prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Från detta belopp har exkluderats beräknade forskningsbidrag till an dra sektorer uppgående till . Därutöver har forskningsbidrag till staten från andra sektorer adderats till beloppet med . Källa: I denna proposition redovisade investeringsplaner och egna beräkningar . I nationalräkenskaperna klassificeras forskning som en investering. I den samlade investerings- planen ingår därför även en beräkning av statens investeringar i forskning. På motsvarande sätt som gäller för övriga delar av investeringsplanen är det endast den forskning som bedrivs i staten som ingår i beräkningen. Det innebär att statens bidrag till forskning i andra sektorer inte ingår i planen, medan medel som staten erhåller för forskning ingår. Med de antaganden som är gjorda i beräkningarna av forskning i investeringsplanen uppstår en mindre diskrepans jämfört med redovisningen under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning (utg.omr. 16 avsnitt 9.3.2). Utöver de investeringar som redovisas i investeringsplanen lämnar staten bidrag till investeringar i andra sektorer. I denna proposition föreslår och beräknar regeringen bl.a. bidrag till investeringar i bostadsbyggande som uppgår till 2017 och totalt 2017−2020. De sammanlagda investeringarna i staten i form av anskaffning och utveckling av nya investeringar, vidmakthållande av befintliga investeringar och forskning beräknas uppgå till 2017−2020. Av dessa avser nyanskaffning, vidmakthållande och forskning (se tabell 11.1 och diagram 11.1). Av de totala investeringarna 2017–2020 ieras med anslag. Investeringarna i anskaffning och utveckling nya investeringar respektive vidmakthållande 2016 och 2020. Investeringar i vägar och järn- vägar samt försvarsmateriel svarar för den största delen av ökningen. Diagram 11.1 Statens investeringar Källa: Egna beräkningar. Ökningen av infrastrukturinvesteringarna beror till stor del på att produktionstakten successivt ökar i de delvis trängselskattefinansierade projekten i och samt på byggandet av Ostlänken mellan och . Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till som avser planperioden –2029 och de ekonomiska ramarna . Regeringen har i denna proposition beräknat att utvecklings- och vidmakthållandeanslagen kommer att ökas med totalt 2019 och med 2020 i förhållande till de beräknade utgiftsramarna ekonomiska vårproposition. I investeringsplanen beaktas dessa höjningar. För en mer utförlig analys av investeringarna hänvisas till de investeringsplaner som redovisas under respektive utgiftsområde. Regeringen avser att lämna en forsknings- proposition till som anger inriktningen för forskningspolitiken 2017–2026. Regeringen har i denna proposition beräknat en höjning av anslagen för forskning med totalt 1,5, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 2019 och 2020 i förhållande till de beräknade utgiftsramarna i vårpropositionen. Dessa höjningar ingår i beräkningarna i investerings- planen. Jämförelse med tidigare års utfall Omfattningen av de årliga planerade investe- ringarna i anläggningstillgångar (se raden Summa varav investeringar i anläggningstillgångar i tabell 11.1) kan jämföras med utfallet för statens investeringar som redovisas i årsredovisningen för staten (se tabell 11.2). Tabell 11.2 Utfall statens investeringar 2010−2015 Källa: Årsredovisningar för staten för åren 2010−2015, not om investeringar till finansieringsanalysen. genomfördes, i likhet med 2009, omfattande investeringar, bl.a. till följd av finanskrisen. Det rörde sig bl.a. om ökade investeringar i infrastruktur samt kapitaltillskott till statliga bolag. låg in- vesteringarna på mer normala nivåer. I tabell 11.2, som visar utfallet för statens investeringar, redovisas investeringarna både exklusive och inklusive finansiella tillgångar (aktier och värdepapper). Investeringar i aktier och värdepapper redovisas däremot inte i tabell 11.1, som visar den framåtblickande planeringen. Skälet till detta är att de finansiella investe- ringarna varierar beroende på kapitalbehovet hos de statligt ägda bolagen och hos de internationella finansiella institutioner i vilka är medlem. Investeringarna beslutas av kapitalbehovet upp- kommer. Under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning lämnas förslag om kapitaltillskott till statliga bolag om sammanlagt 2017. 11.2Finansiering av anläggnings- tillgångar och rörelsekapital i statens verksamhet Enligt 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) beslutar om en total låneram i för investeringar i anlägg- ningstillgångar som används i statens verk- samhet. Vidare beslutar om en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital i statens verksamhet enligt 7 kap. 4 § samma lag. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 38 . Skälen för regeringens förslag: I Tabell 11.3 redovisas regeringens förslag till låneram avseende investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet 2017. Låneramen anger det högsta lånebelopp som regeringen och myndigheterna under regeringen får ha i inklusive tidigare tagna lån. Beloppen på utgiftsområdesnivå är preliminära, då regeringen normalt fastställer respektive myndighets låneram i samband med att regleringsbreven beslutas. beslutade om en låneram på . Förslaget innebär att låneramen är oförändrad jämfört med . Den genomsnittliga ökningstakten för låneramen uppgick –. Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än 2015. Av den totala låneramen kommer inlednings- vis inte att fördelas till myndigheterna. Syftet med detta är att regeringen ska kunna hantera situationer då lånebehov uppstår till följd av oförutsedda händelser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 11.3 Låneram för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet 30/6 2016 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel ¹ Låneramarna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . ² beslutar om den totala ramen som visas på summaraden. Inom den totala ramen beslutar regeringen om fördelningen p er myndighet. Källa: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 I tabell 11.4 visas utvecklingen av nyttjande- graden av beslutade låneramar, dvs. faktisk upplåning i förhållande till den totala beslutade låneramen, . Tabell 11.4 Låneskuld och låneramar 2002–2016 Lån 30/6 grad 30/6 Anm.: Exkl. , och ombudsmän. Källa: och egna beräkningar. Lånevolymen ökade med , medan nyttjandegraden ökade till . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden, i enlighet med vad finansutskottet uttalat, ska fortsätta att öka (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2013/14:FiU1). har nyttjande- graden uppgått till strax per . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 14 . Skälen för regeringens förslag: Myndig- heterna placerar överskottslikviditet och finans- ierar sitt behov av rörelsekapital i Riksgälds- kontoret. Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Den beräknade kreditramen redovisas fördelad per utgiftsområde i tabell 11.5, tillsammans med saldo och bruttoskuld per . Med bruttoskuld avses det maximala kreditutnyttjandet . Merparten av myndigheterna hade överskott på sina räntekonton. utnyttjade dock 34 myndigheter sin kredit . De beslutade krediterna för myndigheternas räntekonton uppgick till sammanlagt . Regeringen föreslår att den sammanlagda kreditramen för myndig- heternas räntekonton får uppgå till högst 2017, varav ca inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. Det är en ökning med jämfört med den ram som beslutade . Ökningen beror huvudsakligen på att Försvarsmaktens ränte- kontokredit, till skillnad , inkluderas i sammanställningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 11.5 Räntekontokreditram för rörelsekapital i statens verksamhet Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel ¹ Räntekontokreditramarna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . ² beslutar om den totala ramen som visas på summaraden. Inom den totala ramen beslutar regeringen om fördelningen per myndighet. ³ Ett negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 4Avser maximalt kreditutnyttjande 1 januari 2016−30 . 5Exklusive och ombudsmän. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 I 7 kap. 1–5 §§ budgetlagen anges de villkor som gäller för finansiering av statens investeringar och utlåning. Av 7 kap. 6 § samma lag följer att för en viss myndighet, ett visst lån eller en viss anskaffning kan besluta att finansiering ska ske på annat sätt än vad som följer av 7 kap. 1–5 §§. I detta avsnitt samman- ställs de lån och kreditramar som regeringen lämnar förslag om under respektive utgifts- område. De föreslagna övriga krediterna i budgetpropositionen uppgår till sammanlagt . Den största posten, , utgörs av begärda kreditramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven som i tabell 11.6 redovisas under raden . Tabell 11.6 Låneramar och krediter enligt 7 kap. 6 § budgetlagen, förslag i denna proposition 30/6 2015 30/6 2016 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden Summa förslag om övriga kreditramar Anm.: har inom beslutade kreditramar även möjlighet att låna utanför . Källa: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Av 6 kap. 3 § budgetlagen följer att regeringen får besluta om utlåning som finansieras med lån i för det ändamål och upp till det belopp som har beslutat om. I skrivelsen Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101) har regeringen redogjort för den samlade statliga utlåningen. Den statliga utlåningen uppgick till , varav den största posten uppgick till och utgjordes av lån i . Regeringens förslag till ramar för statlig utlåning lämnas under respektive utgifts- område och sammanställs i tabell 11.7. Tabell 11.7 Ramar för statlig utlåning, förslag i denna proposition Skuld 30/6 Skuld 30/6 Summa förslag om statlig utlåning Källa: och egna beräkningar. Regeringen får enligt 6 kap. 3 § budgetlagen besluta om att ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och upp till det belopp som har beslutat om. En fullständig redovisning av den statliga garantiverksamheten finns i skrivelsen Års- redovisning för staten 2015. Statens utestående garantiåtaganden uppgick till . Åtaganden inom ramen för insättningsgarantin och exportkredit- garantier utgjorde huvuddelen. Förslagen till beslut om garantiramar lämnas under respektive utgiftsområde och sammanställs i tabell 11.8. Tabell 11.8 Garantiramar, förslag i denna proposition garantier 30/6 garantier 30/6 Nordiska investeringsbanken, garantier för Nordiska investeringsbanken, garantier för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 garantier 30/6 garantier 30/6 Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, för lösen av kommunala borgensåtaganden samt för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till Kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad Summa förslag om garantiramar Källa: Garantimyndigheterna (, , och ) och egna beräkningar. 