prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Vidare saknas det modersmålslärare i flera av varieteterna av chib. De romska företrädarna efterfrågar såväl ökad kunskap om bestämmelser kring modersmålsundervisning i kommunerna som tillgång till modersmålslärare i fler varieteter. Inom skolan har antalet som ansökt om modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken ökat , framför allt i kommuner som ingår i ett eller flera förvaltningsområden. Insatser för att stärka de nationella minoriteternas språk och kultur Liksom föregående år har samtliga kommuner och en majoritet av landstingen i förvaltningsområdena genomfört insatser för att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kultur . Samtliga kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena har också på olika sätt informerat de nationella minoriteterna om deras lagstadgade rättigheter. Informationen har getts på alla berörda minoritetsspråk och på svenska. () har genomfört ett flertal olika åtgärder för att höja kunskapen om de nationella minoriteterna. Inom ramen för uppdrag (dnr Ku2015/01721/DISK) har myndigheten arbetat för att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk. har även arbetat fram kursplaner i ämnet modersmål för de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib som första respektive andra språk. Sammantaget tilldelades ca . Sameskolstyrelsen har, enligt regleringsbrev , vidtagit åtgärder för den integrerade samiska undervisningen. Sammanlagt avsattes för uppdraget. har detta resulterat i att integrerad samisk undervisning finns tillgänglig i 14 kommuner, vilket är något färre än . Flertalet av de 14 kommunerna har dock ökat antalet under- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 visningstimmar vilket innebär att den samiska undervisningen når fler elever än . () har genom de riktade stöden till nationella minoriteters kulturverksamhet fördelat . Genom stöd till planerad utgivning av litteratur och produktionsbidrag till kulturtidskrifter har fördelats till utgivning med bäring på nationella minoriteters språk och kultur (utg.omr. 17, anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet ap. bidragsgivning har bl.a. främjat drift av teatrar och bibliotek, genomförandet av kulturfestivaler, konserter och utställningar samt utgivning av litteratur och kulturtidskrifter. Uppföljning visar också att det verksamhetsstöd som fördelats utgör den finansiella grundstommen för centrala kulturstrukturer inom respektive minoritetsgrupp (se även Nationella minoriteters kultur inom utg.omr. 17, avsnitt 3.4.2). Vidare har och folkminnen fördelat till 24 olika projekt för revitalisering av minoritetsspråken. Totalt inkom 44 ansökningar 2015 om . Språkprojekt som riktats till barn och ungdomar samt läsfrämjande har prioriterats. Inom ramen för strategin för romsk inkludering har pilotkommunerna genomfört ett flertal olika åtgärder för den romska minoritetens språk och kultur. Bl.a. har barnböcker som speglar romers vardag och språk tagits fram och spridits till förskolor och bibliotek. Forum för levande historias , som delfinansierats av regeringen, avslutades (dnr Ku2016/00546/DISK). Över 500 workshopar och ca 130 fortbildningar av elever, tjänstemän och andra besökare har genomförts. En utvärdering av utställningen visar att den bl.a. har bidragit till att bemöta och motverka stereotyper och präglats av dialog. planeras nu att fortsätta på andra håll i landet. 10.4.3 Analys och slutsatser Regeringens bedömning är att utvecklingen av arbetet med att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter i förvaltningsområdena har gått i positiv riktning . I många avseenden finns ett tydligt ansvarstagande för att säkerställa efter- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 levnaden av rättigheterna inom förvaltningsområdena. finns tydliga indikationer på att den positiva utvecklingen stannat av både inom och utom förvaltningsområdena, t.ex. fungerar statsbidraget och förvaltningsområdenas utvecklingsarbete inte fullt ut tillfredsställande. Det råder bl.a. stora skillnader i hur kommuner tolkar och tillämpar föreskrifterna på området. Det finns också betydande brister såväl inom som utom förvaltningsområdena och på samtliga nivåer i samhället, särskilt i fråga om möjligheten att lära sig, använda och utveckla sitt minoritetsspråk. En samordning av insatserna inom politikområdet är nödvändig för att fortsatt utveckling ska vara möjlig. Sammantaget har nationell och internationell uppföljning tydligt visat på ett antal utmaningar och att det finns starka skäl för att genomföra en samlad genomlysning och översyn av minoritetspolitiken med avstamp i utvecklingen på området. Regeringen bedömer mot den bakgrunden att den nu beslutade översynen En förstärkt minoritetspolitik – översyn av lagen om minoriteter och minoritetsspråk (dir. 2016:73) tillsammans med andra åtgärder är nödvändig för att säkerställa en