prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — Sam- tidigt kan gäldenärens egen uppskattning av sin framtida inkomst normalt godtas, om den inte framstår som överdriven eller på annat sätt felaktig. Om bedömer att gäldenärens egen uppskattning är felaktig, ska den alltså inte godtas. Det kan t.ex. handla om att gälde- närens uppskattade inkomst väsentligt överstiger eller understiger en marknadsmässig lön och att gäldenären inte kan lämna en rimlig förklaring till denna skillnad. Även i de fall gäldenärens inkomstförhållanden är oklara ska prog- nosen normalt utgå från den inkomst som gäldenären skulle kunna ha med hänsyn till bl.a. den utbildning och erfarenhet han eller hon har. En gäldenär ska alltså inte tillåtas att missgynna borgenärerna genom att frivilligt välja en mindre välbetald karriär som inte motsvarar hans eller hennes kompetens. Till hjälp vid bedömningen av om gäldenären uppfyller kravet på kvalificerad insolvens kan använda sig av en tumregel: Hur ser prognosen ut för gäldenären vid en fördubbling av inkomsten? Om gäldenären trots en sådan inkomstökning ändå inte skulle klara av att betala sina skulder inom överskådlig tid, är det kvalifi- cerade insolvensrekvisitet sannolikt uppfyllt. Tumregeln är dock endast ett hjälpmedel vid bedömningen av om gäldenären är kvalificerat insolvent. kan därför behöva gå vidare och när- mare bedöma om gäldenären uppfyller villkoret om kvalificerad insol- vens, särskilt om han eller hon enligt tumregeln kan eller är på gränsen till att kunna betala sina skulder. Även en närstående till en företagare omfattas av bestämmelsen i andra stycket. För en närstående kan dock situationen ofta vara den att det är enklare att göra en prognos över den framtida inkomsten och gäldenärens betalningsförmåga. 9 § F-skuldsanering får inte beviljas om 1.företagarens näringsverksamhet drivs eller har drivits på ett oförsvarligt sätt, 2.gäldenären har näringsförbud enligt lagen (2014:836) om näringsförbud, 3.gäldenären har ett betalningsutrymme som per kvartal understiger en sjundedel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Paragrafen reglerar när en gäldenär ska vara diskvalificerad från en F-skuldsanering. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.2–6.5.4. Enligt första punkten får en F-skuldsanering inte beviljas om före- tagarens näringsverksamhet drivs eller har drivits på ett oförsvarligt sätt. Diskvalificeringsgrunden gäller oavsett i vilken företagsform som verk- samheten drivs eller har drivits (se 2 §). Att det ska vara fråga om före- tagarens näringsverksamhet innebär att misskötsamheten ska kunna här- ledas till den tid under vilken företagaren är eller har varit engagerad i näringsverksamheten. Eftersom bestämmelsen tar sikte på hur före- tagarens näringsverksamhet har skötts, diskvalificerar eventuell missköt- samhet i verksamheten även en närstående till företagaren som har skul- der med anknytning till företagarens näringsverksamhet, och detta oav- sett om han eller hon är en skötsam person. För att vara diskvalificerad från F-skuldsanering måste misskötsam- heten ha varit oförsvarlig. Misskötsamheten måste sålunda ha varit av allvarligare slag. Det finns ett visst utrymme för olämpligt agerande utan att detta diskvalificerar gäldenären från F-skuldsanering. Ett olämpligt agerande som inte bedöms så allvarligt att det når upp till oförsvarligt kan dock komma att beaktas inom ramen för den allmänna skälighets- prövningen (se 10 §). Vid bedömningen enligt denna punkt ska skötsamheten i förhållande till både staten och övriga borgenärer beaktas. Det kan t.ex. handla om betalningsförsummelser. Enbart det förhållandet att företaget är eller har varit i dröjsmål med betalning av skulder eller visat annan misskötsamhet mot någon enskild eller allmän borgenär medför dock inte att närings- verksamheten drivs eller har drivits oförsvarligt, utan det krävs att misskötsamheten är