1 Nordiska investeringsbankens garantiramar beslutas i euro. Beloppen har räknats om från euro till slutkurs för SEK/EUR (9,1965). Beloppen har räknats om från euro till slutkurs för SEK/EUR (9,2173). Omräkning av beloppen har gjorts till växelkursen SEK/,32. Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som har beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. Regeringens förslag till beställningsbemyndig- anden lämnas under respektive utgiftsområde. På anslagsnivå redovisas vidare information om bl.a. nya och infriade åtaganden –2017. I tabell 11.9 redovisas en sammanfattning av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående åtaganden redovisas de åtaganden som staten vid ingången av 2017 beräknas ha till följd av beställningar av varor och tjänster samt beslut om bidrag m.m. I nästa kolumn redovisas nya åtaganden av denna typ som staten förväntas göra 2017. Kolumnen Infriade åtaganden visar åtaganden som regeringen ingått och som förväntas bli betalda 2017. Kolumnen Utestående åtaganden utgör summan av ingående och nya åtaganden, med avdrag för infriade åtaganden. I kolumnen Begärda bemyndiganden redovisas omfattningen av de bemyndiganden som regeringen begär under de olika utgiftsområdena i denna proposition. Av tabell 11.9 framgår att regeringen i denna proposition begär beställningsbemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställningsbemyndiganden som beslutade efter förslag i budgetpropositionen innebär förslagen en ökning med ca , eller . I förändringen ingår såväl stora minskningar som ökningar. De största minskningarna kan hän- föras till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet (2,), nationellt bistånd (2,) och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (2,). De största ökningarna kan hänföras till utgiftsområde 22 Kommunikationer (22,) och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (1,). Regeringen begär vidare ett bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten (se utg.omr. 27 avsnitt 3). För anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg begärs inget bemyndigande eftersom inga nya åtaganden kommer att ingås. Vid utgången av 2017 kommer det dock fortfarande att finnas utestående åtaganden som beräknas uppgå till för anslaget. För anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivnings- processen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning begärs inget bemyndigande eftersom inga nya åtaganden kommer att ingås. Vid utgången av 2017 kommer det dock fortfarande att finnas utestående åtaganden som beräknas uppgå till för anslaget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 11.9 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. 11.7Bemyndigande att överskrida ett av beslutat ändamål med anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen, besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskri- dandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen får regeringen efter bemyndigande besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ska kunna uppfyllas. För de flesta anslag kan oundvikliga utgifts- ökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten om som föreskrivs i 3 kap. 8 § första stycket budgetlagen. Det finns ytterst sällan behov av att överskrida anslag för förvaltnings- ändamål med mer än vad som ryms inom denna kredit. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskri- dande av anslag som anvisats för förvaltnings- ändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kommer regeringen i stället att föreslå ändringar i budgeten. När det däremot gäller anslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU- relaterade utgifter och oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om ändrade anslag. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Regeringen bör därför bemyndigas att, om beslut om ändring i budgeten inte hinner inväntas, besluta om överskridande när de förut- sättningar som anges i 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fast- ställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i taget. Regeringens avsikt är att liksom tidigare skett föreslå ändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. I skrivelsen Årsredovisning för staten lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen hade medgivit överskridande av 2015. har regeringen medgivit följande överskridanden: –anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegle- ringar m.m. under utgiftsområde 4 Rättsvä- sendet med , samt –anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med . Regeringen föreslår i propositionen Höst- ändringsbudget att de ovan angivna anslagen tillförs medel som täcker de medgivna överskridandena (prop. 2016/17:2). Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i årsredovisningen för staten . Granskning och ekonomisk styrning P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 12 Granskning och ekonomisk styrning I detta avsnitt redovisar regeringen sin bedömning av till inom ramen för den europeiska terminen och av Finanspolitiska rådets rekommendationer och bedömningar. Vidare innehåller avsnittet information om revisions- berättelse över årsredovisningen för staten 2015. Avslutningsvis lämnas en redovisning av arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. 