prop · H40348 · 2016-12-06 00:00:00 — bestämmelser bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . Detta eftersom förändringarna i huvudsak har karaktären av att vara förtydligande och förenklande och i sig inte innebär någon förändring i uppgiftslämnande och tillämpning. anser att en tidigare tillämpning bör underlätta införandet och tillämpningen för såväl som uppgiftslämnarna samt minimera risken för att tolkningar och tillämpningar behöver justeras på grund av ett förändrat regelverk som gäller för inkomster för kalenderår 2017. Skälen för regeringens förslag: Ändringarna i skatteförfarandelagen (2011:1244), SFL, bör träda i kraft . Bestämmelserna i 22 a kap. 5 § och 22 b kap. 5 § SFL om att kontrolluppgifter ska innehålla utländskt skatteregistreringsnummer eller vissa andra identifikationsuppgifter föreslås lyftas ut ur lagen och i stället tas in i förordning. Ändringarna i 22 a kap. 5 § och 22 b kap. 5 § SFL bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . Ändringarna i 22 a kap. 6 § första stycket 2 och 22 b kap. 6 § första stycket 2 gäller vilken ersättning från försäljning eller inlösen som kontrolluppgifterna ska innehålla. Dessa ändringar bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . Med anledning av det som anför konstaterar regeringen följande. Även om kontrolluppgifter enligt 22 a och 22 b kap. SFL för ska lämnas först , ska de innehålla uppgifter om inkomster . Även om syftet från början har varit att innebörden av bestämmelserna ska vara den som förtydligas i lagtexten, vilket också klargjorts i en Fråga och Svar som publicerats på webbplats, kan det inte uteslutas att vissa finansiella institut har tolkat bestämmelserna på ett annat sätt och därmed under den tidigare delen av 2016 har samlat uppgifter om de aktuella inkomsterna på ett annat sätt. Enligt regeringens mening är det därför rimligt att ändringarna tillämpas första gången på uppgifter som avser . Ändringarna i 22 a kap. 6 § andra stycket och 22 b kap. 6 § andra stycket innebär att det klargörs att uppgifter om sammanlagd ersättning från försäljning och inlösen ska lämnas om det rapporteringsskyldiga Prop. 2016/17:48 finansiella institutet har agerat som värdepapperscentral vid försäljningen Detta är inte någon nyhet för dem som är berörda. Ändringen har karaktären av ett lagtekniskt klargörande. Kontrolluppgifter enlig 22 a och 22 b kap. SFL ska lämnas först kalenderåret efter det kalenderår som uppgifterna avser. Mot denna bakgrund bör ändringarna i 22 a kap. 6 § andra stycket och 22 b kap. 6 § andra stycket tillämpas första gången på uppgifter som avser . Övriga ändringar i SFL bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska träda i kraft . Ändringarna i bestämmelserna som reglerar när nya konton får granskas som befintliga konton ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser . Övriga ändringar ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås det att bestämmelserna i 2 kap. lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, IDKAL, som förtydligar vilka finansiella institut som är rapporteringsskyldiga ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser kalenderåret Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Ändringarna i IDKAL bör träda i IDKAL fyller den huvudsakliga funktionen att reglera vilka finansiella konton som ska anses vara rapporteringspliktiga på så sätt att kontrolluppgifter om dem ska lämnas enligt 22 b kap. SFL samt vilka finansiella institut som är kontrolluppgiftsskyldiga enligt samma kapitel. Kontrolluppgifter enligt 22 b kap. SFL ska lämnas kalenderåret efter det kalenderår som uppgifterna avser. Ändringarna i 1 kap. 2 § och 2 kap. 1 § IDKAL är följdändringar till ändringarna i 2 kap. 18 a och 22 §§ samt 3 kap. 2 och 11 §§ IDKAL. Ändringarna som gäller ett undantag för vilande konton från rapporteringsplikt innebär att kontrolluppgifter om sådana konton inte behöver lämnas enligt 22 b kap. SFL. Eftersom det är fråga om att inskränka en skyldighet att lämna kontrolluppgift torde det inte finnas 2016/17:48 något hinder mot att denna ändring tillämpas redan gällande uppgifter som avser . Ändringarna i 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 § samt 3 kap. 2 och 11 §§ IDKAL avseende undantaget för vilande konton bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Ändringen i 3 kap. 1 § IDKAL innebär att undantagen för investeringsrådgivare och investeringsansvariga från rapporteringsskyldighet tas bort. Det medför teoretiskt att sådana nu åläggs rapporteringsskyldighet