prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Beloppet är redovisat struktur avseende anslag 14:4 Särskilt utbildningsstöd enligt beslut (prop. 2015/16:100, bet.2015/16:KU23, rskr.2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden). Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel innevarande år. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebeta- lare är lägre än vad som är inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är hänförbara till utgifts- område 17. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17 Omsättning i ideella föreningar Totalt för utgiftsområde 17 1 Ett ”–” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Enligt 16 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, får avdrag göras för bidrag som lämnas till . För sådana bidrag och avgifter till som avses i filmavtalet får avdrag göras, enligt 16 kap. 11 § IL, fram tills att filmavtalet upphör . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Försäljning av 000 kr/år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § mervärdes- skattelagen (1994:200), förkortad ML, försälj- ningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konst- verket. Undantaget ger upphov till en skatte- utgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för syn- skadade och andra varor som gör skrift tillgäng- lig för personer med nedsatt läsförmåga. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatte- utgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målar- böcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till konserter, cirkus-, teater-, opera- och balettföreställningar eller liknande före- ställningar nedsatt till . (höjs skattesatsen för tillträde till biografföreställningar från .) Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bolagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för upphovsrätter nedsatt till . Skattesatsen gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upp- hovsrättsligt skyddade litterära eller konstnärliga verk. Nedsättningen gäller inte för upplåtelse eller överlåtelse av fotografier, reklamprodukter, system och program för automatisk databehand- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ling eller film eller liknande upptagning av information. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning i djurparker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Försäljning av konstverk ≥ /år Enligt 7 kap. 1 § ML är skattesatsen för försäljning av konstverk för eller mer nedsatt till . Detta gäller om konstverket vid försäljningen ägs av upp- hovsmannen eller dennes dödsbo. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte uppgår till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980) undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verk- samhet räknas inte som ekonomisk verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. Av 4 kap. 8 § ML följer att denna verksamhet inte är skattskyldig. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är, om bestämmelserna i 7 kap. 3–11 §§ IL är uppfyllda, befriade från skatt- skyldighet för all inkomst utom vissa rörelse- inkomster. beslutade (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrande- friheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpoli- tiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det finns även riksdagsbundna mål inom litte- ratur och läsfrämjande, inom film, arkitektur, formgivning och design, inom arkivområdet samt inom kulturmiljöområdet. Dessa mål anges i respektive underindelat avsnitt där resultaten för dessa områden redovisas. Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån enga- gemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila sam- hället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opin- ionsbildare och med en mångfald verksam- heter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motio- nera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspek- tiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Tio mätbara mål har redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Målen är följande: –Tillgänglig natur för alla –Starkt engagemang och samverkan –Tillgång till natur för friluftsliv –Attraktiv tätortsnära natur –Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling –Skyddade områden som resurs för friluftslivet –Ett rikt friluftsliv i skolan –Friluftsliv för god folkhälsa –God kunskap om friluftslivet De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna är ett stöd i genomförande av åtgärder. De är också underlag för att kunna mäta och följa upp målen samt för att kunna fortsätta utveckla frilufts- livspolitiken. har beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) att hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till fri- luftsorganisationer ska ligga hos samarbets- organisationen . Målet för folkbildningspolitiken är att folkbild- ningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Över- skottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för utgiftsområdet lämnas i respektive underindelat avsnitt där resultatredovisningen också redo- visas. I detta avsnitt redovisas endast samman- fattande resultatbedömningar för utgifts- området. Att skapa fler möjligheter i hela landet för människor att ta del av och utöva kultur är en av regeringens viktigaste kulturpolitiska priorite- ringar. Regeringen bedömer att de statligt stödda verksamheterna erbjuder ett konstnärligt utbud med både spets och bredd. Vidare genomförs förbättringar när det gäller tillgängligheten på många