av viss omfattning. Vid den bedömningen ska beaktas t.ex. skuldernas storlek, den tid som misskötsamheten varat och antalet förseelser. Ett exempel på misskötsamhet som kan förekomma och som normalt ska diskvalificera gäldenären från F-skuldsanering är att det i ett aktie- bolag har förekommit lån till närstående i strid med 21 kap. 1 § aktie- bolagslagen (2005:551) eller andra former av otillåtna värdeöverföringar. Det kan också vara fråga om att företaget har gynnat några borgenärer på bekostnad av andra eller på annat sätt genomfört transaktioner som skulle kunna bli föremål för återvinning enligt konkurslagen (1987:672). Andra omständigheter som kan tala för att näringsverksamheten har drivits oförsvarligt är att denna har skötts särskilt riskfyllt eller att någon av företagets företrädare har blivit föremål för företrädaransvar på grund av kapitalbrist i bolaget. Omständigheterna i det enskilda fallet, t.ex. hur företaget i övrigt har skötts och hur företagets ledning har agerat för att 2015/16:125 undvika eller komma till rätta med misskötsamheten, kan dock medföra att misskötsamheten ändå inte når upp till att anses som oförsvarlig. F-skuldsanering ska normalt inte beviljas om det förekommer eller har förekommit en s.k. målvakt, dvs. en person som är utsedd att leda före- taget, men som i själva verket inte har någon sådan avsikt (se t.ex. 8 kap. 12 och 32 §§ aktiebolagslagen). Även den omständigheten att gäldenären medvetet har överlåtit sin verksamhet till en köpare med oärliga inten- tioner, t.ex. att på bekostnad av företagets ägare eller borgenärer ”plund- ra” företaget, bör medföra att gäldenären är diskvalificerad från F-skuld- sanering enligt denna punkt. förutsättningar för att återkalla ett godkännande av F-skatt, ska gäldenären normalt vara diskvalificerad från en F-skuld- Detsamma ska gälla för den situationen att ett återkallande skulle ha kunnat ske på grund av misskötsamheten, om företaget hade innehaft ett godkännande för F-skatt. Det kan dock framkomma om- ständigheter som medför att agerandet ändå inte är tillräckligt klandervärt för att verksamheten ska anses ha drivits oseriöst. kan vara hänförliga t.ex. till anledningen till skatteskuldernas uppkomst, skuldernas belopp och antalet överträdelser. Även tidsperioden kan spela en stor roll vid denna bedömning. F-skuldsanering ska normalt inte komma i fråga om skyldigheten att betala skatt har missköts under en eller vid upprepade tillfällen, medan misskötsamhet i be- gränsad omfattning av mer tillfällig natur kan vara acceptabel. ningen bör göras på samma sätt, oberoende av om näringsverksamheten fortfarande drivs eller om denna har avvecklats. Om någon företrädare för verksamheten har ådömts företrädaransvar enligt 59 kap. 12 eller 13 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har före- taget misskött sina skyldigheter att betala skatt eller avgift i sådan utsträckning att verksamheten normalt får anses ha drivits oförsvarligt. En förutsättning för att denna presumtion ska kunna brytas är att det i ärendet om F-skuldsanering framkommer särskilda omständigheter som tidigare inte beaktats i målet om företrädaransvar och som medför att agerandet trots allt inte ska bedömas som så allvarligt att det ska diskvalificera gäldenären från F-skuldsanering. Även bristande bokföring ska normalt utgöra hinder för F-skuld- sanering, om bristerna förekommit i en inte obetydlig omfattning. finns en viss risk för att en verksamhet som går dåligt ”faller samman” före en konkurs. Anledningen till detta kan t.ex. vara att det inte finns pengar för att anlita hjälp med bokföringen. form av tillfällig misskötsamhet i anslutning till att näringsverksamheten avvecklas kan till viss del vara förklarlig och bör därför inte nödvändigt- vis diskvalificera gäldenären från F-skuldsanering. får tidsaspekten stor betydelse. Om misskötsamheten har skett under en begränsad tidsperiod, kan den