prop · H303121 · 2016-03-15 00:00:00 — Hänvisningen till bestämmelserna om s.k. redovisningsjäv i 5 kap. 20 a § är ny och tydliggör att dessa bestämmelser gäller för indelningsdelegerade. delegerade inte handlägger frågor om ansvarsfrihet får hänvisningen enbart betydelse när indelningsdelegerade ska välja revisorer. Första stycket punkten 6 ersätter delvis 9 § andra och tredje styckena LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 131 f.) och hänvisar till bestämmelserna om rätt och skyldighet för utomstående att medverka i 5 kap. 21 § och 5 kap. 22 § första stycket KL. Hänvisningarna är nya. visningen till 5 kap. 21 § ges indelningsdelegerade befogenhet att bestämma vilka som får delta i deras överläggningar men inte i deras Hänvisningen till 5 kap. 22 § medför att indelningsdelegerade får begära in upplysningar från en vidare personkrets än vad som är möjligt i dag, och att den som mottar en sådan begäran är skyldig att lämna upp- lysningar om det inte finns något hinder mot det på grund av sekretess. Första stycket punkten 7 ersätter delvis 19 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 136) och hänvisar till bestämmelserna om hur ärenden bereds i 5 kap. 26, 28, 29 och 32 §§ KL. Första stycket punkten 8 ersätter delvis 11 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 132) och hänvisar till bestämmelserna om bordläggning och återremiss i 5 kap. 36 och 37 §§ KL. Första stycket punkten 9 ersätter delvis 11 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 132) och hänvisar till bestämmelserna om offentlighet och ordning vid sammanträdena i 5 kap. 38 och 39 §§ KL. Genom hänvisningen blir lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting tillämplig på indelnings- delegerades offentliga sammanträden. Första stycket punkterna 10–13 ersätter delvis 11 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 132) och hänvisar till bestämmelserna om hur ärenden avgörs i 5 kap. 40–45 §§ KL, om interpellationer och frågor i 5 kap. 49– 51 §§ och 54–56 §§ och om protokollet i 5 kap. 57–62 §§. i punkten 12 har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen i andra stycket är avsedd att underlätta tillämpningen av de bestämmelser i till vilka hänvisning görs i första stycket. I tredje stycket görs vissa undantag från andra stycket. Enligt 5 kap. 22 § första stycket KL är ordföranden eller ordföranden i en nämnd skyldig att lämna upplysningar vid fullmäktiges sammanträden, om fullmäktige begär det och det inte finns något hinder mot det på grund av sekretess. Enligt regleringen i 3 kap. 11 § in- delningslagen får indelningsdelegerade anlita nämnder och beredningar i de kommuner och landsting som har valt de delegerade. ningen av första stycket i den nu aktuella paragrafen ska därför det som i 5 kap. 22 § första stycket KL sägs om nämnder gälla såväl nämnder som Av 5 kap. 26 § KL framgår att ett ärende innan det avgörs av full- mäktige ska ha beretts antingen av en nämnd vars verksamhetsområde ärendet berör eller av en fullmäktigeberedning. Av regleringen i 3 kap. 11 § indelningslagen följer att indelningsdelegerade kan fullgöra beredningskravet antingen genom att låta ett utskott bereda ärendet eller anlita en nämnd eller beredning under de fullmäktige som har valt delegerade. Vid tillämpningen av det första stycket i den nu aktuella paragrafen ska därför det som i 5 kap. 26 § KL sägs om nämnder och beredningar gälla såväl nämnder och beredningar som utskott. I 5 kap. 28 § KL anges att styrelsen alltid ska ges tillfälle att yttra sig i ett ärende som har beretts av en annan nämnd eller av en fullmäktigeberedning. Enligt regleringen i 3 kap. 11 § indelningslagen kan indelningsdelegerade bereda ett ärende genom att anlita nämnder och beredningar i de kommuner och landsting som har valt delegerade. Vid tillämpningen av det första stycket i den nu aktuella paragrafen ska därför det som i 5 kap. 28 § KL sägs om nämnder och beredningar gälla såväl nämnder och beredningar som utskott. Enligt 5 kap. 49 § KL ska interpellationer avse ämnen som hör till fullmäktiges, en nämnds eller en fullmäktigeberednings handläggning. Enligt regleringen i 3 kap. 11 § indelningslagen kan indelningsdelegerade bereda ett ärende genom att anlita nämnder och beredningar i de kommuner och landsting som har valt delegerade. Vid tillämpningen av första stycket i den nu aktuella paragrafen ska därför det som i 5 kap. 49 § KL sägs om nämnder och beredningar gälla såväl nämnder och beredningar som utskott. