (avsnitt 6) redovisas det sektorsövergripande arbetet för att genomföra och följa upp funktionshinders- politiken och en del sektorsövergripande åt- gärder. I detta kapitel redovisas stödinsatser till personer med funktionsnedsättning. Det avser främst insatser enligt SoL och LSS, inklusive assistansersättning enligt socialförsäkrings- balken, men även bilstöd och övriga statliga stöd. De insatser som görs inom dessa områden genomförs framför allt av kommuner som är huvudmän för insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Staten är ansvarig för assistansersättningen och bilstödet. För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultat inom området används dels de övergrip- ande bedömningsgrunder som presenteras i början av kapitlet, dels ett antal bakgrunds- indikatorer och ett antal resultatindikatorer. Indikatorerna som används för kvinnor och män respektive flickor och pojkar är följande: −antal personer med insatser enligt LSS och kostnader för detta, −antal anmälningar enligt SoL och LSS, −antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning, och −antal personer som beviljats bilstöd och kostnader för bilstöd 89 Länsstyrelserna stödjer och samordnar föräldrastödsarbetet – 91 återrapportering av regeringsuppdrag om verksamhet 2015 (Länsstyrelserna 2016). fortsatt utbildning i föräldrastödjande arbete ( 90 Föräldrastöd inom hälso- och sjukvård (2015). Brukarinflytandet har ökat när det gäller stöd till personer med funktionsnedsättning. Det är ett av resultaten som presenteras i och stöd till personer med funktionsnedsättning (2016). Nio av tio kom- muner har ett råd för funktionshinders- frågor. Ökat brukarinflytande har varit ett av målen för den nationella satsningen på evidens- baserad praktik inom funktionshindersomsorg- en. Otydlig lagstiftning om assistansersättning försvårar rättssäker bedömning Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har på uppdrag av regeringen, genomlyst och konkreti- serat problem som finns med nuvarande lag- stiftning om assistansersättning.92 De problem som har identifierats gäller otydlig lagstiftning, delat huvudmannaskap, incitamentsproblem, begränsade möjligheter till kontroll och integri- tetsproblem. Otydligheterna i lagstiftningen handlar bl.a. om att centrala begrepp i lagen inte har defini- erats och att det heller inte tydligt framgår i lagen vilka behov som ska tillgodoses. Det gör att det blir svårt för att göra en enhetlig, transparent och rättssäker bedöm- ning av de assistansberättigades behov. Det genomsnittliga antalet timmar ökar kontinuerligt enligt vilket innebär att även utgifterna för assistansersättningen ökar kontinuerligt. Diagram 7.5 visar utvecklingen av kostnaderna för personlig assistans . 92 Assistansersättningen – Brister i lagstiftning och tillämpning, Rapport 2015:9, ISF 2015. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 7.5 Kostnader för personlig assistans Det delade ansvaret mellan kommunerna och skapar oklarheter om hur olika myndigheters beslut ska relateras till varandra, och i förhållande till assistansersätt- ningen. Delat huvudmannaskap för personlig assistans medför också andra problem, såsom t.ex. svårigheter med gränsdragning mellan as- sistansersättning, andra kommunala insatser och sjukvård. Åtgärder för att säkerställa en mer rättssäker hantering av assistansersättning har på regeringens uppdrag genomfört åtgärder dels för att minska risken för felaktiga utbetalningar och överutnyttjande, som kan minska regionala skillnader relaterade till handläggning, dels för att höja kvaliteten i de medicinska underlagen. Dessa åtgärder redovisades till regeringen (S2014/00398/FST). Samtliga kontroller som sker i handläggningen av assistansersättningen är . En av de viktigaste åtgärderna mot felaktiga utbetalningar är arbetet med ett utvecklat it-stöd som inklude- rar ett nytt handläggningsstöd och s.k. smarta kontroller. Kontrollerna har utvecklat utifrån olika sorters riskprofiler. Systemet driftsattes och För- säkringskassan planerar att påbörja driftsätt- ningen av det nya handläggarstödet vilket pågår fram till . Nya uppgifter och statistik med högre kvalitet kommer sedan att kunna levereras. Av rapporten framgår även att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har utökat informationsutbytet med andra myn- digheter för att bättre fånga upp riskbeteenden runt anordnarna. En enhetlig modell för beräk- ning av antalet assistanstimmar har införts i syfte att få statistik inom nya områden. En viktig del i att minska felaktiga utbetalningar är att höja kvaliteten i de medicinska underlagen, bl.a. pågår ett arbete med att ta fram och testa en blankett för ett läkarutlåtande för assistansersättning. Det pågår också ett arbete med att införa efterskotts- betalning. Inspektionen för vård och omsorg () har bedrivit utvecklingsarbete för att skapa förutsättningar att ta fram könsuppdelad statistik.