prop · H303165 · 2016-04-15 00:00:00 — 22 22 kap. 6 § (1998:808). R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N med fokus på utvecklingen av mängden gruvavfall samt bakomliggande faktorer till den utvecklingen. I kapitel 3 beskrivs hur ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet fastställs, samt bevakningen av dessa säkerheter. Kapitel 4 beskriver Bergsstatens gruvtillsyn samt länsstyrelsernas miljötillsyn på området. I kapitel 5 redovisas exempel på nedlagda gruvor som har medfört stora statliga utgifter för efterbehandling. Kapitlet beskriver också ekonomiska förutsättningar för efterbehandling av gruvor på lång sikt. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Den svenska gruvnäringen och dess avfall I detta kapitel redovisar en översikt av den svenska gruvnäringen bland annat ifråga om inkomster till staten, sysselsättning och beslutsprocessen för att starta en gruva. beskriver också miljöpåverkan från främst gruvavfall samt utvecklingen av avfallsmängderna från gruvverksamhet. Gruvnäringen har länge varit en viktig del av svensk industri. I förhållande till andra EU-länder är gruvnäring fortfarande stor. fanns nästan 500 gruvor23 i . Dessa producerade knappt malm . fanns omkring 100 gruvor som producerade ungefär malm . bryts malm i ett drygt tiotal gruvor. De flesta gruvorna finns i tre malmregioner som utgörs av , och Bergslagen.24 geologiska undersökning (SGU) bedömde 2013 att produktionen av malm i svenska gruvor kan komma att uppgå till 2020. Bedömningen byggde på att antalet gruvor skulle öka till 2020.25 På grund av rådande metallpriser på världsmarknaden har det skett en nedgång i gruvbranschen och ett flertal gruvprojekt är lagda på is. Prognosen för produktionen 2020 ligger nu på cirka 85 till 95 miljoner ton.26 23Enligt den dåvarande definitionen av vad som är en gruva. 24SGU:s webbplats: , besökt . 25Regeringskansliet (2013), mineralstrategi, s.11. Regeringen framhöll att prognosen byggde på att samtliga bearbetningskoncessioner blev en aktiv gruva. 26E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Figur 1 Metallgruvor i Källa: bearbetning utifrån kartor i SGU:s Bergverksstatistik 2013 och 2014 Anmärkning: Vissa gruvor (Tapuli och ) är inte i drift. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringen antog 2013 mineralstrategi, som syftar till att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen så att behåller sin position som EU:s ledande gruvland. Mineraltillgångarna ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. I strategin identifierar regeringen följande strategiska områden för en långsiktigt hållbar mineralanvändning: •en gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar •dialog och samverkan som främjar innovation och tillväxt •ramvillkor och infrastruktur för konkurrenskraft och tillväxt •en innovativ gruv- och mineralnäring med en excellent kunskapsbas •en internationellt välkänd, aktiv och attraktiv gruv- och mineralnäring.27 Strategin fokuserar inte på frågor om hantering av gruvavfall kopplat till ekonomiska säkerheter, med undantag för att regeringen anger att avfallshanteringsplan och ekonomisk säkerhet ingår i samband med prövningen av tillstånd för gruvverksamhet. Som ett led i arbetet utifrån strategin gav regeringen dock SGU i uppdrag att i samråd med kartlägga och analysera utvinnings- och återvinningspotentialen för svenska metall- och mineraltillgångar.28 2.1.2Inkomster till staten och andel av BNP Statens inkomster från gruvnäringen avser främst skatt på inkomst av näringsverksamhet (bolagsskatt) från gruvföretag och utdelning från det statliga gruvföretaget mer betydande inkomster utgörs av sociala avgifter som arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt på pensionskostnader. När det gäller skatteinkomster från gruvnäringen, uppgick exempelvis gruvföretagens bolagsskatt till totalt för . Av det beloppet stod ett företag för cirka 1,2 miljarder kronor.30 uppgick utdelningen från det statliga gruvföretaget till 3,5 miljarder kronor.31 27Regeringskansliet (2013), mineralstrategi, s. 4 f. 28SGU, Uppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotential för svenska metall- och mineraltillgångar, . 