fortsatt positiv utveckling. Med tanke på dessa pågående processer beslutade regeringen att inte ansluta ytterligare kommuner till förvaltningsområdena för finska, samiska och meänkieli. Vidare bedömer regeringen att samråden med de nationella minoriteterna har stor betydelse och att de har fått ett större genomslag , vilket i sin tur resulterat i en djupare kunskap och förståelse för de nationella minoriteternas förutsättningar och behov hos det allmänna. måste det regelbundet säkerställas att de olika former som används är ändamålsenliga och att det finns en reell möjlighet till inflytande och delaktighet. Erfarenheterna från arbetet med strategin för romsk inkludering visar att romsk delaktighet i arbetet är en framgångsfaktor. Integreringen av de nationella minoriteternas rättigheter inom ordinarie strukturer i det allmänna har också gått framåt såväl inom minoritetspolitiken i stort som inom ramen för strategin för romsk inkludering. De uppdrag som olika myndigheter har haft bedöms på ett tydligt sätt ha bidragit till, och i vissa fall även varit en avgörande faktor för, minoritetspolitikens genomslag och utveckling. Därutöver bedömer regeringen att arbetet med romsk inkludering har utvecklats positivt. i slutredovisning om arbetet med romsk inkludering 2012–2015 (dnr Ku2016/00940/DISK) visar att arbetet resulterat i ett mer rättighetsbaserat arbetssätt vilket har varit en framgångsfaktor. Myndigheter har tagit fram kunskap och verktyg som underlag och stöd för genomförandet av strategin för romsk inkludering. Pilotkommunerna har under strategins första utvecklat strukturer som ligger till grund för ett mer långsiktigt arbete med romsk inkludering. Spridningen av dessa arbetssätt och erfarenheter har bidragit till att fler kommunala initiativ tagits. Verksamheten med brobyggare inom olika områden har varit en framgångsfaktor. Romskt deltagande har varit av central betydelse för att nå framgång i arbetet. Kommissionen mot antiziganism har med sina insatser bidragit till att uppmärksamma och öka kunskapen om antiziganismen och dess konsekvenser i och på så sätt kompletterat arbetet med romsk inkludering. ska säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter, särskilt i ljuset av de internationella åtagandena på området. För att uppnå detta krävs olika åtgärder. En central del är att upprätthålla grundskyddet i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och säkerställa de nationella minoriteternas möjlighet till inflytande. Regeringen tar fortsatta steg för att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter nu och genom att bl.a. se över hur förvaltningsområdenas roll kan tydliggöras och hur ordningen med statsbidrag ska se ut. Regeringen avser därför att avvakta anslutning av ytterligare kommuner till förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska. För att barn ska få reell tillgång till sitt språk kommer regeringen även att analysera vilka behov som finns i fråga om förskoleverksamhet eller annan pedagogisk omsorg på de nationella minoritetsspråken i syfte att identifiera metoder för verksamhetsutveckling eller stöd till huvudmän. Att våga, vilja och kunna tala sitt språk är för många centralt för identiteten som en del av en nationell minoritet. I detta behöver staten ta ett större ansvar. Regeringen kommer därför att förlänga det befintliga statsbidraget för deltagande i insatser för att förstärka tillgången på lärare i minoritetsspråk (se vidare under utg.omr. 16 avsnitt 9.2.5). Regeringen kommer också fortsätta att genomföra särskilda insatser för att utveckla, fördjupa och sprida arbetet inom ramen för strategin för romsk inkludering. Regeringen avser att vidareutveckla redan pågående insatser inom områdena arbete, utbildning, hälsa och social omsorg, men mer tydligt stödja arbetet inom andra områden såsom kultur och språk, liksom romers situation på bostadsmarknaden. Insatserna bör också än tydligare utgå från de mänskliga rättigheterna, något som visat sig vara en framgångsfaktor i arbetet på lokal nivå. Regeringens utgångspunkt är att uppmärksamma konsekvenserna av antiziganismen i samhället i det fortsatta arbetet. Regeringen kommer att ta ställning till de förslag som Kommissionen mot antiziganism i sitt slutbetänkande har lämnat till regeringen (SOU 2016:44). Därutöver ingår även regeringens arbete mot antiziganism i den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (se vidare under utg. omr. 13 avsnitt 4.6). Regeringen anser att det även fortsättningsvis är viktigt att verka för att romer involveras i arbetet. Den brobyggarverksamhet som genomförs inom flera samhällsområden är ett exempel på detta och bör utvecklas vidare. Det är också angeläget att förbättra romers möjligheter att organisera sig och delta i arbetet med romsk inkludering och i samhället i stort. Det gäller inte minst romska flickor och kvinnor vars kompetens måste tas tillvara i arbetet så att strategins insatser även kommer dem till del. Regeringens beslut om bidrag till de fem kommuner som avser att utveckla kommunala modeller för romsk inkludering är en viktig del i det kommande arbetet med att säkerställa att kunskap och erfarenheter från arbetet sprids ytterligare. Arbetet med att tillgodose tillkännagivande om fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 inkludering (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156) kommer därmed att fortsätta. 