ofta anses ursäktlig. I vissa fall är det möjligt att senarelägga bokföringen. I en sådan situa- tion kan skötsamheten med t.ex. ordnandet av verifikationer eller regist- reringen av betalningar få betydelse för om verksamhetens räkenskaper skötts på acceptabelt sätt. Konkursförvaltaren ska enligt 7 kap. 15 § första stycket 5 konkurslagen Om förvaltaren inte har gjort bokföringsskyldigheten har misskötts, bör kunna utgå i från att företaget har skött sin bokföring. En sådan presumtion kan dock brytas genom att t.ex. borgenärerna i ärendet om F-skuldsanering visar att bokföringen i företaget har misskötts. Brottsliga ageranden med anknytning till näringsverksamheten, t.ex. brott enligt 11 kap. , eller misstanke om sådan brottslighet ska normalt diskvalificera gäldenären från en F-skuldsanering. Om företaget har varit försatt i konkurs kan uppgifter om sådant agerande framkomma bl.a. genom de handlingar som ska ges in tillsammans med ansökan (se 14 §). Till exempel kan det framgå av en redogörelse till slutredovisingen att konkursförvaltaren enligt 7 kap. 16 § konkurslagen har underrättat åklagare om misstanke om brott enligt 11 kap. brotts- balken eller något annat brott som har samband med verksamheten. brottslighet behöver dock inte nödvändigtvis medföra att gälde- nären är diskvalificerad från F-skuldsanering. Sådan brottslighet – och brottslighet som inte har anknytning till verksamheten – kan emellertid beaktas inom ramen för den allmänna skälighetsbedömningen (10 §) och då på motsvarande sätt som enligt förslaget till ny skuldsaneringslag. I andra punkten anges att den som har näringsförbud inte får beviljas F-skuldsanering. Bestämmelsen motsvarar 8 § andra stycket i förslaget till ny skuldsaneringslag. Bestämmelsen gäller inte bara för en före- tagare, utan även för en närstående som ansöker om F-skuldsanering. Enligt tredje punkten får F-skuldsanering inte beviljas en gäldenär – en företagare eller en närstående till en företagare – som har ett betal- ningsutrymme som per kvartal understiger en sjundedels prisbasbelopp enligt socialförsäkringsbalken. Bestämmelsen innebär att en gäldenär måste ha ett visst betalningsutrymme för att beviljas F-skuldsanering. Betalningsutrymmet ska beräknas enligt vad som anges i 35 §. Bestäm- melsen innebär att det inte är möjligt för att fastställa en s.k. nollplan i ett ärende om F-skuldsanering. Om gäldenären saknar ett tillräckligt betalningsutrymme, ska hans eller hennes ansökan avslås. 10 § F-skuldsanering får beviljas om det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas omständigheterna vid skulder- nas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina för- pliktelser, det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet om F-skuldsanering och F-skuldsaneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga. I paragrafen uppställs det allmänna skälighetsvillkoret. Paragrafen motsvarar delvis 9 § i förslaget till ny skuldsaneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.5. Bestämmelsen i första stycket innebär att F-skuldsanering endast får beviljas om det med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden är skäligt. Det är fråga om en allmän skälighetsbedömning, vilket innebär att hänsyn ska tas till alla omständigheter som Krono- fogdemyndigheten finner relevanta (jfr prop. 1993/94:123 s. 197). I andra stycket preciseras vissa omständigheter som ska beaktas särskilt vid skälighetsprövningen. Precis som vid en skuldsanering enligt 2015/16:125 förslaget till ny skuldsaneringslag ska särskild hänsyn tas till omständig- heterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet. Det innebär bl.a. att det sätt som gäldenären sköter sina betalningar efter inledandebeslutet kan ha betydelse vid skälighetsbedömningen. Ytterligare en omständighet som ska beaktas särskilt är F-skuld- saneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga. Om gäldenären kan visa