som de tidigare inte haft. Bestämmelserna i 2 kap. 11 § andra stycket innebär emellertid att investeringsrådgivare och investeringsansvariga (jfr definitionerna av dessa begrepp i 3 kap. 14 och 15 §§ lagen [2015:62] om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av ) inte har några finansiella konton att rapportera. Det är således inte fråga om någon verklig tillkommande rapporteringsskyldighet. Ändringen bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Den nya 2 kap. 18 a § och ändringen i 2 kap. 22 § IDKAL innebär att definitionen av begreppet passiv icke-finansiell enhet lyfts ut ur 22 § och flyttas till en egen paragraf. Därutöver görs ett tillägg som förtydligar att ett finansiellt instituts fasta driftställe i en annan stat eller jurisdiktion ska anses vara ett finansiellt institut i den staten eller jurisdiktionen. Motsvarande förtydligande görs även i 6 kap. 3 § och 7 kap. 3 §. Detta torde dock inte vara någon nyhet för dem som är berörda. Att så är fallet framgår t.ex. av de gemensamma rapporteringsnormerna (Common Reporting Standard, CRS). Ändringarna har karaktären av ett lagtekniskt klargörande. Ändringarna 2 kap. 18 a och 22 §§, 6 kap. 3 § och 7 kap. 3 § bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Även den följdändring som görs i 2 kap. 1 § när det gäller hänvisningen till definitionen av begreppet passiv icke-finansiell enhet bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Bestämmelserna i de nya paragraferna 2 kap. 21 a och 21 b § IDKAL innebär endast vissa förtydliganden i lagtexten av vad som gäller . Ändringarna bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Ändringen i 7 kap. 5 § IDKAL är endast av redaktionell art och kan tillämpas första gången på uppgifter som avser . Ändringen i 8 kap. 5 § innebär en uppmjukning av tillämpningen av förenklingsregeln när det gäller gruppförsäkringsavtal och grupplivränteavtal. Regeln syftar till att förenkla den administrativa hanteringen för de rapporteringsskyldiga finansiella instituten och bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . Övriga ändringar i IDKAL bör tillämpas första gången på uppgifter som avser . Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska träda i kraft . och övergångsbestämmelserna till lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska träda i kraft den Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Ändringarna i lagen (2015:912) om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton avser bestämmelser om agerande efter att det första utbytet av upplysningar har skett . Ändringarna bör träda i kraft . Ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton är en rättelse av en hänvisning. Ändringen bör träda i kraft . anför att beskrivningen av behov av speciella informationsinsatser är bristfällig. Regeringen utgår ifrån att kommer att vidta lämpliga informationsinsatser. tar i sitt remissyttrande upp kostnader för information på webbplats, broschyrer och annan information. anför även att redovisningen av förslagets påverkan på berörda företags kostnader är bristfällig. Regeringen konstaterar att de förslag som omfattas av denna proposition i huvudsak utgör relativt små justeringar i den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysning om finansiella konton. Den globala standarden infördes i svensk rätt enligt förslag i prop. 2015/16:29. Regeringen konstaterade i nämnda proposition (se avsnitt 10.3) att det inte gick att uppskatta kostnaderna för företagen att anpassa sig till och tillämpa den nya globala standarden. Det är därför nu inte heller möjligt att uppskatta kostnaderna av dessa relativt små ändringar i samma regelverk. anför vidare att beskrivningen av särskild hänsyn till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. Regeringen konstaterar, som redan nämnts, att de förslag som omfattas av denna proposition i huvudsak avser relativt små justeringar i syfte att tillförsäkra att den svenska lagstiftningen står i överensstämmelse med rådets direktiv /16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning, DAC, och det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, MCAA. De bestämmelser i och MCAA som är relevanta för de ändringar som föreslås ger inte något utrymme för särskilda hänsyn till små företag. Det finns enligt regeringens mening inget som tyder på att ökningar eller minskningar av den relativa administrativa bördan i förhållande till 2016/17:48 verksamhetens storlek till följd av förslagen kommer att skilja sig åt mellan de finansiella