prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — Ett exempel på åtgärder som har vidtagits för att genomföra strategin är en utlysning av projekt- medel till landsting, samverkansorgan, läns- styrelser och kommuner som vill göra insatser för att utveckla och verka för företagande på lika villkor. bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har arbetet inriktats på att påverka strukturer bl.a. genom att ta fram och sprida relevant kunskap om målgruppen och till mål- gruppen. Vidare har anordnat forum för erfarenhetsutbyte om integration och mångfald med regionala aktörer, samverkat med bland andra ningscentrum för att sprida goda exempel och nå ut med information, samt arbetat för att införliva integrationsperspektivet i den egna verksam- heten. inledde ett arbete bl.a. i samarbete med för att bidra till att tillvarata den resurs som asyl- sökande och nyanlända utgör. Syftet är att underlätta för nyanlända att starta företag och att underlätta matchning av nyanländas kompe- tens mot näringslivets kompetensbehov. Som ett led i detta har beviljat projekt- medel till förstudier och pilotprojekt som skapar möjlighet till praktik eller på andra sätt kortar vägen till försörjning och delaktighet i samhället. har i uppdrag att främja och samordna entreprenörskap i högre utbildning. har programmet för entreprenör- skap i vård- och omsorgsutbildningar avslutats och en utlysning gjorts för utvecklingsprojekt för entreprenöriell kultur vid lärosäten, där sex lärosäten har tilldelats medel. Nyheter, kunskaper och erfarenheter har också samman- ställts och tillgängliggjorts. Främjandeinsatser på vissa områden Samhällsentreprenörskap och sociala innovationer –2015 genomförde Tillväxt- verket programmet Samhällsentreprenörskap och sociala innovationer. Programmets mål var att bidra till att göra det enklare att starta, driva och utveckla företag där samhällsnyttan är det övergripande målet genom att öka tillgången till ändamålsenlig information rådgivning och finan- siering. Inom programmet har metoder för att ta fram statistik om sociala företag och mäta sam- hällsnytta prövats. Totalt 85 projekt beviljades projektstöd. av projektägarna ansåg att medlen hade gjort nytta eller stor nytta och resulterade bl.a. i 25 utvecklade sociala inno- vationer, 22 nya företag och 160 nya arbetstill- fällen. Turismen är en av snabbast växande näringar. –2015 genomfördes programmet Hållbar destinationsutveckling. Inom programmet anordnades fem pilotprojekt som syftade till hållbar tillväxt för destinationer och utveckling i små och medelstora företag samt utveckling av kunskap som kan tillämpas på andra destinationer. anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. leder t.ex. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och sam- ordning i turism- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Till- växtverket genomför även aktiviteter till- sammans med organisationer och företag som företräder turismbranschen för att bidra till ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp ut- maningar som finns över landet. har ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken. tar även fram statistik om svenskars resande som baseras på insamling via webbpaneler och produ- cerar även statistik om utländska besökare i . 2015 hade totalt 60,4 miljoner övernattningar, en ökning med drygt fyra miljo- ner eller jämfört med året innan. Antalet utländska övernattningar ökade och antalet långväga besökare från länder utanför med . Kulturella och kreativa näringar satsar på kulturella och kreativa näringar (KKN) då det bedöms skapa tydliga positiva effekter för såväl regional utveckling som svensk global konkurrens. Exempel på spe- cifika insatser är bidrag till att ta fram riktad statistik och strategier för olika branscher, bl.a. till mode- och musikbranschen där den framtagna branschstatistiken fick stort genom- slag. bidrog myndigheten till skapan- det av paraplyorganisationen bestående av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kom- munikation och media, som tillsammans med tog fram en strategistudie med samma namn. var huvudarrangör för , en internationell affärsidétävling för startup-företag inom de kulturella och kreativa näringarna. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. lyfte på olika sätt fram hur kultu- rella och kreativa näringar blir allt viktigare för sysselsättning och regional attraktionskraft genom projekt som bl.a. riktade sig till kommu- ner. har deltagit i framtagandet av regeringens exportstrategi. tog Till- växtverket fram en särskild rapport på temat internationalisering, baserad på undersökningen Företagens villkor och verklighet 2014. Tillväxt- verkets arbete med exportstrategin består bl.a. av utveckling av med samlad infor- mation om det offentliga utbudet av export- och internationaliseringsstöd för företag och sam- ordning av arbetet med att etablera regionala exportcentrum. är svensk representant i högnivågruppen för små- företagsakten5 samt Kommissionens nyinrättade . har inom småföretagsakten tagit på sig rollen som rapportör inom digitalisering och en workshop på ämnet hölls under EU- kommissionens årliga småföretagsaktskonferens i . bidrog också med underlag till andra länders rapporter, bl.a. inom ämnena förenkling, finansiering, entreprenörskapsutbildning och kompetens- försörjning. samordnar (). fick 876 små och medelstora företag information och rådgivning om EU-regler, internationalisering, EU-finansiering, import och export. Vidare förmedlades 104 internationella affärssam- arbeten, t.ex. samarbeten med distributörer och agenter samt samarbeten kring teknik och forskning. Genom för , Östersjöstrategin, har kunnat dra nytta av flera länders expertis på olika områden samt fått möjlighet att växla upp nationella sats- ningar genom samverkan med andra länder i 5 Kommissionens meddelande med titeln först – en ”Small Business Act” för . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Innovation Express är ett exempel på en nationell satsning som har växlats upp genom att även andra länder avsätter medel och resurser, med internationalisering av klusterorganisationer som resultat. Även EEN har förstärkt sitt nät- verk genom Östersjöstrategin, vilket har för- stärkt möjligheterna för kontakter och sam- arbeten mellan företag i . startade programmet Grön tillväxt vars inriktning är att ge stöd för kommersialisering, ett område där är svagt jämfört med andra länder. driver webbplatsen Swedish som har etablerats för att ge företag tillgång till samlad information om pågående offentliga insatser inom miljöteknik. Webb- platsen ger också möjlighet för miljöteknik- företag att marknadsföra sig internationellt. är den svenska plattformen för kommersialisering och utveckling av svensk miljöteknik. Webbplatsen drivs i samarbete med ett 30-tal partners, t.ex. andra myndigheter, bransch- och intresseorganisationer samt regio- nala aktörer inom miljöteknikområdet. Webb- platsen innehåller bl.a. ett stort antal företags- presentationer där miljöteknikföretag presente- rar sig på svenska och engelska. har webbplatsen uppdaterats och antalet besökare har ökat. hade webbplatsen drygt 39 000 besökare varav cirka hälften var interna- besökare. En mycket hög andel ansåg att innehållet på webbplatsen var relevant. redovisning av regerings- uppdraget om myndighetens arbete med de nationella miljömålen visar att myndigheten använder sin kompetens för att hitta synergier mellan näringslivsinriktade insatser och hur entreprenörskap kan användas för att uppnå en grön tillväxt. har infört ett system som syftar till att följa upp om projekt som finansieras löser miljö- respektive sociala ut- maningar eller integrerar miljöaspekter. Av de projekt som myndigheten finansierade bidrog till att lösa miljömässiga utmaningar och integrerade miljö- aspekter. har en översyn av det offentliga terminologiarbetets organisation och struktur genomförts av en utredare vid Näringsdeparte- mentet (dnr N2015/06730/FÖF). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 redovisades i promemorian Uppdrag om offentlig terminologi. I översynen föreslås bl.a. att ansvar för termino- logifrågor bör tydliggöras och att statens bidrag till AB bör preciseras och inriktas på ett antal definierade allmän- nyttiga tjänster. hölls en hearing med berörda aktörer och skriftliga synpunkter har mottagits (dnr N2015/07631/FÖF). är EU:s ledande metallproducerande land. bidrog av EU28:s järnmalmsproduktion. tillhör också EU:s ledande producent av bly (36 pro- cent), koppar () och zink (). Huvuddelen av malmexport går till , , medan en mindre andel, , går till . En viktig faktor som skiljer gruvindustrin från många andra industrier är att produktionsvärdet i större utsträckning skapas i glesbygd. kännetecknades av prisfall på de flesta metallerna. Störst betydelse fick det stora prisfallet på järnmalm . Priset på nickel föll med lika mycket, vilket är en konsekvens av att nickel till stor del används för ståltillverkning och därmed följer järnmalms- priset. De basmetaller som klarade sig bäst var aluminium med ett prisfall på , och bly som upplevde en nedgång på . 