att en F-skuldsanering t.ex. skulle kunna förbättra hans eller hennes förutsättningar att fortsätta driften av en verksamhet, ska det anses tala för att F-skuldsaneringen ska beviljas. Vid en F-skuldsanering för en före detta företagare ska det verka i positiv riktning om F-skuldsaneringen kan öka gäldenärens möjlighet att återgå till företagande eller få en anställning. För att denna omständighet ska beaktas krävs det att gäldenären kan visa att hans eller hennes skuld- sättning utgör ett reellt och påvisbart hinder mot att t.ex. starta upp en ny verksamhet. Det kan t.ex. handla om att gäldenärens skuldsättning försvårar för honom eller henne att beviljas de krediter som behövs för att starta upp en ny verksamhet. Andra exempel är att skuldsättningen innebär ett hinder för gäldenärens möjlighet att genomföra en realistisk affärsplan eller att genomgå en utbildning som är nödvändig för att kunna starta ett visst slags företag. Uppräkningen i andra stycket avser sådana omständigheter som särskilt ska beaktas. Utöver detta både kan och ska ta hänsyn till andra relevanta omständigheter. Exempelvis kan gäldenärens agerande i ett eventuellt föregående konkursförfarande ha betydelse vid skälighetsbedömningen. Ett annat exempel på en omständighet som ska beaktas är att företagarens näringsverksamhet har drivits på ett olämpligt sätt, men som dock inte når upp till en sådan nivå att det diskvalificerar gäldenären från en F-skuldsanering enligt 9 § 1. 11 § Om gäldenären har beviljats skuldsanering, får F-skuldsanering beviljas endast om det finns särskilda skäl. Paragrafen innehåller en bestämmelse som begränsar möjligheten att få sina skulder sanerade en andra gång. Paragrafen motsvarar 10 § i för- slaget till ny skuldsaneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.6. 12 § En ansökan om F-skuldsanering ska vara skriftlig. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av gäldenären. Om ansökan ges in på elektronisk väg, ska den vara undertecknad med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen innehåller regler om ansökans form. Paragrafen motsvarar 11 § i förslaget till ny skuldsaneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.8.4. Att ansökan ska ges in till följer av 4 §. 13 § Ansökan ska innehålla uppgifter om 1.gäldenären enligt 5 § första stycket lagen (1996:242) om domstolsärenden och uppgifter som visar att gäldenären har sina huvudsakliga intressen i , 2.gäldenärens inkomster och utgifter, 3.gäldenärens tillgångar och skulder med uppgift om varje borgenärs namn, person- eller organisationsnummer, adress och telefonnummer, 4.vilka av skulderna som har anknytning till företagarens näringsverksamhet, 5.huruvida den person som driver eller har drivit näringsverksamheten är eller har varit försatt i konkurs eller genomgår eller har genomgått en förhandling om offentligt ackord, 6.hur näringsverksamheten drivs eller har drivits, 7.omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och F-skuldsaneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga, och 8.gäldenärens och dennes familjs personliga och ekonomiska förhållanden som i övrigt är av betydelse för prövningen av ärendet. Uppgifterna ska lämnas av gäldenären på heder och samvete. Paragrafen innehåller regler om ansökans innehåll. Övervägandena finns i avsnitt 6.8.3. Första stycket innehåller en uppräkning av vad en ansökan ska inne- hålla i åtta punkter. Enligt första punkten ska en ansökan innehålla uppgifter om gälde- nären i enlighet med vad som anges i 5 § första stycket lagen om dom- stolsärenden och uppgifter som visar att gäldenären har sina huvud- sakliga intressen i (se 7 §). Bestämmelsen motsvarar 12 § första stycket 1 i förslaget till ny skuldsaneringslag. Enligt andra punkten ska gäldenären lämna uppgift om sina inkomster och utgifter. Bestämmelsen motsvarar 11 § första stycket 3 skuldsaneringslag. Se även kommentaren till punkten 8. Enligt tredje