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2.2. Bestämmelsen i paragrafen är ny och innebär att indelningsdelegerade ska besluta en arbetsordning med de ytterligare bestämmelser som, utöver den reglering som finns i lagen, behövs för sammanträdena och handläggningen av ärendena. En liknande bestämmelse finns i 5 kap. 63 § KL (jfr prop. 1990/91:117 s. 193 f.). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2.2. Bestämmelsen i paragrafen är ny. Förebild har varit 5 kap. 64 § första stycket KL, i vilken det anges vilka frågor som alltid ska regleras i fullmäktiges arbetsordning (jfr prop. 1990/91:117 s. 193 f.). Uppräkningen i bestämmelsen skiljer sig något från uppräkningen i KL. Av punkten 1 följer att indelningsdelegerades säte alltid ska regleras. Av punkten 2 framgår att arbetsordningen alltid ska innehålla bestämmelser om var, när och på vems initiativ sammanträde ska hållas. Punkterna 3–9 motsvarar 5 kap. 64 § första stycket 3–9 KL. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelserna i paragrafen ersätter regleringen i 15 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f.). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelserna i paragrafen ersätter delvis regleringen i 15 § andra stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f.). I första stycket anges vilka som är valbara som ledamot eller ersättare i indelningsdelegerades utskott. I andra stycket hänvisas till bestämmelserna om valbarhet och valbarhetshinder i KL. Valbarhetshindret för revisorer flyttades från 4 kap. 6 § fjärde stycket 2 KL (prop. 2009/10:46) till 4 kap. 6 a § tredje stycket 1 KL, som också omfattas av hänvisningen. För tydlighets skull anges att det som i 4 kap. 6 § och 6 a § tredje stycket 1 KL sägs om nämnd i stället ska gälla utskott. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i första meningen är ny och anger att val av ledamöter och ersättare i utskott ska vara proportionellt, under de förutsättningar som anges i 2 § lagen om proportionellt valsätt. Bestämmelsen i andra meningen ersätter 15 § fjärde stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f.). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och 5.1. Bestämmelserna i paragrafen är delvis nya och hänvisar till regleringen om uppdragets upphörande i 4 kap. 8 och 9 §§ samt 10 § 2 KL. Hänvisningen i första stycket till 4 kap. 8 § KL ersätter delvis 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134 f. och prop. 1991/92:17 s. 101). Hänvisningen till 4 kap. 9 § KL ersätter regleringen i 15 § tredje stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f.). Hänvisningen till 4 kap. 10 § 2 KL är ny. Indelningsdelegerade ges genom den sist nämnda hänvisningen befogenhet att återkalla uppdraget för en ledamot eller ersättare som genom en dom som har vunnit laga kraft har dömts för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver. Bestämmelsen i andra stycket är avsedd att underlätta tillämpningen av de bestämmelser i till vilka hänvisning görs i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och 5.4. Bestämmelserna i paragrafen ersätter hänvisningen i 17 § LKI till 6 kap. 14 § första och andra styckena KL (jfr prop. 1991/92:17 s. 101 f.) och anger vad som händer om en ledamot avgår. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter delvis 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och 5.2.7. Bestämmelserna i paragrafen ersätter regleringen i 18 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 135 f.) och innebär att arbetsutskottet ska upprätta förslag till budget för kommunen eller enligt den nya indelningen. Av hänvisningarna till 8 kap. 6 och 7 §§ KL följer bl.a. att förslaget som huvudregel ska upprättas före oktober månads utgång. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2.4. Bestämmelsen i paragrafen är ny och innebär att indelningsdelegerade får besluta att en indelningsdelegerad, en utskottsledamot, en ersättare som inte är ledamot eller ersättare i ett visst utskott eller en revisor ska få närvara vid utskottets sammanträden och delta i överläggningarna, men inte i besluten, och få sin mening antecknad i protokollet. En liknande bestämmelse finns i 4 kap. 23 § KL (se prop. 1990/91:117 s. 172). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3, 5.2.5 och 5.2.6. I paragrafen anges vilka bestämmelser i som ska gälla i fråga om utskotten. Bestämmelsen i första stycket punkten 1 är ny och hänvisar till regleringen om omröstning, beslut och reservation i 4 kap. 19–22 §§ KL. Första stycket punkten 2 ersätter delvis regleringen i 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134) och hänvisar till bestämmelserna om ersättarnas tjänstgöring och rätt att närvara vid sammanträden i 6 kap. 10 och 11 §§ KL. Första stycket punkten 3 ersätter regleringen i 16 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134) och hänvisar till bestämmelserna om ordförande och vice ordförande i 6 kap. 15 och 16 §§ KL. Första stycket punkten 4 ersätter delvis regleringen i 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134) och hänvisar till bestämmelserna om tidpunkt för sammanträdena i 6 kap. 18 § KL. Första stycket punkten 5 ersätter delvis regleringen i 17 § andra stycket LKI och hänvisar till bestämmelserna om närvarorätt för utomstående i 6 kap. 19 § och 19 a § första och tredje styckena KL. Hänvisningen till 6 kap. 19 a § första och tredje styckena KL är ny. Genom hänvisningen blir lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting tillämplig på utskottens offentliga sammanträden. Första stycket punkterna 6–10 ersätter delvis regleringen i 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 134) och hänvisar till bestämmelserna om beslutförhet i 6 kap. 23 § KL, om jäv i 6 kap. 24–27 §§ KL, om hur ärendena avgörs i 6 kap. 28 och 29 §§ KL, om protokollet i 6 kap. 30 § första och andra styckena KL och om delgivning i 6 kap. 31 § KL. Första stycket punkten 11 ersätter regleringen i 17 § första stycket LKI (jfr prop. 1984/85:200 s. 34) i den del hänvisningen avser närvarorätt för personalföreträdare i 7 kap. KL. Bestämmelsen i andra stycket är avsedd att underlätta tillämpningen av de bestämmelser i till vilka hänvisning görs i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. 2015/16:121 Bestämmelsen i paragrafen ersätter regleringen i 20 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 136). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2.7. Bestämmelserna i paragrafen är nya. I första stycket anges vilka bestämmelser i som ska gälla i fråga om förvaltning av de medel som tillhandahålls indelningsdelegerade. Bestämmelsen i andra stycket är avsedd att underlätta tillämpningen av de bestämmelser i till vilka hänvisning görs i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2.7. Av bestämmelsen i paragrafen, som är ny, framgår att indelningsdelegerade ska redovisa hur de medel som de tillhandahållits har förvaltats. Redovisningen ska avse hela verksamhetsperioden, oavsett om denna omfattar . Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter regleringen i 22 § första stycket första meningen LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 137 och prop. 2005/06:55 s. 34 f. och 60). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och avsnitt 5.3.1. Bestämmelsen i första stycket om valbarhet motsvarar delvis hänvisningen i 22 § första stycket LKI till 15 § samma lag (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f. och 137). Av bestämmelsen framgår att den som för valet har rösträtt vid val av fullmäktige i kommunen eller enligt den nya indelningen är valbar som revisor. Bestämmelsen i andra stycket första meningen och hänvisningen till 4 kap. 6 a § andra stycket KL i andra meningen är nya och innebär bl.a. att den som är indelningsdelegerad eller ersättare inte är valbar som revisor, och att den som är redovisningsskyldig till kommunen eller inte är valbar som revisor för granskning av verksamhet som omfattas av redovisningsskyldigheten. Bestämmelsen i andra meningen ersätter delvis regleringen i 22 § första stycket och 15 § andra stycket LKI. Hänvisningen till 4 kap. 6 § KL innebär bl.a. att kommun- eller landstingsdirektörer inte är valbara som revisorer. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter delvis regleringen i 22 § första stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f. och 137) och anger uttryckligen att valet av revisorer, under de förutsättningar som anges i 2 § lagen om proportionellt valsätt, ska vara proportionellt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3, 5.1 och 5.3.3. I paragrafen anges vilka bestämmelser i som ska gälla i fråga om de av indelningsdelegerade valda revisorerna. Första stycket punkten 1 ersätter delvis hänvisningen i 22 § första stycket LKI till 15 § samma lag (jfr prop. 1978/79:157 s. 133 f. och 137) och hänvisar till bestämmelserna om uppdragets upphörande i 4 kap. 8 och 9 §§ samt 10 § 2 KL. Hänvisningen till 4 kap. 10 § 2 KL om upphörande av uppdrag på grund av brott är ny. Första stycket punkten 2 är ny och hänvisar till bestämmelserna om ledighet från anställning i 4 kap. 11 § första stycket KL. Första stycket punkterna 3–8 ersätter delvis hänvisningen i 22 § tredje stycket LKI till bestämmelserna om revision i KL (jfr prop. 1978/79:157 s. 137 f.) och hänvisar till bestämmelserna om jäv i 9 kap. 4–6 §§ KL, om revisorernas ställning i 9 kap. 7 § KL, om sakkunnigt biträde i 9 kap. 8 § KL, samt om revisorernas uppgifter i 9 kap. 9 och 10 §§ KL, deras rätt till upplysningar i 9 kap. 12 § KL och deras förvaltning i 9 kap. 14 och 15 §§ KL. Hänvisningen i punkten 7 till 9 kap. 13 § KL i lagrådsremissens förslag har, i enlighet med Lagrådets förslag, utgått, eftersom verksamhet som nämnder och fullmäktigeberedningar utövar på uppdrag av indelningsdelegerade inte ska granskas av revisorer som utsetts av de indelningsdelegerade. Denna verksamhet omfattas i stället av den ordinarie revisionen (jfr prop. 1978/79:157 s. 137). Bestämmelsen i andra stycket är avsedd att underlätta tillämpningen av de bestämmelser i till vilka hänvisning görs i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i första stycket ersätter regleringen i 22 § andra stycket första meningen LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 137 f.). Bestämmelsen i andra stycket ersätter delvis hänvisningen i 22 § tredje stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 137 f.) till bestämmelserna om revision i KL och reglerar de sakkunnigas rapporter. En liknande bestämmelse finns i 9 kap. 16 § andra stycket KL. Bestämmelsen i tredje stycket ersätter hänvisningen i 22 § tredje stycket LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 137 f.) till bestämmelserna om revision i KL i den del hänvisningen avser anmärkningar. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter hänvisningen i 22 § tredje stycket LKI till 9 kap. 18 § KL i den del hänvisningen avser revisionsreglemente. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter delvis regleringen i 23 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 138 och prop. 1991/92:17 s. 103). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Bestämmelsen i paragrafen ersätter delvis regleringen i 23 § LKI (jfr prop. 1978/79:157 s. 138 och prop. 1991/92:17 s. 103). 2015/16:121 Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, vilket bl.a. inneburit att hänvisningen till 10 kap. 1 och 2 §§ KL, som innebar en dubbelreglering, utgått. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft , då lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade ska upphöra att gälla. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. Ändringen är föranledd av att indelningsdelegerade även ska utses vid omfattande ändringar i landstingsindelningen, och inte som enbart vid större ändringar i kommunindelningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Sammanfattning av betänkandet Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning (SOU 2010:77) I lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, förkortad indelningslagen, regleras förutsättningarna för ändringar i indelningen och förfarandet m.m. vid sådana ändringar. En nybildad kommun eller ett nybildat landsting får rättskapacitet i och med beslutet om indelningsändringen, dvs. så snart beslutet är meddelat kan den nya kommunen eller det nya förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Vid mer omfattande ändringar i kommunindelningen, ska regeringen bestämma att kommunen enligt den nya indelningen ska företrädas av indelningsdelegerade fram till dess att det nyvalda fullmäktige tillträder. Förutsättningarna för att utse indelningsdelegerade anges i indelningslagen. Valet av indelningsdelegerade, arbetsformerna m.m. regleras dock i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade. Det finns inga bestämmelser om indelningsdelegerade för landsting, vilket delvis beror på att landstingsindelningen är kopplad till länsindelningen. En ändring i landstingsindelningen får bara beslutas om det inte finns något hinder mot att också ändra länsindelningen. Mer omfattande ändringar i länsindelningen måste godkännas av . Det innebär att en ändring i läns- och landstingsindelning, som är så omfattande att det är motiverat att utse indelningsdelegerade, inte kan genomföras utan godkännande. I samband därmed kan också besluta hur det nya ska styras i väntan på ett nytt tillträder och permanenta bestämmelser om indelningsdelegerade för landsting har därför ansetts överflödiga. Frågan om permanenta bestämmelser om indelningsdelegerade har dock väckts bl.a. på grund av ett antal ansökningar om ändrad landstingsindelning i och . Det ingår i vårt uppdrag att föreslå sådana bestämmelser. Vi ska också föreslå lagstiftning som ger landsting och kommuner kompetens att komma överens om att genom bidrag motverka att bildandet av ett nytt landsting leder till negativa konsekvenser för vissa kommuner. Vi föreslår att när ett nytt landsting bildas ska regeringen besluta att det nya ska företrädas av indelningsdelegerade. Indelningsdelegerade ska även utses i andra fall där enligt den nya indelningen inte bör företrädas av det gamla fullmäktige, nämligen vid andra omfattande ändringar i landstingsindelningen än nybildningar. Det är samma förutsättningar som gäller för att utse indelningsdelegerade vid ändringar i kommunindelningen. Att indelningsdelegerade ska utses även vid ny- och ombildningar av landsting och inte som bara vid sådana ändringar i kommunindelningen gör att det inte längre finns skäl att ha bestämmelser om indelningsdelegerade i en särskild lag. Dagens bestämmelserna om kommunala indelningsdelegerade och de nya bestämmelserna om indelningsdelegerade för landsting tas därför in i indelningslagen som lagen om kommunala indelningsdelegerade upphävs. Det är inte bara förutsättningarna för att utse indelningsdelegerade som ska vara gemensamma för kommuner och landsting utan även bestämmelserna om val av indelningsdelegerade, uppdraget, indelningsdelegerades sammanträden, utskott för beredning och verkställighet, ekonomisk förvaltning m.m. ska vara gemensamma. De gemensamma bestämmelserna om indelningsdelegerade ges i stor utsträckning samma innehåll som lagen om kommunala indelningsdelegerade. På några punkter föreslås dock nyheter, dvs. bestämmelser som skiljer sig från vad som gäller enligt lagen om kommunala indelningsdelegerade. Nyheterna innebär bl.a. att indelningsdelegerade –inte får välja revisorer ur sina egna led, –får delegera ärenden till utskott, –ska ha en arbetsordning, –får besluta