2015/2016 sjönk emellertid blypriset. Priset på övriga basmetaller föll med medan ned- gången för ädelmetallerna blev något mindre. Guld- och silverpriserna föll med cirka 10 pro- cent. Prospekteringsinsatser i har minskat kraftigt vilket återspeglar de senaste årens utveckling med fallande malmpriser. bröts malm i , vilket var en minskning jämfört med föregående år. Gruvbranschens sammanlagda omsättning uppgick till och vid årets utgång var 7 500 personer anställda direkt i gruvnäringen. Den svenska mineralstrategi som lades fram har som övergripande vision att genom ett långsiktigt hållbart användande av landets mineralresurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, skapa tillväxt i hela landet. Strategin omfattar fem områden: en gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar, dialog och samverkan som främ- jar innovation och tillväxt, ramvillkor och infra- struktur för konkurrenskraft och tillväxt, en innovativ gruv- och mineralnäring med en excellent kunskapsbas samt en internationellt välkänd, aktiv och attraktiv gruv- och mineral- näring. Under varje strategiskt område precise- rades delområden och åtgärder. Genomförandet av åtgärder pågår fortfarande och omkring hälften av uppdragen och aktivite- terna är redovisade. Inom ramen för en hållbar och resurseffektiv gruvnäring har SGU genom- fört en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotentialen för svenska metall- och mineraltillgångar. har utarbe- tat ett stöd i form av en som står inför nya gruvetableringar eller expansion. ska också kunna utgöra ett stöd i dialog med verksamhetsutövare och andra aktörer. Uppdraget har genomförts i sam- råd med bl.a. , , SGU och kommuner och landsting, SKL. i har genom- fört flera uppdrag, bl.a. gällande samråd och kommunikation mellan ren- och gruvnäring under tillståndsprocesser för prospektering och brytning av malm. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärde- ringar och analyser, Tillväxtanalys, har ett på- gående uppdrag att följa upp och utvärdera åtgärder som genomförts för en effektivare miljötillståndsprövning. En kartläggning och jämförelse med internationella förhållanden har redovisats. SGU har i uppdrag att ta fram geologisk infor- mation som samhället behöver på kort och på lång sikt. Kunskap om geologi efterfrågas inom ett stort antal områden i vårt samhälle såsom vattenförsörjning, mineralhantering, trafikinfra- struktur, klimatanpassning och energiförsörj- ning. Digitaliseringen öppnar för nya möjlig- heter till ökad precison och förbättrad använd- ning av data. Kartläggning med användande av ny teknik ger möjlighet att utveckla nya visuali- seringstekniker t.ex. i tredimensionellt format för att kunna beskriva utbredning av en volym grundvatten eller en malmkropp. En fortsatt utveckling av de geologiska databaserna och samverkan med privata aktörer som i sin tur kan vidareförädla data har skett , i syfte att öka användningsområdena för informationen samt att utveckla potentialen för kommersiali- sering av informationen. SGU svarar för miljö- kvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet inom vilket det också åligger myndigheten att verka för god hushållning med naturgrus. För mer information om miljömålet för grundvatten se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Minerallagen och miljösäkring m.m. Inom SGU finns ett särskilt beslutsorgan – Bergsstaten – som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). handlade Bergsstaten 126 ansökningar om undersökningstillstånd varav 122 beviljades, att jämföra med 150 varav 111 beviljades året innan. Trots den minskande mängden ansökningar är nivån på antalet beviljade ansökningar den- samma. När det gäller bearbetningskoncession har 9 ansökningar inkommit , varav 2 beviljades, att jämföra 2014 och 2013 då 6 ansökningar inkom varav 5 beviljades . Bergsstaten har i högre utsträckning än tidigare lagt resurser på information till berörda och allmänhet, vilket gör att tiden för ärendehandläggning ökar. Sammanlagt fanns 665 gällande undersökningstillstånd, vilket är en del i en minskande trend. har Bergsstaten bedrivit tillsyn över 15 metallgruvor och en grafitgruva. Till- synen sker enligt en enhetlig modell. Två till- synsärenden enligt lagen (1966:314) om konti- nentalsockeln gällande havsbaserad sand-, grus- och stentäkt har genomförts. SGU disponerar via anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden, utgiftsområde 20, medel för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. Totalt har drygt 140 objekt identifie- rats varav ett 70-tal har inventerats och av dessa har 30 ansvarsbedömts. SGU har som målsätt- ning att slutföra inventeringsarbetet . SGU kan även gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och åtgärder där ansvar saknas enligt miljö- balken, och där en kommun inte själv har möj- lighet att vara huvudman. Vid ca 40 objekt har myndigheten åtagit sig huvudmannaskapet för saneringsarbetet från en annan aktör t.ex. läns- styrelse eller kommun. SGU förvaltar även anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila bered- skapslagring av olja. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägen- het för människor och miljö. Regeringen har uppdragit åt och geologiska undersökning att ta fram en lång- siktig strategi för hantering av gruvavfall som tar hänsyn till alternativ användning av materialet. och har även i upp- drag att utvärdera de efterbehandlingsinsatser som har genomförts och framåt samt att kartlägga statens och verksamhets- utövarnas kostnader för hantering av utvinnings- avfall och för efterbehandling. har att analysera och förtydliga sin vägledning avseende under vilka förutsättningar utvinnings- avfall som uppvisar farliga egenskaper bör klas- sificeras som farligt avfall och konsekvenserna av detta. Insatser för att förenkla för företagen En digital statsförvaltning ger en grund för att göra det enklare för företagen i kontakten med myndigheterna. En fullt ut digital ärendehante- ring gör det lättare för företag att göra rätt från början, få en snabbare ärendehantering och lättare få besked om ärendestatus. uppföljning av förenklingsarbetet på 19 centrala myndigheter visar att många myndigheter lämnar positiva svar på de områden som följs upp. Ett förbättringsområde är att ge automatisk information direkt till det ansökande företaget om förväntad handläggningstid när ett nytt ärende inleds. Ett annat förbättringsområde är hur myndigheterna undersöker kundnöjdhet. Möjligheten att använda länsstyrelsernas gemensamma brukarundersökning för uppfölj- ning av länsstyrelsernas förenklingsarbete lyfts 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Flera av länsstyrelserna anger orsaker som sjukskrivningar, personalomsättning, oväntat många ärenden eller mer komplicerade ärenden än förväntat som orsak till att handläggnings- tiden inte har minskat mer . En annan viktig anledning som lyfts fram är komplette- ringar. Tiden för kompletteringar kan i vissa fall utgöra av handläggningstiden. Genom bl.a. ökad tydlighet från början kan företagaren lämna bättre underlag till länsstyrel- serna och kompletteringar undvikas. Digitalt först för ett enklare företagande Det finns en outnyttjad potential i digitali- seringen som hjälpmedel för att göra det enklare för företagen som det finns en för- väntan från svenska medborgare och företag att fler myndighetskontakter ska kunna skötas digitalt. Ett uppgiftslämnande är ofta en del i en kedja av händelser och en längre kommunikation med en eller flera myndigheter. För företaget är det viktiga att förstå denna kedja, att hela kedjan fungerar smidigt från t.ex. ansökan om tillstånd, till besked eller beslut. För att leda till förenkling för företag behöver digitala tjänster fortsätta att utvecklas med utgångspunkt i företagens behov. är en viktig kanal för att förenkla genom digitalisering. Den satsning på restaurangbranschen som har inletts motiveras bl.a. av att det är en bransch som är regeltung och som kräver många myn- dighetskontakter på olika nivåer och inom olika förvaltningar för att få nödvändiga tillstånd på plats som det bland restaurangföre- tagare finns en vilja att växa både vad gäller omsättning och antalet anställda. Regler ska främja företagens tillväxt Att förändra regler och upplevelsen av regler hos företagen är ett arbete som tar tid om föränd- ringarna ska bli bestående. För ett fortsatt posi- tivt resultat i undersökning Företagens villkor och verklighet krävs ett kon- tinuerligt arbete med att följa upp vad företagen ser som tillväxthämmande i de lagar och myn- dighetsregler som de ska följa. Resultatet av undersökningen ger ett underlag för att inrikta förenklingsarbetet mot de områden som före- tagen upplever som mest betungande, tids- krävande och komplicerade. Resultatet har bl.a. legat till grund för den satsning som görs för ett enklare restaurangföretagande och det stöd som finns på för företagare som ska anställa sin första medarbetare. Kostnader till följd av regler ska minska för företagen Beräkningen av företagens administrativa kost- nader baseras på den konsekvensutredning som ska tas fram i samband med nya eller ändrade regler. En faktor som försvårar arbetet med att följa utvecklingen av företagens kostnader samt hur företagen påverkas av olika regler är de bristfälliga eller obefintliga beräkningar som finns på dessa områden i flertalet konsekvens- utredningar. Det är därför viktigt att konse- kvensutredningarna förbättras. Flertalet konsekvensutredningar visar särskilt stora brister på områdena påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. Det är därför viktigt att rikta stödet mot dessa om- råden. Det är också viktigt att fortsätta mark- nadsföra det webbaserade beräkningsverktyget Regelräknaren för att underlätta