instituten på något markant sätt. 8.1Överväganden om alternativa lösningar finner att redovisningen av alternativa lösningar är bristfällig. Med anledning av det vill regeringen klargöra följande. Denna proposition innehåller ett antal lagförslag som är rent redaktionella och har karaktären av rättelser. Det gäller t.ex. rättelser av felaktiga hänvisningar. De förslag som i övrigt omfattas av denna proposition syftar till att tillförsäkra att den svenska lagstiftningen lever upp till åtaganden enligt DAC och det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, MCAA (se även avsnitt 5). Alternativet till att göra dessa ändringar är således att inte lever upp till sina internationella åtaganden. Förslaget om att undanta vilande konton med låga värden som lämnas i avsnitt 5.3.1 är dock en sådan ändring som inte måste göras för att lagstiftningen ska leva upp till DAC och MCAA. Undantaget tas in för att minska den administrativa bördan för de finansiella instituten. Alternativet är således att inte ta in detta undantag och därmed låta den administrativa bördan förbli högre. Ändringarna i 22 a kap. 6 § första stycket 2 och 22 b kap. 6 § första stycket 2 SFL innebär att uppgift om ersättning från försäljning eller inlösen ska lämnas i kontrolluppgiften även om ersättningen tillgodoräknas eller betalas ut till ett annat konto än det depåkonto där de finansiella tillgångarna finns. Det kan innebära att uppgift ska lämnas om fler ersättningar vilket medför en något ökad administrativ börda för de rapporteringsskyldiga finansiella instituten. med en mer omfattande verksamhet kan naturligtvis få en, i absoluta mått, större ökning av den administrativa bördan än finansiella institut med mindre omfattande verksamhet. Det finns enligt regeringens mening dock inget som tyder på att ökningen av den relativa administrativa bördan i förhållande till verksamhetens storlek kommer att skilja sig åt mellan de finansiella instituten på något markant sätt. Förslaget torde inte ha några konsekvenser för de offentliga finanserna, eller de allmänna domstolarna. Ändringarna i 22 a kap. 6 § andra stycket och 22 b kap. 6 § andra stycket SFL innebär att det klargörs att uppgifter om sammanlagd ersättning från försäljning och inlösen ska lämnas om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har agerat som värdepapperscentral vid försäljningen eller inlösen. Ändringen har karaktären av ett lagtekniskt klargörande och innebär ingen förändring i förhållande till vad som avsågs när bestämmelserna togs in genom prop. 2014/15:41 och prop. 2015/16:29. Förslaget har således inte några konsekvenser utöver vad som redogörs för i de propositionerna. det endast som direkt berörs av denna ändring. 2016/17:48 Ändringen kan dock även påverka vilka informationsuppgifter andra finansiella institut ska lämna till (jfr 34 kap. 9 b och 9 d §§ SFL). Förslagen bedöms inte påverka företagen i något annat avseende. 8.3Ändringarna i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton 3 kap. 1 § lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, IDKAL, för investeringsrådgivare och investerings- ansvariga från rapporteringsskyldighet tas bort innebär teoretiskt att sådana nu åläggs rapporteringsskyldighet som de tidigare inte hade. 11 § andra stycket innebär emellertid att investeringsrådgivare och investeringsenheter inte har några finansiella konton att rapportera. De är således på sätt och vis fortfarande undantagna från rapporteringsskyldighet. Ändringen innebär dock att de i formell mening kan anses som rapporteringsskyldiga finansiella institut, vilket i så fall innebär att de blir skyldiga att anmäla det förhållandet till (se 8 kap. 2 § IDKAL) Ändringen torde inte innebära några större konsekvenser för enskilda eller . Att vilande konton undantas från rapporteringsplikt i 3 kap. 2 § IDKAL innebär att sådana konton inte behöver rapporteras oavsett om de innehas direkt eller indirekt av en person som har hemvist i en annan stat Det innebär i sin tur att de rapporteringsskyldiga finansiella instituten inte behöver granska sådana konton i enlighet med bestämmelserna i 4–8 kap. IDKAL. Det torde vara ett relativt stort antal konton som därmed inte behöver granskas. Förslaget bör därför medföra en inte obetydlig minskning av den administrativa bördan för rapporteringsskyldiga finansiella institut. omfattande verksamhet kan naturligtvis få en, i absoluta mått, större minskning av den administrativa bördan än finansiella institut med mindre omfattande verksamhet. Det finns enligt