punkten ska gäldenären ange sina tillgångar och skulder med uppgift om varje borgenärs namn, person- eller organisations- nummer, adress och telefonnummer. Bestämmelsen motsvarar i huvud- sak 11 § första stycket 2 skuldsaneringslag (se vidare prop. 1993/94:123 s. 210 f.). I vissa fall kan gäldenären redogöra för sina skulder genom att hänvisa till en bouppteckning i hans eller hennes egen konkurs. En sådan bo- uppteckning ska enligt 14 § ges in tillsammans med ansökan. Enbart en hänvisning till bouppteckningen kan dock inte göras om skulderna som har tagits upp i denna har ändrats eller om det har tillkommit nya skulder efter bouppteckningens upprättande. I den fjärde punkten, som saknar motsvarighet i förslaget till ny skuld- saneringslag, anges att gäldenären ska lämna uppgift om huruvida den person som driver eller har drivit näringsverksamheten är eller har varit försatt i konkurs eller genomgår eller har genomgått en förhandling om offentligt ackord. Konkursen eller det offentliga ackordet ska avse företagaren personligen om han eller hon har drivit enskild närings- verksamhet eller den juridiska person som driver eller har drivit närings- verksamhet och som företagaren är eller har varit företrädare för (jfr 2 §). Enligt femte punkten, som saknar motsvarighet i förslaget till ny skuld- saneringslag, ska gäldenären ange vilka av skulderna som har anknytning till företagarens näringsverksamhet. Bestämmelsen möjliggör för Krono- 2015/16:125 fogdemyndigheten att bedöma om gäldenärens skuldbörda till huvud- saklig del har anknytning till företagarens näringsverksamhet. stöd för denna bedömning får genom att gäldenären enligt den tredje punkten ska lämna uppgifter om sina skulder och enligt den sjunde punkten ska redogöra för bl.a. omständigheterna vid skuldernas tillkomst. ska normalt kunna utgå från att det inte finns andra näringsrelaterade skulder än de som gäldenären själv har redovisat. Som framgår av kommentaren till 6 § kan dock en fordran även vara Det kan inte uteslutas att gäldenären anger att en skuld är av privat karaktär, trots att den indirekt är att hänföra till sådant förhållande, bör myndigheten ge gäldenären möjlighet att yttra sig över om den aktuella skulden är näringsrelaterad eller inte. av att ge gäldenären möjlighet att yttra sig i frågan finns dock inte, om gäldenären bedöms ha andra näringsrelaterade skulder som medför att huvudsaklighetsrekvisitet är uppfyllt. Enligt sjätte punkten, som saknar motsvarighet i förslaget till ny skuld- saneringslag, ska det lämnas uppgifter om hur företagarens närings- verksamhet drivs eller har drivits. Gäldenären ska lämna dessa uppgifter så att kan bedöma om han eller hon är diskvali- ficerad från F-skuldsanering enligt 9 § 1 och om det är skäligt att F- skuldsanering beviljas enligt 10 §. Gäldenären ska lämna en redogörelse över hur verksamheten drivs eller har drivits och i detta sammanhang ange sådana åtgärder eller underlåtenheter som skulle kunna anses utgöra misskötsamhet i driften Om gäldenären i ansökan öppet redovisar en viss misskötsamhet och ändå beviljas F-skuldsanering, kan denna missköt- samhet inte senare läggas till grund för omprövning enligt 50 §. Enligt sjunde punkten, som delvis motsvarar 12 § första stycket 5 i förslaget till ny skuldsaneringslag och som utformas i enlighet med Lagrådets förslag när det gäller den bestämmelsen, ska gäldenären lämna uppgifter om omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträng- ningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och F-skuld- saneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga. nären ska sålunda lämna uppgifter om sådana förhållanden som ska beaktas särskilt vid skälighetsbedömningen (se 10 § andra stycket). omständighet som ska beaktas särskilt vid skälighetsbedömningen i ett ärende om F-skuldsanering är vilken betydelse F-skuldsaneringen kan ha för gäldenärens framtida förvärvsförmåga. Gäldenären