för regelgivarna att genomföra beräkningar av företagens kost- nader. Den metod som har tagit fram för att underlätta för regelgivare att bedöma hur omfattande konsekvensutredning som behöver göras kan också bidra positivt till att andelen godtagbara konsekvensutredningar ökar. Förenklingsarbetet inom EU och Genom sitt engagemang på EU-nivå har Till- växtverket möjlighet att skaffa ett brett kontakt- nät inom regelförenkling och stöd till små och medelstora företag inom EU, vilket möjliggör lärande och kunskapsöverföring både till och från den egna verksamheten. Genom sitt engagemang i kan påverka och nyttiggöra evidensbaserade studier och rapporter med koppling till sitt förenklings- arbete. Regeringens bedömning är att Revisorsnämn- dens verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Verksam- hetsmålen i regleringsbrevet har upp- nåtts. Ett väl fungerande ramverk och system för kapitalförsörjning är avgörande för att företag ska kunna starta och expandera. Företagens behov av externt kapital ska i första hand till- godoses av den privata marknaden. Statens roll är marknadskompletterande och exempel där det finns behov av marknadskompletterande insatser är i tidiga utvecklingsskeden och vid kommer- sialisering av innovativa affärsidéer. Regeringen bedömer att har en viktig marknadskompletterande roll att fylla avseende finansiering till små och medelstora företag. anslag förstärktes , vilket skapade utrymme för att fortsatt prioritera insatser riktade till företag i tidiga skeden, bl.a. innova- tionsfinansiering. finansieringsverksamhet visar gott resultat och bedöms bidra till tillväxt i befintliga företag och till att nya företag startas. Regeringen aviserade i budgetpropositionen avsikten att verka för en mer samman- hållen och långsiktig politik inom kapitalförsörj- ningsområdet. I syfte att bättre kunna möta företagens behov av finansiering avser regeringen omstrukturera delar av de statliga finansierings- insatserna för att minska inlåsningar, frigöra och omfördela kapital gentemot de marknads- kompletterande behov som finns, samt i större utsträckning söka samarbete med privata finan- siärer. Regeringen överlämnade mot denna bak- grund propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och håll- bar tillväxt (prop. 2015/16:110) till . Den i propositionen föreslagna finansieringsstrukturen skapar förutsättningar för ett bättre utnyttjande av statens resurser för kapitalförsörjning, en ökad volym av riskvilligt kapital, samt flexibilitet att kunna möta föränd- rade behov av marknadskompletterande finan- siering. Samverkan och smart industri Insatser för att skapa goda förutsättningar för industri och den industrinära tjänstesektorn är en viktig del av regeringens näringspolitik. In- dustrin är en tillväxtmotor i svensk ekonomi som skapar arbetstillfällen – direkt och indirekt – och har stor betydelse för välstånd och för den gemensamma välfärden. Industrin och den industrinära tjänstesektorn står för en 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 femtedel av bruttonationalprodukt (BNP) och finns i alla delar av landet. Industrin och den industrinära tjänstesektorn står till- sammans för av det samlade export- värdet, vilket motsvarar nästan hälften av BNP. Globaliseringen och drivkrafter som digitali- sering och hållbarhet skapar nya förutsättningar för produktion och relaterade tjänster. Svensk industri har visat god förmåga att anpassa sig och utveckla såväl innovativa produkter som affärs- modeller med ett allt högre tjänsteinnehåll. För att stödja denna anpassning krävs ett fortsatt fokuserat arbete. Det är viktigt att svenska före- tag aktivt förhåller sig till digitaliseringen, som är en av de starkaste omvälvande drivkrafterna. Det finns tecken på att svenska företag inte upp- märksammar digitaliseringens betydelse i samma utsträckning som företag i andra delar av vår omvärld. För att stödja innovation och omställ- ning inom industri och den industrinära tjänste- sektorn har regeringen tagit fram en strategi för nyindustrialisering – Smart industri. Strategin har sin utgångspunkt i digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning och industrinära forsk- ning för att samlat stödja företagens omstruktu- rering och främja innovativ och hållbar industri- ell produktion. Genomförandet av strategin sker kontinuerligt inom ramen för den handlingsplan som regeringen beslutade . rådgivningsverksamhet finns tillgänglig över hela landet och antalet rådgivningskunder liksom kundnöjdheten fortsätter att ligga på höga nivåer. Regeringen bedömer att fyller en viktig marknadskompletterande rådgivnings- roll och verksamheten bedöms bidra till att nya företag startas och till tillväxt i befintliga företag.