29Till övriga inkomster till staten hör bland annat arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt på pensionskostnader. 30E-post från , avseende SNI-grupp B. För uppgick bolagsskatten för SNI-grupp B till , e-post från . 31Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 46. uppgick utdelning till och uppgick utdelning till . , Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2014, s. 69. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Endast en liten del av statens inkomster från gruvnäringen kommer från mineralersättningen. Innehavaren av en bearbetningskoncession ska betala en ersättning på av det beräknade värdet av de som brutits inom koncessionsområdet . Av ersättningen ska tillfalla fastighetsägaren och tillfalla staten.32 För perioden –uppgick den sammanlagda mineralersättningen till och den del som tillfaller staten är cirka 6,8 miljoner kronor.33 Regeringen framhöll 2004 att den del som tillfaller staten bör användas till forskning och utveckling inom området långsiktigt hållbar utveckling av mineralresurser, genom att anslaget för geovetenskaplig forskning förstärks motsvarande de beräknade intäkterna. Regeringen menade dock att det troligen kommer dröja innan medlen kan finansiera mer omfattande forskning.34 Företrädare för uppger att myndighetens anslag för geovetenskaplig forskning inte har förstärkts med medel från mineralersättningen.35 Branschens omsättning och andel av BNP Diagram 1 nedan visar gruvbranschens förädlingsvärde uttryckt som andel av BNP för perioden –2012. Av diagrammet framgår att branschens förädlingsvärde som andel av BNP varierar kraftigt . fördubblades värdet (från till av BNP) för att därefter minska till av BNP 2012. En orsak är de stora variationerna i världsmarknadspriser på metaller. 327 kap. 7 § minerallagen (1991:45). Mineralersättningen avser enbart de bearbetningskoncessioner som beviljats . 33SGU, Bergverksstatistik 2014, tabell 23. 2004/05:40, bet. 2004/05:NU8, rskr. 2004/05:171. Regeringen menade (s. 59 f. och 64) att den del av ersättningen som tillfaller staten bör redovisas mot inkomsttitel. Anslaget för geovetenskaplig forskning bör förstärkas motsvarande de beräknade intäkterna. Medlen bör användas till forskning och utveckling inom området långsiktigt hållbar utveckling av mineralresurser. (s. 48) delade regeringens bedömning. 35E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 1 Förädlingsvärde* för utvinning av som andel i förhållande till BNP** Källa: SCB, Nationalräkenskaper. *För SNI-grupp B, SNI 2007, BNP från produktionssidan (ENS2010), löpande priser. Med förädlingsvärde avses produktionsvärde minus insatser. **BNP till marknadspris. har omsättningen i branschen minskat medan vinster och utdelningar har minskat . Huvuddelen av minskningen skedde mellan 2013 och 2014.36 Antalet sysselsatta personer inom gruvnäringen uppgick till cirka 16 000. Därefter minskade antalet sysselsatta stadigt till cirka 11 500 personer . Efter en ökning till som mest cirka 13 500 sysselsatta , minskade antalet till som lägst cirka 4 2002. ökade återigen antalet sysselsatta, till cirka 6 2014.37 Det finns olika uppfattningar om hur stora sysselsättningseffekter som gruvnäringen ger upphov till. Detta gäller främst de indirekta effekterna, det vill säga hur stor sysselsättning i andra branscher som genereras av gruvnäringen. De indirekta effekterna varierar mellan nationell och regional nivå, men även mellan olika regioner.38 36SGU:s webbplats: , besökt 2015-10- 10. 