regeringens mening dock inget som tyder på att minskningen av den relativa administrativa bördan i förhållande till verksamhetens storlek kommer att skilja sig åt mellan de finansiella instituten på något markant sätt. administrativ börda kan dock kvarstå eftersom det finansiella institutet måste pröva om kontot uppfyller kriterierna för att vara ett vilande konto. lämnas enligt 22 b kap. SFL minskar, kan förslaget även leda till en viss minskning av den administrativa bördan för . Bestämmelserna i 2 kap. 21 a § kan innebära att något fler finansiella institut ska anses vara rapporteringsskyldiga finansiella institut enligt den Det innebär en ökad administrativ börda för dessa finansiella institut, såvida de inte redan är rapporteringsskyldiga 2016/17:48 jurisdiktion. Fler rapporteringsskyldiga finansiella institut kan även innebära en något ökad administration för . 8 kap. 5 § IDKAL innehåller bestämmelser som förenklar de rapporteringsskyldiga finansiella institutens hantering av andelar i gruppförsäkringsavtal med kontantvärde och i grupplivränteavtal. Bestämmelserna minskar därmed den administrativa bördan för de rapporteringsskyldiga finansiella instituten. Förslaget till ändring i 8 kap. 5 § innebär att bestämmelsernas tillämpningsområde vidgas, vilket medför en viss minskning av den administrativa bördan för rapporteringsskyldiga finansiella institut. med en mer omfattande verksamhet kan naturligtvis få en, i absoluta mått, större minskning av den administrativa bördan än finansiella institut med mindre omfattande verksamhet. Det finns enligt regeringens mening dock inget som tyder på att minskningen av den relativa administrativa bördan i förhållande till verksamhetens storlek kommer att skilja sig åt mellan de finansiella instituten på något markant sätt. Ändringarna i 5 kap. 5 § och 7 kap. 6 § IDKAL när det gäller förutsättningarna för att ett nytt konto ska få granskas som om det är ett befintligt konto innebär en skärpning av reglerna. Ändringarna kommer således att innebära att färre nya konton får granskas som om de är befintliga konton. Eftersom granskningen av nya konton innebär en större administration än granskningen av befintliga konton, kommer ändringen att innebära en viss ökad administrativ börda för de rapporteringsskyldiga finansiella instituten. med en mer omfattande verksamhet kan naturligtvis få en, i absoluta mått, större ökning av den administrativa bördan än finansiella institut med mindre omfattande verksamhet. Det finns enligt regeringens mening dock inget som tyder på att ökningen av den relativa administrativa bördan i förhållande till verksamhetens storlek kommer att skilja sig åt mellan de finansiella instituten på något markant sätt. De nämnda förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för enskilda, , de allmänna domstolarna eller de offentliga finanserna utöver vad som angetts ovan. Förslagen bedöms inte påverka företagen i något annat avseende. Övriga ändringar i IDKAL bedöms inte ha några konsekvenser för enskilda, , de allmänna domstolarna eller de offentliga finanserna. Förslagen medför inte några offentligfinansiella effekter eller några effekter för företag och enskilda. Förslaget om att , utan begäran, ska lämna uppgifter om pensionsförhållanden till innebär inte något totalt sett ökat uppgiftslämnande i förhållande till nuvarande regelverk. Förslaget kommer således inte att medföra några merkostnader för eller . 8.5 Övriga förslag Prop. Ändringarna i lagen (2015:912) om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton påverkar endast . Förslagen innebär att det tydliggörs vad som åligger inom ramen för utbyte enligt MCAA respektive DAC. Ändringarna bör innebära en något förenklad hantering för . Utöver vad som anförts ovan bedöms övriga förslag inte ha några konsekvenser för enskilda, , de allmänna domstolarna eller de offentliga finanserna. Sammantaget bör förslagen i denna proposition inte få några konsekvenser för . 