12.1Den europeiska terminen och EU:s rekommendation till Den europeiska terminen är ett ramverk som syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makro- ekonomiska obalanser. inleddes den sjätte europeiska terminen. Europeiska kommissionen föreslog då i den årliga tillväxtöversikten att den ekonomiska politiken inom EU skulle inriktas på en ny ansats till investeringar, struktur- reformer för att modernisera medlemsstaternas ekonomier och en ansvarsfull finanspolitik. presenterades kommissionens s.k. landrapporter, som innehåller analyser av medlemsstaternas ekonomier. Dessa omfattade även en fördjupad granskning av eventuella makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna. Mot bakgrund av dessa rapporter, samt de nationella reformprogram och stabilitets- och konvergensprogram som hade utarbetats av medlemsstaterna , lämnade kommissionen förslag till landspecifika rekommendationer till medlems- staterna. Till grund för rekommendationerna låg även Europeiska rådets politiska prioriteringar för den ekonomiska politiken inom EU. Landspecifika rekommendationer riktas till medlemsstaterna inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen. Dessa rekommendationer är inte bindande, men utgör ett viktigt politiskt instrument inom den europeiska terminen. Regeringen ser rekommen- dationerna som en möjlighet för EU att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som medlemsstaterna gemensamt kommit överens om. Varje medlemsstat avgör själv hur den ska förhålla sig till rekommendationerna, och ytterst är det parlamenten i varje medlemsstat som beslutar om den nationella ekonomiska politiken. ställde sig bakom de landspecifika rekommen- dationerna, som därefter formellt antogs av rådet för ekonomiska och finansiella frågor . Samtliga medlemsstater har fått rekommendationer, med undantag av , som har ett särskilt stödprogram. fick liksom föregående år endast en rekommendation, med förslag till ett antal åtgärder för att minska riskerna för den makroekonomiska stabiliteten. Nedan redogörs för regeringens bedömning med anledning av denna rekommendation. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Europeiska kommissionen publicerade sitt förslag till rekommendation till . I förslaget framhåller kommissionen bl.a. att finanspolitiken, så som den redovisats i konvergensprogram och enligt kommissionens vårprognos, förväntas ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Kommissionen behandlar i sitt förslag de svenska hushållens höga skuldsättning, som fortsätter att öka i snabb takt. En viktig orsak till ökningen är enligt kommissionen de starka skatteincitamenten för ägda bostäder, genom relativt låg fastighetsskatt och generös avdragsrätt för bostadsräntor. Kommissionen påpekar att den höga skuldsättningen utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten. Kommissionen noterar att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att bromsa utvecklingen, däribland tagit fram lagstiftning som möjliggör amorteringskrav för nya bostadslån, men anser att mandat för makrotillsynsåtgärder bör förtydligas så att det finns möjlighet att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas. Kommissionen pekar också på bostads- marknaden som en källa till instabilitet. Kommissionen noterar att bostadspriserna i har stigit nästan och att de fortsätter att stiga, bl.a. på grund av strukturella brister på bostads- marknaden. Utbudet av bostäder hämmas, enligt kommissionen, av en ineffektiv användning av det befintliga beståndet, en hög grad av hyreskontroll, ett otillräckligt utbud av mark för nybyggnation, en svag konkurrens i byggsektorn och komplexa planprocesser. Dessa faktorer bidrar till stigande priser och begränsar rörligheten på arbetsmarknaden samt försvårar integrationen av nyanlända. Kommissionen noterar att regeringen har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med dessa problem, bl.a. genom att öka den offentliga finansieringen av bostadsinvesteringar och genom att förenkla planprocesser, men menar att det inte gjorts några framsteg att reformera hyres- sättningssystemet. I det formella rådsbeslutet från rekommenderas att –ta itu med hushållens ökande skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, särskilt genom att stegvis begränsa avdrags- rätten för utgiftsräntor för bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten, –säkerställa att makrotillsynsmyndigheten har mandat att genomföra åtgärder för att värna den finansiella stabiliteten, samt att –främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över utformningen av beskattningen av kapitalvinster för att underlätta bostads- transaktioner. Regeringens bedömning av rekommendationen Regeringen delar Europeiska kommissionens bedömning att hushållens ökande skuldsättning utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten. En snabb ökning av hushållens skulder har ofta tenderat att föregå djupare och mer utdragna konjunkturnedgångar. Bostads- priserna och hushållens skulder har stigit i relativt snabb takt i . Priserna ökade även i många andra och , men till skillnad från utvecklingen i dessa länder skedde ingen betydande pris- nedgång i i samband med finanskrisen och 2009.