ska därför i ansökan även redogöra för F-skuldsaneringens betydelse i detta Till exempel kan gäldenären redogöra för hur en F- skuldsanering kan underlätta för företagaren att fortsätta eller starta upp I åttonde punkten anges att uppgifter ska lämnas om gäldenärens och dennes familjs personliga och ekonomiska förhållanden som i övrigt är av betydelse för prövningen av ärendet. finns enligt förslaget till ny skuldsaneringslag (12 § första stycket 6). Det kan vara svårt för en aktiv eller blivande företagare att ange sina I en sådan situation bör gäldenären normalt kunna uppskatta sina framtida inkomster och redogöra för hur denna upp- Om gäldenären saknar inkomst, exempelvis på grund av att han eller hon har avvecklat sin näringsverksamhet och ännu inte har startat upp någon ny, ska detta anges. Gäldenären ska i ett sådant fall redovisa även hur han eller hon ser på sina framtidsutsikter och möjliga inkomster. Gäldenären ska avseende övriga familjemedlemmar lämna sådana uppgifter som anges i punkterna 1, 2, 3 och 7. Av andra stycket, som motsvarar 12 § andra stycket i förslaget till ny skuldsaneringslag, framgår att uppgifterna i första stycket ska lämnas av gäldenären på heder och samvete. Bestämmelsen innebär att gäldenären lämnar uppgifterna under straffansvar. Sådana brott som kan aktualiseras är främst försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning enligt 11 kap. 2 § och osann eller vårdslös försäkran enligt 15 kap. 10 § första och andra styckena . Om gäldenären lämnar oriktiga uppgifter i ansökan, kan det också leda till att beslutet om F-skuld- sanering omprövas enligt 50 §. 14 § Till ansökan ska bifogas årsredovisning eller årsbokslut avseende det senast avslutade räkenskapsåret för företagarens näringsverksamhet. Om det har upprättats en revisionsberättelse, ska även denna bifogas. Om den person som driver eller har drivit näringsverksamheten är eller har varit försatt i konkurs, ska till ansökan bifogas förvaltarberättelse, bouppteckning och eventuell slutredovisning enligt 7 kap. 13 och 15 §§ samt 13 kap. konkurs- lagen (1987:672). Om den person som driver eller har drivit näringsverksamheten har genomgått en förhandling om offentligt ackord, ska till ansökan bifogas rekonstruktörs- berättelse och bouppteckning enligt 3 kap. 11 § första stycket 1 och 14 § lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Paragrafen innehåller regler om vilka dokument som ska bifogas ansökan. Övervägandena finns i avsnitt 6.8.3. Enligt första stycket ska gäldenären bifoga årsredovisning eller års- bokslut avseende företagarens näringsverksamhet. En situation som skulle kunna uppstå är att gäldenären är engagerad i en närings- verksamhet, men att skulderna har anknytning till en annan verksamhet som han eller hon driver eller har drivit. I sådant fall ska till ansökan bifogas årsredovisning eller årsbokslut för båda verksamheterna. Om det har upprättats en revisionsberättelse, ska även denna bifogas. Det finns ingen uttrycklig skyldighet att ge in en resultaträkning för verksamheten. Vid en F-skuldsanering för en företagare som är enga- gerad i näringsverksamhet kan dock en sådan vara nöd- vändig för att gäldenären ska kunna visa att verksamheten har förmåga att löpande betala förfallna skulder (jfr 6 § 2). Om Kronofogdemyn- digheten bedömer att det av uppgifterna i ansökan inte går att bedöma verksamhetens förmåga att sköta sina åtaganden, ska myndigheten förelägga gäldenären att komplettera ansökan (se 15 §). I andra stycket anges att gäldenären i förekommande fall ska ge in bouppteckning och förvaltarberättelse från en föregående konkurs. Konkursen ska avse företagaren personligen om han eller hon har drivit enskild näringsverksamhet eller den juridiska person som driver eller har drivit näringsverksamhet och som företagaren är eller har varit före- trädare för (jfr 2 §). Om förvaltaren har lämnat en slutredovisning enligt