9.1Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Paragrafen ändras på så sätt att punkten 1 tas bort. De tidigare punkterna 2 och 3 i paragrafen blir då i stället punkterna 1 och 2. I den tidigare punkten 1 finns en hänvisning till kapitel V, med undantag av artikel 27.4, i rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/92. Tillämpningen av det kapitlet upphörde dock att gälla . I stället ska motsvarande kapitel i rådets förordning (EU) nr 904/2010 tillämpas. En hänvisning till den sistnämnda förordningen finns redan i punkten 2 i paragrafen. Paragrafen rättas därför genom att punkten 1 tas bort. I den punkt som efter ändringen blir punkten 1 ändras även ordet ”samt” till ”och”. I paragrafen tas första stycket 4 och andra stycket bort. Dessa bestämmelser reglerar att kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om amerikanskt skatteregistreringsnummer () för den som kontrolluppgiften lämnas för. Skatteregistreringsnummer är en identifikationsuppgift och i 24 kap. 4 § första stycket 1 finns en bestämmelse om att alla kontrolluppgifter ska innehålla nödvändiga identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och för den som kontrolluppgiften lämnas för. Bestämmelsen i 24 kap. 4 § första stycket 1 är tillämplig även på kontrolluppgifter enligt 22 a kap. I 5 kap. skatteförfarandeförordningen (2011:1261) finns bestämmelserna om vilka identifikationsuppgifter som kontrolluppgifter ska innehålla. Genom att bestämmelserna om att 2016/17:48 kontrolluppgiften ska innehålla skatteregistreringsnummer lyfts ut ur paragrafen och flyttas till skatteförfarandeförordningen får bestämmelserna en systematik som bättre överensstämmer med den som gäller för övriga kontrolluppgifter. Se även avsnitt 5.1. I paragrafen ändras första stycket 2 för att klargöra att uppgift om sammanlagd ersättning från försäljning eller inlösen av tillgångar på kontot ska lämnas även om ersättningen tillgodoräknas eller betalas ut till ett annat konto än det aktuella depåkontot. Se även avsnitt 5.2.1. Paragrafens andra stycke ändras för att klargöra att uppgifter enligt första stycket 2 ska lämnas om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har agerat som värdepapperscentral enligt lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument vid försäljningen eller inlösen. Detta klargörande har även bäring på vilka informationsuppgifter som ska lämnas enligt 34 kap. 9 b §. Se även avsnitt 5.2.2. I paragrafen tas första stycket 5 och andra stycket bort. Dessa bestämmelser reglerar att kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om skatteregistreringsnummer () för den som kontrolluppgiften lämnas för. Skatteregistreringsnummer är en identifikationsuppgift och i 24 kap. 4 § första stycket 1 finns en bestämmelse om att alla kontrolluppgifter ska innehålla nödvändiga identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och för den som kontrolluppgiften lämnas för. Bestämmelsen i 24 kap. 4 § första stycket 1 är tillämplig även på kontrolluppgifter enligt 22 b kap. I 5 kap. skatteförfarandeförordningen finns bestämmelserna om vilka identifikationsuppgifter som kontrolluppgifter ska innehålla. Genom att bestämmelserna om att kontrolluppgiften ska innehålla skatteregistreringsnummer lyfts ut ur paragrafen och flyttas till skatteförfarandeförordningen får bestämmelserna en systematik som bättre överensstämmer med den som gäller för övriga kontrolluppgifter. Se även avsnitt 5.1. I paragrafen ändras första stycket 2 för att klargöra att uppgift om sammanlagd ersättning från försäljning eller inlösen av tillgångar på kontot ska lämnas även om ersättningen tillgodoräknas eller betalas ut till ett annat konto än det aktuella depåkontot. Se även avsnitt 5.2.1. Paragrafens andra stycke ändras för att klargöra att uppgifter enligt första stycket 2 ska lämnas om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har agerat som värdepapperscentral enligt lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument vid försäljningen eller inlösen. Detta klargörande har även bäring på vilka informationsuppgifter som ska lämnas enligt 34 kap. 9 d §. Se även avsnitt 5.2.2. En ändring av redaktionell karaktär görs i andra stycket 1. Hänvisningen till 2 a § ska rätteligen vara till tredje stycket i nämnda paragraf (jfr hänvisningen till 2 § andra stycket). Ändringen i punkten 1 innebär att även ska beakta uppgifter om pensionsförhållanden som lämnas av . Av 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) följer att bl.a. måste ha uppgift om huruvida den som beslutet om slutlig skatt avser har haft hel allmän ålderspension under hela beskattningsåret. Det är dessa uppgifter som avses med ”pensionsförhållanden”. Se vidare avsnitt 6. I punkten 1 anges att lagen träder i kraft . I punkten 2 anges att lagen tillämpas första gången på uppgifter som avser i fråga om 22 a kap. 6 § andra stycket och 22 b kap. 6 § andra stycket samt på uppgifter som avser i övrigt. Kontrolluppgifter enligt 22 a och 22 b kap. ska lämnas kalenderåret efter det kalenderår som uppgifterna avser (24 kap. 2 a §). Se även avsnitt 7.