37SGU, Bergverksstatistik 2014, tabell 3. 38Se exempelvis Tillväxtanalys (2010), Malmfälten under förändring, rapport 2010:05, s. 48 f. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N 2.2Processen för att starta en gruva I detta avsnitt redovisar inledningsvis en beskrivning av beslutsprocessen innan en gruva kan starta. Därefter beskrivs när i processen som frågor om kostnader för hantering av gruvavfallet och efterbehandling kommer in. 1.Undersökningstillstånd, det vill säga ensamrätt att få undersöka ett markområde. a)Bergsstaten beslutar. , kommunen och Sametinget39 ska ges tillfälle att yttra sig innan beslutet. b)Sökanden av undersökningstillståndet behöver också ta fram en gällande arbetsplan för att få bedriva undersökningsarbete. Markägare och sakägare får invända mot arbetsplanen. Om sökanden, markägare och sakägare inte kan enas om arbetsplanen kan sökanden begära att Bergsstaten fastställer arbetsplanen. 2.Tillstånd för provbrytning miljöprövningsdelegation beslutar om tillstånd. 3.Bearbetningskoncession Beslut om bearbetningskoncession fastställer vem som har rätt att utvinna de som finns i ett angivet markområde och om fyndigheten sannolikt kan tillgodogöras ekonomiskt. a)Bergsstaten beslutar efter samråd med . b)Regeringen beslutar om ärendet är särskilt betydelsefullt eller om Bergsstaten är oenig med . Regeringen överprövar även Bergsstatens beslut om bearbetningskoncession som överklagats. 4.Tillstånd till gruvverksamhet Genom beslut om tillstånd till gruvverksamhet avgörs om verksamheten får påbörjas. Mark- och miljödomstolen beslutar. Vid sidan av sökandebolaget har bland annat och partsställning i processen vid domstolen. 5.Markanvisning, det vill säga tillträde till den mark som behövs. Markanvisningen bygger ofta på en överenskommelse mellan sökandebolaget och markägare. I dessa fall fastställer Bergsstaten överenskommelsen. Kostnader för hantering av gruvavfall prövas sent i processen. De huvudsakliga delarna i Bergsstatens prövning av ansökan om bearbetningskoncession är att ta ställning till sökandens malmbevisning och miljökonsekvensbeskrivning.40 Bergsstatens prövning av malmbevisningen koncentreras på fyndighetens potential för en ekonomiskt lönsam gruvverksamhet. Prövningen omfattar inte sökandens finansiella styrka eller lämplighet. Prövningen utgår från tidigare Statens industriverks riktlinjer 39Om ansökan avser ett område som används för renskötsel. 40Intervju med Bergsstaten . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och utmynnar antingen i att det är sannolikt att en ekonomiskt lönsam gruvverksamhet kan startas, eller att det inte är sannolikt. När det gäller fyndighetens potential för en ekonomiskt lönsam gruvverksamhet på så kallad ”jungfrulig mark”, beaktar Bergsstaten även kostnader för anrikning av malmen samt transporter. Däremot beaktar Bergsstaten inte kostnader för hantering av gruvavfall och efterbehandling. Myndigheten hänvisar till att sådana frågor tas upp i den senare prövningen av tillstånd för gruvverksamhet. Bergsstaten menar vidare att en prövning av kostnader för hantering av gruvavfall och efterbehandling inom ramen för bearbetningskoncessionen skulle kunna innebära en dubbelprövning och riskera att ta udden av tillståndsprövningen för gruvverksamhet. Vid prövning av bearbetningskoncession har Bergsstaten oftast inte tillgång till uppgifter om var anrikningsverk, vägar eller upplag för gruvavfall ska placeras. Bergsstaten skulle därmed ha svårt att göra korrekta uppskattningar av kostnader för avfallshantering och efterbehandling. Bergsstaten har övervägt en uppdatering av riktlinjerna och då kommit till slutsatsen att det är svårt och inte särskilt ändamålsenligt att frångå dem.42 Bland annat har framhållit att det i malmbevisningen bör vägas in kostnader för efterbehandling av såväl avfallsanläggningar