om närvarorätt vid utskottssammanträden, samt –får medge att ett utskott håller offentliga sammanträden. Vi föreslår att om ett landsting läggs samman med ett eller flera andra landsting, ska det nya få lämna bidrag till kommunerna i Bidrag får bara lämnas om det behövs för att motverka att bildandet av det nya leder till höjd kommunalskatt. Bakgrunden är att vid en landstingssammanläggning måste de olika landstingens skattesatser vägas samman till en enhetlig skattesats. den enhetliga skattesatsen ligger över skattesatsen för något av de lands- ting som ska läggs samman kommer invånarna i det att få För att invånarna ska få oförändrad skatt måste kommunerna i sänka sina skattsatser med lika mycket som landstingskatten ökar, vilket i praktiken innebär att kommunerna måste dra ned på verk- Med den föreslagna bidragsbefogenheten blir det dock möjligt för och kommunerna att genom bidrag omfördela skattemedel mellan sig för att på så vis hålla skatt och verksamhet på en oförändrad När flera landsting läggs samman är det också nödvändigt att dra en enhetlig gräns mellan uppgifter som det nya respektive kommunerna ska ansvara för. Det innebär att det kan bli aktuellt att föra över ansvaret för vissa uppgifter från landsting till kommun eller omvänt. Med de nya uppgifterna följer givetvis kostnader, vilket innebär att även resurser bör överföras. Det förutsätts ske genom att de resurser som används för den verksamhet som ska flyttas över skatteväxlas. En skatteväxling kan dock behöva kompletteras med ett mellan- kommunalt utjämningssystem för att överbygga skillnader mellan kost- naderna för den övertagna verksamheten och intäkterna från skatteväxlingen. Vi föreslår därför också att kommunerna i ett nybildat landsting ska få lämna bidrag till varandra om det behövs för att mellan kommunerna jämna ut effekter som uppkommit på grund av att uppgifter förts över från till kommunerna eller omvänt. Bidragsbefogenheten förbättrar förutsättningarna för kommuner och landsting att komma överens om hur effekterna av en enhetlig landstingsskattesats och verksamhetsöverföringar som görs inför en landstingssammanläggning ska regleras ekonomiskt. Det handlar dock bara om att ge kommuner och landsting en möjlighet att omfördela och utjämna och förslaget medför därför inga nya uppgifter eller ökade kostnader för kommuner och landsting. Lagförslag i betänkandet (SOU 2010:77) Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting1 dels att 2 kap. 4, 5, 9 och 12 §§ ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 10 och 11 §§ ska betecknas 2 kap. 4 och 5 §§ samt nuvarande 3 kap. ska betecknas 4 kap. dels att 1 kap. 17 och 18 §§ samt 2 kap. 6–8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 3 kap., av följande lydelse. Om en indelningsändring inne- Om en indelningsändring inne- bär att en ny kommun bildas eller bär att en ny kommun bildas eller om ändringen annars är av sådan om ändringen annars är av sådan omfattning att kommunen enligt den nya indelningen inte bör före- den nya indelningen inte bör före- trädas av de gamla kommunfull- trädas av de gamla kommunfull- mäktige, skall regeringen be- mäktige, ska regeringen bestämma stämma att kommunen enligt den att kommunen enligt den nya in- nya indelningen skall företrädas av delningen ska företrädas av in- dessa har valts till dess de nyvalda dessa har valts till dess de nyvalda fullmäktige börjar sin tjänstgöring. fullmäktige börjar sin tjänstgöring. lagen (1979:412) För beredningen och verkställig- För beredningen och verkställig- heten i ärenden som avser heten i ärenden som avser kommunen enligt den nya in- kommunen enligt den nya in- delningen får de nyvalda kommun- delningen får de nyvalda kommun- fullmäktige till dess indelnings- fullmäktige till dess indelnings- ändringen träder i kraft anlita in- ändringen träder i kraft anlita in- och kommittéer samt nämnder och nämnder och beredningar i den 1 Senaste lydelse av 2 kap. 9 § 2009:791, 2 kap. 10 § 1991:1693. kommuner som närmast berörs av