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:900) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkeli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 10.5 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive 1 500 000 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Avsnittet omfattar Myndigheten för press, radio och tv samt presstöd. Medieområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.1 Anslagsutveckling 8:1 Presstöd Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har beslutat om ett utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar i syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. För att möjliggöra för presstödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om utvecklingsstöd till fleråriga utvecklingsprojekt bör regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och utvecklingsstöd. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 11.2 Beställningsbemyndigande för anslaget 8:1 Presstöd Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:1 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 11.2.28:2 Myndigheten för press, radio och tv Tabell 11.4 Anslagsutveckling 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 439 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 440 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 440 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 Presstöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för Myndigheten för press, radio och tv:s förvaltningsutgifter. Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:2 Myndigheten för press, radion och tv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Delar av verksamheten vid Myndigheten för press, radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statens budgets inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med och ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.6 Offentligrättslig verksamhet – Avgifter för analog kommersiell radio (som inte får 1För 2016 anges det belopp som Myndigheten för press, radio och tv har fastställt avgifterna till och inkluderar inbetalning av engångsbelopp för tre tillstånd. Beloppet har inte räknats upp eftersom avgiften beräknas utifrån förändringar i KPI för oktober månad. Några engångsinbetalningar har inte beräknats inflyta . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 finns 103 sändningstillstånd för analog kommersiell radio som löper fram till . Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet – Särskild avgift och viten (som inte får 1 Att lämna en prognos och budget för särskilda avgifter och viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av och tv samt domstolsutslag. Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet – Avgifter för ansökan om tillstånd att sända tv och digital kommersiell radio (som inte får Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd för marksänd tv är beroende av hur stort frekvensutrymme som fördelats för sådana sändningar. Hur många tillstånd som kan meddelas är också beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelats mellan olika tjänster och tekniska lösningar. Myndigheten har utlyst 3 nationella sändningstillstånd för marksända programtjänster samt tillstånd för regionala och lokala programtjänster. Myndigheten har tagit emot 8 ansökningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 11.9 Offentligrättslig verksamhet – Utgivningsbevis för webbsidor m.m. (som inte får Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. Verksamheten är delvis avgiftsfinansierad. inflöt i ansökningsavgifter. Målet är att avgifterna ska täcka av kostnaderna för verksamheten. De inkomna avgifterna 2015 täckte av kostnaderna. om ändring i presstödsförordningen (1990:524). Genom förordningsändringen trädde förändringarna i kraft . Av redogörelsen för behandlingen av skrivelser (bet. 2015/16:KU21, rskr. 2015/16:275) framgår att anser att utskottets tillkännagivande om ett ökat driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar inte är tillgodosett fullt ut och delar därför inte regeringens bedömning som redovisas i skrivelse 2015/16:75 att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer i frågan, t.ex. i budgetpropositionen. Regeringens förslag: Stödbeloppet för tidningar som kommer ut en gång höjs. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis 11.3Höjda stödnivåer för endags- med regeringens förslag. Ärendet och dess beredning: fick en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av presstödet och lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas (dir. 2011:112). Kommittén, som antog namnet , överlämnade slutbetänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Ku2013/01810/MF). beslutade med anledning av regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) att som sin mening tillkännage vad anfört om övriga förslag (bet. 2014/15:KU12 mom. 8, rskr. 2014/15:195) som rör frågan om ökat driftsstöd för lågfrekventa tidningar. Regeringen har därefter i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3) lämnat förslag om förändrade stödnivåer för lågfrekventa tidningar i form av jämnare stödtrappa för endags- och tvådagarstidningar samt en höjning av stödnivåerna för tvådagarstidningar. Efter beslut (bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:104) och Europeiska kommissionens godkännande beslutade regeringen den 10 föreslår att stödnivåerna höjs för endagstidningar. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , tillstyrker förslaget. Pres(s)gruppen och påpekar att en uppräkning av driftsstödet måste genomföras oavsett övriga förslag. instämmer i att det behövs ökade incitament för att stimulera dagstidningar att gå från endagsutgivning till tvådagars utgivning, men anser att den föreslagna höjningen knappt kompenserar för den urgröpning som skett av presstödet . har inga invändningar mot att stödbeloppen ändras. anser att stödet till lågfrekventa tidningar är oproportionerligt högt. avstyrker förslaget och anser att det ur konkurrenshänseende i stället hade varit önskvärt med en större neddragning av driftsstödet, för att successivt avskaffa det helt. Skälen för regeringens förslag: Presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524), vars bestämmelser i stor utsträckning är bundna med . I 2 kap. 4 § presstödsförordningen finns bestämmelser om det allmänna driftsstödet till lågfrekventa tidningar som utkommer en gång . Driftsstödet är uppbyggt som en stödtrappa med olika stödbelopp beroende på nivån på den sålda upplagan. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har tillkännagivit som sin mening vad anfört om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa tidningar. Av tillkännagivandet framgår att de förändringar av stödet för lågfrekventa tidningar som kommittén föreslår inte bör genomföras, av samma skäl som regeringen redovisat i presstödspropositionen. Utskottet konstaterar dock att även lågfrekventa tidningar befinner sig i en svår ekonomisk situation och att det finns skäl att öka stödet även för dessa. Hur en sådan ökning närmare bör utformas får enligt utskottet utredas vidare. I betänkandet 2015/16:KU1 välkomnade utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om höjda stödnivåer för dagstidningar som kommer ut och en jämnare stödtrappa för dagstidningar som kommer ut en eller (nämnda bet. s. 51). Utskottet konstaterade dock att tillkännagivande om ett ökat driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar rör både endags- och tvådagarstidningar, att regeringens förslag om en jämnare stödtrappa för endagstidningar i sig inte innebär ett ökat driftsstöd för dessa tidningar och att tillkännagivandet därmed inte är tillgodosett fullt ut (nämnda bet. s. 59 f.). Regeringen noterar att det i betänkandet 2015/16:KU21 anges att utskottet fortfarande inte anser att tillkännagivandet är fullt ut tillgodosett. Tidningar med utgivning en eller har kommit att spela en allt större roll för nyhetsförmedling och opinionsbildning i olika delar av landet. är stödintensiteten för endagstidningar högre än för andra kategorier av tidningar och det tidigare beräknade ekonomiska utrymmet på anslaget har använts för andra prioriterade förändringar när det gäller stöd till dagstidningar. Nuvarande stödnivåer har varit oförändrade , någon indexuppräkning har inte skett. Även endagstidningar befinner sig i en ekonomiskt svår situation och har betydelse för lokal bevakning, granskning och nyhetsförmedling. Regeringen bedömer, till skillnad från , att det finns behov av höjda stödnivåer även för endagstidningar. Stödbeloppen för tvådagarstidningar har höjts bl.a. för att öka incitamenten för tidningar att gå från endagsutgivning till tvådagarsutgivning och bättre spegla de skilda förutsättningarna för utgivning av endagsrespektive tvådagarstidningar. För att behålla incitamenten för tidningar att öka utgivningsfrekvensen bör stödbeloppen för endagstidningar lämpligen höjas . Liksom tidigare får driftsstödet dock inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. Tabell 11.10 Förslag till förändrad stödtrappa för endagstidningar (avrundat till jämna 1 huvudsakligen på samiska eller meänkieli. Genomförandet av förslaget och konsekvenser Enligt regeringen bör förslaget lämpligen genomföras . Presstödsförordningens giltighetstid är begränsad till . Förändringen innebär inga negativa konsekvenser för några andra driftsstödstidningar.