som övriga delar av området som påverkas av gruvverksamheten. Myndigheten framför att sådana kostnader på ett realistiskt sätt bör vägas in i bedömningen av en gruvas lönsamhet så att omfattningen av kostnaderna för efterbehandling inte blir en överraskning vid tillståndsprocessen enligt miljöbalken.43 Gruvverksamhet har en betydande miljöpåverkan. Det sker en påtaglig påverkan i form av buller och damm, ingrepp i landskapsbilden och utsläpp av föroreningar till luft och omgivande vattendrag och grundvatten. Den viktigaste miljöaspekten avser hanteringen av gruvavfallet, som kan skapa långsiktiga problem.44 2.3.1Störst miljöproblem med sulfidhaltiga Gruvavfallet har olika karaktär beroende på vilken typ av malm som bryts i gruvorna. Malmerna i kan enligt SGU indelas huvudsakligen i oxidiska och sulfidiska . De oxidiska malmerna dominerar i järnmalmsfälten i medan 41Mellan 1991 och ingick enligt minerallagen (1991:45) en lämplighetsprövning av sökanden. Den prövningen avskaffades dock med motiveringen att den kunde hämma en livskraftig mineralindustri. Intervju med Bergsstaten . 42Intervju med Bergsstaten . 43Naturvårdsverket, Inspel till svensk mineralstrategi, skrivelse , s. 6 f. 44SGU:s webbplats , besökt . R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N sulfidiska är mer framträdande i exempelvis i . största sulfidmalmsgruva är dock belägen i län.45 Det finns också järnmalmer med svavelinnehåll, exempelvis en stor del av malmerna i Bergslagen.46 Allvarliga miljöproblem kan framförallt uppkomma från gruvavfall efter brytning av sulfidhaltiga . När sulfidhaltigt gruvavfall får ligga oskyddat och påverkas av väder och vind, kommer avfallet att vittra genom en oxidationsprocess. Vittringen leder till att surt och ofta metallrikt lakvatten (det vill säga vatten som passerar genom en deponi) frigörs till den omgivande miljön runt deponin. De vanligaste metoderna för att förebygga uppkomst av surt och metallrikt lakvatten är att minska kontakten med luft genom att täcka gruvavfallet med morän eller andra tätskikt eller med vatten.47 Miljöproblemen med metalläckage från sulfidhaltigt gruvavfall uppmärksammades i . Det dröjde dock till innan det blev vanligt att genomföra efterbehandling av gruvavfallsdeponier.48 2.3.2Endast en liten del av gruvavfallet klassas som farligt uppkom enligt avfall inom gruvnäringen, vilket motsvarar av den totala uppkomna avfallsmängden i Sverige.49 Gruvavfallet består huvudsakligen av gråberg och anrikningssand.50 Enligt har en stor del av gråberget och anrikningssanden från sulfidmalmsbrytning egenskaper som gör att det producerar surt och metallhaltigt lakvatten om det får kontakt med luft.51 redovisar i avfallsstatistiken att genererade gruvsektorn endast farligt avfall.52 Det farliga avfallet innefattade dock inte gråbergsavfall eller anrikningssand.53 45SGU:s webbplats , besökt och i , Tillsynsprojekt sulfidmalmsgruvor, s. 7 f. och 13. 46E-post från SGU . 47SGU:s webbplats , besökt och i , Tillsynsprojekt sulfidmalmsgruvor, s. 7 f och 13. 48Naturvårdsverket, Gruvavfall – Miljöeffekter och behov av åtgärder, rapport 4948, 1998, s. 9. 49Naturvårdsverket, Avfall i , s. 7 f. 50Naturvårdsverket, skrivelse , Inspel till svensk mineralstrategi, (N2012/081/FIN), s. 6. 52Naturvårdsverket, Avfall i , s. 43. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har inte möjliggjort klassificering av visst gråbergsavfall som farligt avfall har föreskriftsrätt för klassificering av avfall som farligt men myndigheten har inte utnyttjat sin föreskriftsrätt så att exempelvis sulfidhaltigt gråbergsavfall kan klassificeras som farligt avfall. i framförde 2011 till att det finns en stor omedvetenhet bland entreprenörer, verksamhetsutövare och myndigheter om att stora delar av det avfall som kallas gråberg kan vara farligt. Vissa typer av sulfidhaltigt gråberg kunde enligt framför allt generera giftigt, cancerframkallande och ekotoxiskt lakvatten samt även vara giftigt för människor vid direktexponering. föreslog att skulle utnyttja sin föreskriftsrätt och reglera att gråbergsavfall med farliga egenskaper kan klassas som farligt avfall.54 svarade därefter att myndigheten avvaktar med att se över behovet av sådan reglering tills man vet hur den reviderade avfallslistan från EU ser ut.55 Kommissionen har fastställt en reviderad avfallsförteckning genom beslut /955/EU. Ändringarna innebär att vissa avfallstyper har lagts till listan och andra har skrivits om. Regeringen har därefter anpassat de svenska reglerna till detta beslut genom en ändring i avfallsförordningen. Ändringen träder i kraft den 1 januari 2016.56 har uppgett att myndigheten ännu inte har analyserat behovet av särskilda föreskrifter, på grund av en hög arbetsbelastning på avfallsområdet i övrigt . Myndigheten ser ett fortsatt stort behov av att se över utnyttjande av föreskriftsrätten men anger att man inte har möjlighet att ge besked om när en översyn kan inledas.57 Vid Aitikgruvan delas gråbergsavfallet upp i potentiellt syrabildande (det vill säga om det kan ge upphov till surt och metallhaltigt lakvatten) respektive icke syrabildande avfall. Det gråbergsavfall som inte är potentiellt syrabildande klassar bolaget som ”miljögråberg”. Vid avslutad drift beräknar bolaget att gråbergsavfall har uppkommit. Av den mängden kommer att utgöras av ”miljögråberg” och av potentiellt syrabildande gråberg. 54Länsstyrelsen i , Förfrågan om vägledning och föreskrifter angående gråberg från gruvindustrin som kan utgöra farligt avfall, dnr 503-7602-2011, . 55Naturvårdsverket, Svar på förfrågan om vägledning och föreskrifter om gråberg från gruvindustrin, dnr NV- 11160-11, . har enligt 12 § avfallsförordningen (2011:927) delegerats rätt att meddela föreskrifter om att ett ämne eller ett föremål som är avfall och som har någon av de egenskaper som anges i bilaga 1 till förordningen ska utgöra farligt avfall. 56E-post från Miljö- och . Ändringen av avfallsförordningen innefattar inga innehållsmässiga ändringar avseende gråberg eller anrikningssand. E-post från Miljö- och . Den nya avfallsförteckningen från påverkar inte möjlighet att exempelvis klassificera gråberg med farliga egenskaper som farligt avfall. har därför som tidigare möjlighet att meddela föreskrifter i frågan. E-post från Miljö- och . R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N menar att denna uppdelning effektiviserar efterbehandlingen avsevärt och möjliggör att material kan användas för anläggningsändamål.58 När det gäller miljörisker med anrikningssanden, skattade 1998 att det fanns sammanlagt metaller upplagrade i anrikningssand från sulfidmalmsbrytning. Detta innebär enligt myndigheten att sandmagasinen måste täckas med vatten eller andra material för att inte komma i kontakt med luftens syre och därmed läcka metaller till omgivningen.59 2.3.3Avsaknad av samlad syn på hanteringen av gruvavfall nationella avfallsplan för perioden –2017, som har beslutats av , omfattar inte hanteringen av gruvavfall. Myndigheten gör vissa uttalanden om miljörisker med gruvavfallet i planen men betonar: ”I planen finns inga åtgärder för gruvavfall, trots stora mängder och betydande miljöpåverkan. Hanteringen av gruvavfallet är nära förknippad med gruvverksamheten i övrigt och bör hanteras i det sammanhanget. Utöver det har EU:s direktiv för utvinningsavfall förts in i svensk rätt och börjat tillämpas. Sammantaget innebär detta att hanteringen av gruvavfallet, trots en betydande miljöpåverkan, inte tas upp närmare i denna plan.”60 Företrädare för har framfört att myndigheten arbetar internt med en kunskapssammanställning kring gruvavfall och ekonomiska säkerheter. Under det arbetet anges det ha blivit tydligt