sätt. Exempel på detta är museernas arbete för att förbättra tillgången till det gemen- samma kulturarvet genom bl.a. olika innovativa tekniska lösningar. Införandet av fri entré vid vissa statliga museer kan bidra till att undanröja hinder för den som är museiovan och att minska socio-ekonomisk ojämlikhet. Digitaliseringen av biograferna och framväxten av nya digitala vis- ningsformer för film har skapat möjligheter till såväl ett ökat och mer flexibelt utbud i hela landet som en förbättrad tillgänglighet. Det finns också områden med framtida utmaningar. Ett sådant område är den grund- läggande tillgängligheten som syftar till att personer med funktionsnedsättning ska kunna ta del av och utöva kultur på samma villkor som andra. Vidare behöver villkoren för de konst- närligt verksamma uppmärksammas och de stat- liga insatserna inom detta område anpassas till dagens behov. En annan utmaning framöver är den sjunk- ande läsförmågan. Biblioteken har en viktig roll för att bl.a. stimulera barns och ungas intresse för läsning och litteratur. Mot den bakgrunden har regeringen gett Kungl. i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteks- strategi för att bibehålla och utveckla en biblio- teksverksamhet av hög kvalitet i hela landet och uppfylla kraven i bibliotekslagen. Regeringen bedömer att det statliga kultur- miljöarbetet fungerat väl och spelar en allt viktig- are roll för ett hållbart samhälle. Satsningar på internationellt kulturutbyte har haft en positiv påverkan på konstnärernas möj- ligheter till försörjning. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på olika sätt har bidragit till uppfyllelse av medie- områdets mål att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det har bl.a. skett genom de villkor som meddelats för radio och tv i allmänhetens tjänst, föränd- ringarna av presstödet, införandet av det nya utvecklingsstödet till tryckta allmänna nyhets- tidningar och den genomförda övergången till den nya taltidningsmodellen. Till måluppfyll- elsen bidrar även den verksamhet som bedrivs vid myndigheter och institutioner, bl.a. Statens medieråds arbete för att skydda barn och unga från skadlig mediepåverkan respektive öka deras medie- och informationskunnighet. De snabba förändringarna inom medieområdet innebär stora utmaningar och ställer krav på utvärdering och anpassning av de statliga insats- erna för att de fortsatt ska vara effektiva och ändamålsenliga. Regeringen bedömer att statens stöd till trossamfund har bidragit till uppfyllelse av målet att stödet ska skapa förutsättningar för tros- samfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Ett flertal av stöd till trossamfunds aktiviteter har direkt gett tros- samfunden förbättrade förutsättningar att kunna bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. Regeringen bedömer att insatser för att stärka den administrativa och organisatoriska kompetensen är avgörande för att många trossamfund ska klara av att utvecklas. Regeringen bedömer att behovet av samarbete och samtal över religionsgränserna har ökat som en följd av religiöst färgade konflikter i vår omvärld och ett ökat flyktingmottagande i . Trossamfundens arbete för att utgöra ett forum för möten mellan människor med olika kulturell bakgrund har bidragit positivt till samhällsutvecklingen. Regeringens prioriteringar inom ungdoms- politiken är ungas etablering i arbets- och sam- hällslivet, makt och delaktighet samt fritid, organisering och välmående. En prioriterad fråga inom ungdomspolitiken är ungas etablering i arbets- och samhällslivet. Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungas etablering i arbets- och samhälls- livet. MUCF ska även beskriva nationella och lokala verksamheter som arbetar för att främja ungas etablering. En delrapport med inriktning på unga nyanlända kvinnors och mäns villkor ska lämnas senast och en slut- rapport . Regeringen ser det som särskilt angeläget att främja samhällets insatser för unga som varken arbetar eller studerar. beslutade regeringen om Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (dnr U2015/05478/UF). Strategin innehåller åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta –2018 för unga som varken arbetar eller studerar. Åtgärderna fokuserar på ökad samverkan mellan berörda aktörer, ökad kunskap om unga som varken arbetar eller studerar och insatser riktade direkt till målgruppen. Regeringen har vidare utsett en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06) som ska främja samverkan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mellan myndigheter, kommuner och organisa- tioner kring insatser för målgruppen. I samord- narens uppdrag ingår också att systematiskt samla in och analysera kunskap om insatser till målgruppen för att främja kunskaps- och erfarenhetsbaserade insatser och utveckla insatsernas kvalitet. har regeringen genomfört flera insatser för att stimulera unga, såväl unga kvinnor som unga män, att delta i den lokala demokratin för att ge möjligheter för ungas röster att höras. Regeringen har gett MUCF i uppdrag att genomföra en kartläggning av den öppna fritids- verksamheten som ska redovisas . MUCF har även fått i uppdrag att kartlägga och sprida goda exempel om hur det unga civil- samhället skapar mötesplatser för unga nyan- lända och lämna förslag på hur denna typ av verksamheter kan stödjas genom ytterligare åtgärder (dnr U2015/05946/UF). Politik för det civila samhället Regeringen gör bedömningen att statens insatser på civilsamhällesområdet har bidragit till att uppfylla målet för