prop · H303102 · 2016-06-22 00:00:00 — Av förordningen (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare framgår att syftet med satsningen är att öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att ge matematiklärare möjlighet att få ökade kunskaper i matematikdidaktik genom kollegialt lärande så att innehåll, metoder och former för matematikundervisningen kan stärkas, och att ge dessa lärare professionellt stöd genom matematikhandledare. I uppdraget till ingår att genomföra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen. Av dem som t.o.m. /15 hade fullgjort kompetensutvecklingsinsatsen var totalt kvinnor och män. Bland lärarna från var kvinnor och män och bland lärarna från gymnasieskolan kvinnor och män. beviljade i statsbidrag 2014 för att ytterligare 10 400 matematiklärare skulle kunna delta i Matematiklyftet. Efter /16 bedöms därmed ca 37 000 lärare, motsvarande av landets matematiklärare, ha deltagit i satsningen. Detta gör Matematiklyftet till den största fortbildningsinsatsen som genomförts i ett enskilt skolämne. Statsbidrag lämnas till skolhuvudmännen med ett schablonbelopp för matematiklärare som deltar i fortbildning och för personer som tjänstgör som handledare för matematiklärare som deltar i fortbildningen. Under /2016 deltog 225 huvudmän, varav 142 kommunala och 82 enskilda. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skol- betalades , varav i form av statsbidrag för lärare och handledare. har 2014–2018 regeringens uppdrag att svara för fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling, med fokus på det kollegiala lärandet (dnr U2013/07215/S). Målgruppen för insatserna är i första hand lärare i den obligatoriska skolan samt i gymnasie- och gymnasiesärskolans första år. Även förskollärare och lärare i förskoleklass omfattas dock av satsningen. ansvarar även för att anordna utbildning av handledare med uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. Handledningen syftar enligt förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling till att lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra elevers läs- och skrivförmåga. Utbildningen genomförs av tio lärosäten och omfattar utspridda över fem tillfällen. Statsbidrag lämnas med ett schablonbelopp för lön till personer som tjänstgör som handledare för lärare i läs- och skrivutveckling. /15 genomfördes en provomgång med ett representativt urval av skolor. Satsningen genomfördes i större skala under /16. Enligt har statsbidrag för ca 800 handledare beviljats för /16. Av dessa kom 172 från kommunala, 88 från enskilda och 2 från statliga huvudmän. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades , varav avsåg statsbidrag för handledare. Psykisk ohälsa har blivit vanligare bland barn och unga. Det är fler flickor och unga kvinnor än pojkar och unga män som upplever psykisk 2015/16:102 ohälsa. Att alla elever mår bra är av stor vikt för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. Ett fortsatt arbete för att främja hälsa, motverka kränkningar, trakasserier och annan utsatthet i skolan är därför viktigt. har haft i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr U2011/05947/S). I uppdraget ingick bl.a. att sprida information om och fördela statsbidrag, erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal samt utveckla stödmaterial. Syftet med satsningen är enligt förordningen (2011:1597) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan att den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan hos en huvudman ska öka jämfört med de två närmast föregående åren. Statsbidrag lämnas med ett fastställt belopp per bidragsår för heltidsanställning eller uppdrag motsvarande heltid inom sex angivna personalkategorier. Av de personalförstärkningar som skedde 2015, och som motsvarade 386 heltidstjänster, utgjordes den största gruppen, motsvarande 131 heltidstjänster, av skolkuratorer, följd av lärare med specialpedagogisk kompetens, motsvarande 88 heltidstjänster. Statsbidraget har lämnats för högst i sänder per huvudman. Om ansökningarna överstiger tillgängliga medel ska ansökningar från huvudmän som inte har beviljats statsbidrag prioriteras. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades , varav i form av statsbidrag till kommunala och fristående huvudmän. Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska och svenska som andraspråk för nyanlända elever i Goda kunskaper i svenska är viktigt för en nyanländs elevs möjligheter att klara sin skolgång och fullt ut kunna delta i den ordinarie undervisningen. En fyraårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever i 2013–2016 har därför inletts. beslutar om deltagande i försöksverksamheten och om statsbidrag enligt förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Statsbidrag utbetalas enligt förordningen till huvudmän som deltar i försöksverksamhet för nyanlända elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. En elev anses nyanländ under de fyra första terminerna. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel och betalas ut med lägst 3 000 och högst per termin och nyanländ elev. deltog 191 skolhuvudmän, varav 162 kommunala och 29 enskilda, i satsningen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och Av detta belopp utbetalades till Enligt beror den begränsade användningen av statsbidraget på att bidraget inte kunde användas för elever i förberedelseklass samt på brist på behöriga lärare och stor arbetsbelastning för eleverna. Enligt en utvärdering anser dock de medverkande skolorna att satsningen har ökat de nyanlända elevernas chanser att nå målen (2013:224). Samverkan för bästa skola har i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, i dialog med skolhuvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (dnr U2015/03357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades endast . Enligt beror de begränsade utbetalningarna på att uppdraget påbörjats. Mindre barngrupper i förskolan Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmännen för förskolan för att minska barngruppernas storlek i förskolan enligt förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan. Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. Statsbidrag lämnas med för varje minskning av en barngrupp med en plats. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts för satsningen på anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades till huvudmän i 231 av landets 290 kommuner. Enligt var anledningen till att inte fler huvudmän ansökte om bidrag bl.a. att ansökningsperioden avseende 2015 inföll vid ett olämpligt tillfälle (årsredovisning ). hade 2012–2015 i uppdrag att genomföra det s.k. Lärarlyftet II (dnr U2011/05531/S). Satsningen var en fortsättning på det första lärarlyftet, men inriktades enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande på att lärare skulle bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Det övergripande syftet med satsningen var att bidra till att öka elevernas måluppfyllelse. Satsningen omfattade även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande. Syftet med detta var att dessa skulle uppnå behörighet för lärarlegitimation för att undervisa i årskurs 1–6 eller sameskolan. Uppdraget utvidgades sedermera genom att gavs i uppdrag att skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning kunna avlägga speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning (dnr U2012/01181/S). Statsbidrag lämnades med ett fastställt belopp per erhållen högskolepoäng. Skolhuvudmännen ansökte hos och anmälde den personal som omfattades av ansökan. upphandlade 362 ämneskurser vid 23 lärosäten och för fritidspedagoger 19 kurser vid åtta lärosäten. Speciallärarutbildningar med inriktning mot utvecklingsstörning upphandlades vid tre lärosäten. Av de deltagande lärarna undervisade i , i gymnasieskolan, i grund- eller gymnasiesärskolan, i sfi, i vuxenutbildning och på fritidshem. Resterande undervisade i övriga skolformer. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades till huvudmännen, varav avsåg deltagare som var anställda hos offentliga huvudmän och deltagare anställda hos enskilda huvudmän. Fler anställda i lågstadiet För att alla elever ska ha möjlighet att nå kunskapskraven är åtgärder som syftar till att utöka den tid som förskollärare och lärare i förskoleklassen och lågstadiet kan ägna åt varje enskild elev viktiga. Insatser i förskoleklassen och i de första årskurserna i det obligatoriska skolväsendet stärker skolans möjligheter att kompensera för kopplingen mellan elevernas resultat och föräldrarnas utbildningsbakgrund. beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Utgångspunkten för tilldelningen av medel ska vara skolhuvudmännens behov. Insatserna ska syfta till att öka antalet anställda så att förskollärare och lärare i förskoleklassen och lågstadiet ges mer tid för sitt undervisningsarbete. Detta innebär att de kan ägna mer tid åt varje elev och att undervisningsklasserna kan bli mindre. Satsningen är en del av regeringens lågstadielöfte som går ut på att alla barn och elever tidigt ska få det stöd de behöver för att nå kunskapsmålen. Inför varje bidragsår fastställer en bidragsram för varje huvudman. Bidragsramen fastställs i förhållande till huvudmannens andel av antalet bidragsberättigande elever. Alla kommuner och 266 enskilda huvudmän ansökte om statsbidraget inför /16. Ansökningarna omfattade sammanlagt 2 150 heltidstjänster för lärare, 390 heltidstjänster förskollärare och 630 heltidstjänster speciallärare. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:18 Lågstadielyftet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Hela beloppet utbetalades. infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Vidare beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. beslutar myndigheten även om bidrag enligt förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare syftar till att stimulera huvudmännen att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare inom olika skolformer, från förskoleklass till vuxenutbildning. En förutsättning för att bidrag ska utgå är bl.a. att lärarens arbetsuppgifter huvudsakligen består av undervisning och uppgifter som hör till undervisning. Statsbidraget lämnas i taget och beviljas i mån av tillgängliga medel. Det finns en gemensam bidragspott för skolhuvudmän med färre än 75 elever och enskilda bidragsramar i förhållande till antalet elever hos de huvudmän som har minst 75 elever. Lärare som utses till förstelärare eller lektor tilldelas i genomsnitt respektive . Av 12 100 förstelärare och lektorer 2015 var verksamma i , i gymnasieskolan och i de övriga skolformerna. Huvuddelen av dessa undervisade i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik. Av förstelärarna i gymnasieskolan undervisade i yrkesämnen. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp reformen (dnr U2014/04127/S). I en första delrapport konstaterade myndigheten att huvudmännens genomförande av reformen föreföll vara i linje med syftet med reformen och att det fanns ett brett deltagande, förutom bland de små, enskilda huvudmännen, som av olika skäl hade deltagit i lägre utsträckning (Statskontoret 2015:12). I en andra delrapport har Statskontoret bedömt att karriärstegsreformen endast till viss del har skapat förutsättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat. Även om reformen har fått stor spridning, och gett avtryck på lärarnas löner, har huvudmännen inte lyckats skapa legitimitet för reformen bland lärarna. Statskontoret framhåller också flera problem i konstruktionen av det extra statsbidrag som skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden erhåller (Statskontoret 2016:1). Myndigheten bedömer bl.a. att de faktorer som styr urvalet av skolor inte är träffsäkra. En följd av detta är att skolor med lika stora, eller till och med större behov än de bidragsberättigade, har fallit utanför satsningen. En stor andel av huvudmännen har vidare inte rekvirerat de tjänster som de har ansökt om inom ramen för det extra statsbidraget. En anledning till detta är att de inte har klarat av att tillsätta samtliga tjänster inom den ordinarie ramen, och därmed blivit diskvalificerade för det extra statsbidraget. Vidare konstaterar att huvudmännen har haft svårigheter att tillsätta tjänsterna, vilket kan förklaras av de generella svårigheter som finns med att rekrytera skickliga lärare till skolor i utanförskapsområden. Av de lärare som utsågs till förstelärare i utanförskapsområdena var kvinnor, jämfört inom det ordinarie karriärtjänstsystemet. Statsbidraget utbetalades till 286 kommuner och 448 enskilda huvudmän. Av kommunerna har 4 ännu inte inrättat karriärtjänster. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts 1 287 miljoner till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk utbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades . Maxtaxa och bidrag till omsorg , nätter och Satsningen på maxtaxan innebär enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet att ett tak sätts för hur hög avgiften för dessa verksamheter får bli för olika familjer. Det är frivilligt för kommunerna att använda systemet med maxtaxa, men de som gör det har rätt till statsbidrag som kompensation för förlorade intäkter. Huvuddelen av statsbidraget till maxtaxa betalas ut till kommunerna efter en ram baserad på standardkostnaderna i barnomsorgsmodellen i kostnadsutjämningssystemet. Detta innebär att kommuner med relativt sett högre strukturellt betingade kostnader tilldelas en högre andel av statsbidraget jämfört med kommuner som har strukturellt sett lägre kostnader. Ett belopp om kan användas till åtgärder enligt förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa, t.ex. åtgärder för att öka antalet anställda i verksamheterna och åtgärder som höjer kompetensen hos förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare som arbetar i verksamheterna. Statsbidrag utgår även enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds till kommuner som bedriver sådan barnomsorg. Samtliga kommuner använde 2015 sig av ett system med maxtaxa och statsbidraget som avsåg bidrag för maxtaxan utnyttjades till fullo. Även de medel som avsåg statsbidrag till nattisverksamhet användes i sin helhet. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts totalt till satsningen på anslaget 1:7 Maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Hela beloppet utbetalades till kommunerna. Av beloppet avsåg kompensation för maxtaxan och nattisverksamhet. Statsbidrag för yrkesinriktad och teoretisk vuxenutbildning Statsbidrag till yrkesinriktad utbildning inom komvux och särvux betalas ut enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå och förordningen Skr. 2015/16:102 (2015:403) om statsbidrag för vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. I budgetpropositionen avsattes i statsbidrag för satsningen, vilket motsvarade 5 714 årsstudieplatser. Samtliga 290 kommuner fick del av statsbidraget 2015, vissa genom samverkan. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget avsattes ytterligare för yrkesvux och komvux i syfte att skapa extra utbildningsplatser (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Av dessa medel fördelade i statsbidrag, vilket motsvarade 2 767 årsstudieplatser. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades till 279 kommuner. Statsbidraget till skapande skola ska bidra till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen och med utgångspunkt i läroplanen. Syftet är att öka den professionella kulturverksamheten för och med eleverna så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer och möjligheterna till eget skapande ökar. Satsningen ska stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Målet är att eleverna ska få tillgång till kulturens alla uttrycksformer och att deras möjligheter till eget skapande ska öka. fördelar medel enligt förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. Det är huvudmännen för förskolorna, förskoleklasserna och grundskolorna som ansöker om medel för inköp av professionell kulturverksamhet, insatser som gynnar barnens eget skapande samt insatser som långsiktigt främjar samverkan mellan skolan och kulturlivets parter. Alla kommuner har vid någon av de årliga ansökningsomgångarna 2008–2015 beviljats statsbidraget för skapande skola. Ansökningarna omfattade sammanlagt 830 000 elever, vilket var en ökning jämfört med föregående år. beviljades 422 ansökningar om statsbidrag. Av kommunerna ansökte om bidrag och av de fristående skolorna ansökte 128 om bidrag. Det genomsnittliga bidraget per elev uppgick till . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:3 Skapande skola under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Av detta belopp utbetalades till kommunerna. Tabell 1 Kommunsektorns resultaträkning 2011–2015 Miljarder kronor och procent -14,9 -0,5 -7,2 -17,8 Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. Förändringen avser årlig genomsnittlig förändring. 1Resultaträkningen 2015 är preliminär. 2Kommunerna redovisar fastighetsavgiften som ett generellt statsbidrag. Uppgiften är en prognos från Kommuner och Landsting. 3Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånerna som ett generellt statsbidrag. 4Beloppet 2013 avser realisationsvinst vid försäljning av helägda dotterbolag till (). Källor: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Generella tillfälliga och extraordinära poster i kommunsektorn 2011–2015 Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Kommunernas resultaträkning 2011–2015 Resultat före extraordinära poster Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i resultaträkningen delad utifrån en schablon att utgörs av verksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . 1Kommunernas resultaträkning 2015 är preliminär. 2Enligt prognos publicerad av Kommuner och Landsting. Fastighetsskatten redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag i stället för en skatteintäkt. 3Beloppet 2013 avser resultat från försäljning av helägda dotterbolag till (). Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner, . Landstingens resultaträkning 2011–2015 varav ersättning för läkemedels- Resultat före extraordinära poster Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i resultaträkningen delad utifrån en schablon att utgörs av landstingsverksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . 1Landstingens resultaträkning 2015 är preliminär. 2Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånerna som ett generellt statsbidrag. Källa: Räkenskapssammandrag för landsting, . Tabell 5 Investeringsutgifter för kommuner, landsting och företag som ägs av kommuner och landsting 2005–2015 1Uppgift för företagen 2014 sammanställs efter skrivelsens publicering. 2Uppgifterna för kommuner och landsting 2015 är preliminära. Källor: Räkenskapssammandrag för landsting, . Kommunsektorns balansräkning 2011–2015 Miljarder kronor och procent Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, pliktelser som inte ingår i -3,7 -0,5 Anm: Beloppen avser värdet . Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. Förändringen avser genomsnittlig förändring. 1 Balanskräkningen 2015 är preliminär. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Kommunernas balansräkning 2011–2015 Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, avsättningar och varav pensionsförpliktelser som inte Anm.: Beloppen avser värdet aktuellt år. Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i balansräkningen delad utifrån en schablon att utgörs av verksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . 1 Kommunernas balansräkning är preliminär. Källa: Räkenskapssammandrag för landsting, . Landstingens balansräkning 2011–2015 Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, avsättningar och Varav pensionsförpliktelser som inte 1 Landstingens balansräkning är preliminär. Anm.: Beloppen avser värdet aktuellt år. Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i balansräkningen delad utifrån en schablon att utgörs av landstingsverksamhet.