att det i råder en stor brist på teknisk vägledning och tydliga riktlinjer kring hantering av gruvavfall samt att denna brist skulle behöva åtgärdas.61 SGU har också framfört att det finns en potential för alternativ användning av gruvavfallet som försvåras av regelverket.62 2.4Utvecklingen av mängden gruvavfall Produktionen vid de svenska metallgruvorna har ökat kraftigt sedan början av 1980- talet. I detta avsnitt belyser inledningsvis olika bakomliggande faktorer till utvecklingen av mängden gruvavfall. Därefter redovisas utvecklingen av mängden 59Naturvårdsverket, Gruvavfall – Miljöeffekter och behov av åtgärder, rapport 4948, 1998, s. 40 f. 60Naturvårdsverket (2012), Från avfallshantering till resurshushållning. avfallsplan 2012–2017, s. 50. 61E-post från SGU . 62E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N malm och berg som tas upp (uppfordras) och av mängden gruvavfall i form av gråberg och anrikningssand som genereras.63 2.4.1Bakomliggande faktorer till utvecklingen av mängden gruvavfall Mängden gruvavfall som genereras i och globalt kan fortsätta att öka framöver, beroende på en rad olika faktorer (förutom ökad brytning i sig). Några av dessa faktorer presenteras nedan:64 •Det finns en trend att metallhalter i de som bryts blir lägre med tid. −Det beror i sin tur bland annat på den snabba teknikutvecklingen inom gruvbranschen. har man förmåga att bryta malm med betydligt lägre metallinnehåll än vad som har varit möjligt historiskt sett. Begreppet malm har därmed vidgats till att omfatta fler låghaltiga fyndigheter. −Såväl i som globalt finns en trend att storskalig gruvbrytning ökar och att mindre fyndigheter lämnas oexploaterade. Det beror på att de allra flesta gruvföretagen vill arbeta med långsiktiga projekt och investeringar. är exempelvis höghaltiga fyndigheter av basmetaller (som det historiskt sett har brutits mycket av i ) oftast små i storleken. De anses därmed mindre intressanta än de riktigt stora låghaltiga fyndigheterna. •Lägre halter metall i malm genererar en större mängd gruvavfall i form av anrikningssand per ton bruten malm. •När det gäller mängden gråbergsavfall per ton bruten malm, beror den främst på om det är underjords- eller dagbrottsbrytning som bedrivs. Dagbrottsbrytning är mer kostnadseffektiv men också mer avfallsintensiv. •De svenska gruvorna påverkar statistiken över metallhalter i malm på olika sätt: Bland sulfidmalmsgruvorna finns det en mycket stor dagbrottsgruva i med låga metallhalter, samt flera mindre underjordsgruvor med högre metallhalter.65 Beträffande guldgruvorna är Kankberg en renodlad underjordsgruva, Björkdal är en tidigare dagbrottsgruva som övergått till underjordsbrytning medan Svartliden är en renodlad dagbrottsgruva. Beträffande järnmalm dominerar två mycket stora underjordsgruvor, Kirunavaara och . •De rapporterade malmreserverna för svenska underjordsgruvor håller i stort samma relativt höga metallhalter som dagens produktion. När det gäller aktiva dagbrottsgruvor (främst Aitik) och eventuella framtida dagbrottsgruvor (Laver, Rönnbäcken med flera) talar rapporteringen om lägre metallhalter. 63Uppgifterna om utvecklingen bygger på rapportering från gruvor och anrikningsverk till SGU, samt information från bland annat bolagens årsrapporter, webbplatser och pressmeddelanden. Enligt SGU omfattas uppgifterna inte av sekretess. 64E-post från SGU , e-post från SGU , e-post från SGU . 65Till de mindre underjordsgruvorna hör , , med flera. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N En ytterligare faktor som kan bidra till ökningen av mängden gruvavfall framöver är att brytning av sällsynta jordartsmetaller samt av ämnen som till exempel fosfor, litium och flourit blir alltmer intressant.66 2.4.2Historisk utveckling av hur mycket berg och malm som tas upp samt hur mycket gruvavfall som uppkommer