politiken, som är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Målet ska uppfyllas i dialog med civilsamhällets organisationer. Många civilsamhällesorganisationer har bedrivit ett intensivt arbete för och till- sammans med människor på flykt. tillfördes organisationer i det civila sam- hället och trossamfund för asylsökande och till att främja medel har skapat förutsättningar för civilsam- hället att stärka kapaciteten i sitt arbete. Genom den så kallade sakrådsmodellen har regeringen tillsammans med organisationer skapat ytterligare ett verktyg i syfte att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i sakfrågor. Kunskapen om det civila samhället har fördjupats genom forskningsprogrammet för det civila samhället som bedrivs av , SCB:s statistikuppdrag och arbetet som Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) bedriver när det gäller att ta fram, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samla och sprida kunskap om civilsamhället. Ett exempel är , en vägledning för kommuner och civilsamhället kring insatser för nyanlända, som MUCF har tagit fram och sprider till relevanta aktörer. Barn och ungdomar deltar i stor utsträckning i den demokratiskt organiserade idrottsverk- samheten runt om i vårt land. Betydande ideella insatser görs bland ledare och funktionärer i föreningslivet lokalt, regionalt och centralt. Att idrottsverksamheten för barn och unga bedrivs ur ett barnrättsperspektiv är en förutsättning för att få del av statens stöd till idrotten. I det ingår barnets rätt till inflytande över sitt idrottande. Barnens positiva upplevelse av idrottandet ska stå i centrum, inte deras utveckling till senior- idrottare. Trots att idrotten fortsätter att på bred front engagera människor i fysisk aktivitet och ideellt arbete ser vi fortsatt en minskning i antalet deltagartillfällen inom barn- och ungdoms- idrotten. Idrotten är öppen för alla men det finns fortfarande grupper som i mindre utsträckning deltar inom idrotten. Regeringen välkomnar att det inom idrottsrörelsen nu pågår ett aktivt arbete för att inkludera fler grupper i den idrottsliga gemenskapen. I den av 2015 beslutade nya strategin för svensk idrott är en av de tydligaste förändring- arna i färdriktningen mot 2025, att idrotts- rörelsen ska fokusera på ett livslångt idrottande, oavsett ålder, bakgrund eller ambitionsnivå. Genomförandet av strategin kan få betydelse för att särskilt erbjuda tonåringar att idrotta längre i föreningslivet. Andra utmaningar som idrottsrörelsen står inför är att värna och utveckla förenings- demokratin, uppnå jämställdhet i beslutande organ och inom idrotten i stort, arbetet mot uppgjorda matcher och insatser mot dopning. Idrottsrörelsen har även andra etiska frågor som måste synliggöras och hanteras. Trots att idrottsrörelsen har utmaningar att fortsätta arbeta aktivt med är regeringens bedömning att idrottspolitikens mål i många delar är uppfyllda. bedömer i sin första upp- följning av friluftslivsmålen att två av målen har en positiv utveckling , fem mål har en neutral utveckling, två mål har en oklar utveck- ling och ett mål har en negativ utveckling. Regeringen bedömer att ansvaret för frilufts- livsfrågor måste bli tydligare och att samarbetet mellan myndigheter med ansvar för frilufts- livsfrågor behöver utvecklas. Friluftsorganisationerna skapar intresse och möjligheter för barn och vuxna att utöva frilufts- aktiviteter, motionera och uppleva naturen. Organisationerna skapar också mötesplatser i naturen för människor med olika bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen. Regeringen konstaterar att det statliga bidraget till friluftsorganisationer väl upp- fyller bidragets syfte och att anslaget ger goda samhällseffekter. I budgetpropositionen ökade rege- ringen det statliga bidraget till friluftsorganisa- tioner med och framåt. Statens bidrag till folkbildningen har fyra syften, varav ett är att bidra till att utjämna utbildnings- klyftorna i samhället. Regeringen bedömer att folkbildningen uppnår syftena med bidraget till folkbildningen vilket bl.a. bekräftas av den delrapport avseende utvärdering av folkbild- ningen som Statskontoret redovisade . De verksamheter som Statskontoret har undersökt uppnår i hög grad statens syften med bidraget till folkbildningen. Denna bild av folk- bildningen delades även i hög grad av de olika grupper som ingick i utvärderingen. Regeringen har därför tillfört medel för mot- svarande 3 000 utbildningsplatser på allmän och särskild kurs. Satsningen på studieförbundens verksamheter för asylsökande och nyanlända i anläggnings- boende, som initierades , Svenska från dag ett, har varit framgångsrik och har inneburit att målgruppen fått möjlighet att utöka sina kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Regeringen har därför haft inriktningen att utöka denna satsning. beslut om propositionen Våränd- ringsbudget tillfördes för en utökning av dessa verksamheter. Av dessa medel skulle fördelas till folkhögskolorna och till studieförbunden. och särskilt har antalet personer som invandrat till ökat i hög omfattning vilket har inneburit ett kraftigt utökat behov av kontakttolkar. Detta bekräftas av den rapport om samhällets behov av kontakttolkar som Myndigheten för yrkes- högskolan redovisade . Regeringen har förstärkt bidraget till kontakt- tolkutbildning vilket har inneburit en utökning av antalet utbildningsplatser i kontakttolkutbild- ningen och förbättrade möjligheter till validering för verksamma tolkar. Vidare har fler kompe- tenshöjande kurser kunnat genomföras.