prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — Vid beräkningarna används en långsiktig jämvikts- ränta som är vilken är fast- ställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag om medfinansiering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyn- diganden redan det år staten ingår sådana över- enskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan försämras möjligheterna till att genomföra kost- nadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den av- slutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 32 2018–2057. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.52 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i -2 110 000 -1 013 000 -2 155 000 -1 376 000 -1 341 000 -29 083 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen bl.a. finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för priser samt för utbyggnad av tunnelbanan i . Den del av investe- ringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur tillsammans med övriga lån som tar upp för infra- strukturprojekt, eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetal- ning av lån kommer att belasta anslaget 1:11 Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskatte- systemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet för- väntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.53 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kost- naderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2015. Jämfört med motsvarande tabell i budgetpropo- sitionen har tabellen nedan justerats genom att även anslagssparande på posterna som berörda myndigheter disponerar för administ- rationskostnader, som omfördelas till anslags- posten avsatt för investeringar, ingår i tabellen. Av tabellen framgår att den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och totalt avsatta medel vid utgången av uppgick till . Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2016, se vidare i tabell 3.55. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.53 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007– 2015 Intäkter från inbetald trängselskatt Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i .) Medlen avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev exkl. Summa totalt avsatta medel Differens mellan överskott och avsatta medel Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsak- ligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Överskottet ska även genom Stockholmsförhandling bidra med medfinansie- ring av utbyggnaden av tunnelbanan i Stock- holmsregionen. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängsel- skattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till investeringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.54 1 437 3889 000 utgången av 2015. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.54 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2015 Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i Stockholms- regionen samt tunnelbanan i .) Medlen avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev exkl. omdisponeringar . Summa totalt tillgängliga medel Användning (kostnader för genomförda 1 I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen fördes det utgående anslagssparandet på ca direkt till anslaget 1:11 Trängselskatt i . Bakgrunden var att investeringsmedlen fördes från anslaget 1:1 Väghållning till anslaget 1:11 Trängselskatt i . Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 1 2017. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på -. Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att avsätta 1 till investeringar i regleringsbrev , se tabell 3.55 nedan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.55 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2017–2020 Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i Som framgått ovan avser regeringen att avsätta 1 till investeringar 2017. Dessutom avser regeringen att avsätta samman- lagt för administrations- kostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed 1 . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.56 Anslaget 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i ,) Tabell 3.57 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.58 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 086 210 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 076 209 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 076 209 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . , 2019 och 2020 beräk- nas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Anslaget får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Transportstyrelsens förvaltningskostnader för trängselskatt finansieras från anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.59 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Av intäkterna som disponeras 2017 avser 27 000 tkr den del av undervägsavgiften som disponeras för tillsyn av flygtrafiktjänst i svenskt luftrum samt 20 000 tkr, 10 000 tkr respektive 4 500 tkr intäkter som disponeras för administration av felparkeringsavgifter, infrastrukturavgifter respektive GAS- systemet. I enlighet med de finansieringsprinciper som gäller för Transportstyrelsens verksamhet tar myndigheten ut avgifter för att täcka kostnader för tillståndsprövning, tillsyn och register- hållning. Intäkterna från dessa redovisas mot inkomsttitel. Detsamma gäller intäkterna från den s.k. myndighetsavgift som tas ut per av- resande passagerare från svenska flygplatser och som finansierar regelgivningen och delar av den övriga verksamheten på luftfartsområdet. Med ett fåtal undantag gäller att Transport- styrelsen ska bestämma avgifternas storlek så att full kostnadstäckning uppnås. har det dock ackumulerats ett stort överskott som till största delen uppkommit inom den offentligrättsliga verksamheten inom vägtrafik. Även inom luftfartområdet har ett överskott ackumulerats, medan det inom sjöfarts- och järnvägsområdena finns ackumulerade under- skott. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att redovisa en plan för, och vid behov ge förslag på, hantering av över- och underuttag av avgifter i myndighetens offent- ligrättsliga avgiftsbelagda verksamhet och i upp- dragsverksamheten. Transportstyrelsen redo- visade uppdraget . Vidare upp- drog regeringen åt Transportstyrelsen att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Det uppdraget redovisade Transport- styrelsen . Som en följd av uppföljningen och översynen av Transportstyrelsens avgiftsuttag har myndig- heten justerat avgiftsnivåerna för att minska obalanserna där det bedömts möjligt, vilket medför att de beräknade resultaten som redovisas i tabell 3.59 är nega- Till de negativa resultaten bidrar även att tabellen omfattar verksamhet där krav på full kostnadstäckning inte gäller. Regeringen avser att hantera återstående frågor kring Transportstyrelsens avgifter i kommande regleringsbrev och genom ändringar i förordningar. I och med detta bedömer regeringen att de två tillkännagivanden som har riktat till regeringen rörande Transportstyrelsens avgifter som beskrivs i avsnitt 3.4.3 kommer att kunna läggas till handlingarna. Tabell 3.60 Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet (som inte får 1 Intäkterna 2017 består av den del av GAS-avgiften som betalas ut till flyg- platserna som ersättning för deras skäliga kostnader för säkerhetskontroll (852 500 tkr) samt den del av undervägsavgiften som disponeras för ersättning till flygplatser för kostnader för kommunikation, navigation och övervakning (CNS 71 000 tkr) och medlemsavgift i Eurocontrol (122 000 tkr). När det gäller de avgifter som disponeras för särskilda ändamål redovisas i tabell 3.59 den del av intäkterna som finansierar verksamhet inom Transportstyrelsen. Därutöver disponerar Transportstyrelsen intäkter som är av transfere- ringskaraktär. På luftfartsområdet disponerar Transport- styrelsen intäkter av transfereringskaraktär från två avgifter, GAS-avgiften och undervägsav- giften. Dessa intäkter redovisas i tabell 3.60. Det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS) gör att den avgift som flygopera- törerna betalar för säkerhetskontrollen är den- samma per passagerare oavsett från vilken flyg- plats en avresa sker. Undervägsavgiften tas ut av den mellanstatliga organisationen för flygplan som flyger i luftrum där bedriver flygtrafiktjänst. På vägområdet disponerar Transportstyrelsen intäkter av transfereringskaraktär i form av infra- strukturavgifter som tas ut på vägbroarna över respektive Sundsvallsfjärden samt avgifter för personliga skyltar. De medel som efter avdrag av Transportstyrelsens utgifter förs till redovisas i avsnitt 3.6.1. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.61 Offentligrättslig verksamhet 2016 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Av tabell 3.61 framgår hur de budgeterade kost- naderna i den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten inom Transportstyrelsen fördelas mellan de fyra trafikslagen och myndighetens verksamhetsområden. (varav tjänsteexport1) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Tjänsteexporten bestod av försäljning av färdskrivarkort till , vilket myndigheten nu har upphört med. Den uppdragsverksamhet som Transportstyrel- sen bedriver redovisas i tabell 3.62. Den hör i huvudsak till vägtrafikområdet och omfattar bl.a. informationsuttag ur vägtrafikregistret. I uppdragsverksamheten har Transportstyrel- sen justerat avgiftsnivåerna i syfte att hantera ackumulerade överskott, vilket gör att resultatet beräknas bli negativt . Transportstyrelsen har fram rekvire- rat medel som motsvarar den avgift som Trans- portstyrelsen annars skulle ha tagit ut för verk- samhet som avser ärenden om körkort med vill- kor om alkolås enligt körkortslagen (1998:488), eller deltagande i försöksverksamhet med vill- korlig körkortsåterkallelse enligt övergångs- bestämmelser i körkortslagen, i enlighet med de nu upphävda bestämmelserna i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig kör- kortsåterkallelse. Regeringen anser att denna verksamhet ska finansieras inom ramen för Transportstyrelsens verksamhet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med . Förslaget finan- sieras från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Genomförande av fjärde järnvägspaketet Inom järnvägsområdet är flera förändringar av det internationella regelverket aktuella, vilket får följdverkningar på det svenska regelgivnings- arbetet. Bland annat ska det s.k. fjärde järn- vägspaketet genomföras i svensk rätt. För Transportstyrelsens del innebär förändringarna ett mer omfattande regelutvecklingsarbete än normalt och 2018. Rege- ringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med 2017 och 2018. Anslaget 1:1 Ut- veckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Regeringen har för avsikt att föreslå en ny lag om skydd mot användning av vissa polisiära kännetecken på motorfordon. ska kunna ge ägaren av ett motorfordon tillstånd att använda skyddade polisiära kännetecken på fordonet och tillståndet ska kunna registreras i vägtrafikregistret som hanteras av Transport- styrelsen. För att möjliggöra denna typ av registrering behöver Transportstyrelsens it- system utvecklas. I syfte att finansiera utveck- lingskostnaden föreslås att anslaget 1:12 Trans- portstyrelsen ökas med . Motsvarande minskning görs av anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Regeringen överlämnade proposi- tionen 2015/16:186 Gemensamma standarder 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel till . I propositionen föreslås hur de delar av och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infra- strukturen för alternativa bränslen som förut- sätter lagreglering ska genomföras i svensk rätt. Lagförslaget innebär bl.a. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på installationer för alternativa drivmedel, avgifter för laddning av elfordon och information till användare. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget 1:12 Trans- portstyrelsen tillförs medel om . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfra- struktur minskas. Satsning på flygande inspektioner av nyttofordon Att uppnå ordning och reda i yrkestrafiken är en central fråga för regeringen. I budgetproposi- tionen aviserades att regeringen kommer att intensifiera arbetet för ökad säker- het och trygghet på vägarna. Vidare föreskriver och rådets direktiv /47/EU av om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nytto- fordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG bl.a. att varje medlemsstat ska sträva efter att genomföra ett lämpligt antal kontroller som står i proportion till det antal fordon som är registrerade på dess territorium. Genom EU-direktivet tillkommer även före- skrivna utrustnings- och kompetenskrav som behöver möta. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget 1:1 Polismyndig- heten under utgiftsområde 4 Rättsväsendet till- förs medel om . Finansiering sker bl.a. genom att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med . Övrig finansiering sker från anslagen 1:3 , 1:9 Statens väg- och transportforsk- ningsinstitut och 1:13 Trafikanalys. En stabil bas – en digital infrastruktur För att finansiera regeringens satsning på den nationella digitala infrastrukturen föreslås att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med . Regeringen anser att en ordning med avgifts- fritt utbyte av grunddata mellan statliga myndig- heter vore effektiv. För att möjliggöra detta vad avser fordonsregistret föreslås att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med . Tabell 3.63 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.64 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 65 486 tkr prisnivå. 3Motsvarar 65 486 tkr prisnivå. 4Motsvarar 65 486 tkr prisnivå. Anslaget får användas till Trafikanalys förvalt- ningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärde- rings- och analysverksamhet inom transportom- rådet samt statistik avseende maritima näringar. Avgiftsfinansierad verksamhet vid Trafikanalys (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Med avgiftsfinansierad verksamhet avses hos Trafikanalys huvudsakligen medfinansiering i projekt som myndigheten driver. Satsning på flygande inspektioner av nyttofordon Att uppnå ordning och reda i yrkestrafiken är en central fråga för regeringen. I budgetproposi- tionen aviserades att regeringen kommer att intensifiera arbetet för ökad säker- het och trygghet på vägarna. Vidare föreskriver och rådets direktiv /47/EU av om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nytto- fordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG bl.a. att varje medlemsstat ska sträva efter att genomföra ett lämpligt antal kontroller som står i proportion till det antal fordon som är registrerade på dess territorium. Genom EU-direktivet tillkommer även före- skrivna utrustnings- och kompetenskrav som behöver möta. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget 1:1 Polismyndig- heten under utgiftsområde 4 Rättsväsendet till- förs medel om . Finansiering sker bl.a. genom att anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med . Övrig finansiering sker från anslagen, 1:3 Trafik- verket, 1:9 Statens väg- och transportforsknings- institut och 1:12 Transportstyrelsen. En stabil bas – en digital infrastruktur För att finansiera regeringens satsning på den nationella digitala infrastrukturen föreslås att anslaget 1:3 Trafikanalys minskas med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.66 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.6.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 3.67 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för finansie- ring av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för träng- selskatten i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndiganden och ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2018–2037. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från träng- selskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekono- miska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som rege- ringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämvikts- ränta som är vilken är fast- ställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag om medfinan- siering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2018–2037. Tabell 3.68 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i -3 728 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollek- tivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Väst- länken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redo- visas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetalning av lån kommer att belasta anslaget 1:14 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskatte- systemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet för- väntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.69 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kost- naderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2015. Av tabellen framgår att den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och totalt avsatta medel vid utgången av uppgick till -. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2017, se vidare i tabell 3.71. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.69 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2013–2015 Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i Göteborgs- regionen (på anslagspost i regleringsbrev, exkl. omd- Summa totalt avsatta medel Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts I regleringsbrev avsattes för finansieringen av investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Som framgår av tabell 3.70 nedan hade ett anslagssparande på ca ackumulerats vid utgången av 2015. Tabell 3.70 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2013–2015 Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i Göteborgs- regionen (på anslagspost i regleringsbrev, exkl. omdisp- oneringar gjorda under resp. år) Användning (kostnader för Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2017. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och tidigare totalt avsatta medel 2015 på -. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22