prop · H303145 · 2016-04-21 00:00:00 — beräknades 60 miljoner människor vara på flykt på grund av konflikter, förföljelser eller annat våld. Detta är den högsta siffran . Enbart 2014 tvingades 13,9 miljoner människor lämna sina hem, vilket motsvarar 42 500 personer . har antalet konflikter ökat och konflikten i har fördjupats ytterligare. har antalet extremt fattiga som lever i s.k. sviktande stater fördubblats, och siffran förväntas fördubblas igen till 2030. Uppfyllnaden av millenniemålen är som lägst i sviktande stater. Av sammanlagt 50 sviktande stater har 20 uppfyllt ett eller flera av målen. Fler än fyra av fem sviktande stater har inte nått målen att halvera den extrema fattigdomen eller halvera antalet personer som inte har tillgång till säkert dricksvatten. De internationella finansiella institutionerna spelar en viktig roll för att bidra till ökad stabilitet i dessa situationer och för att bistå länder att ta sig ur en ond cirkel av återkommande konflikter och våld. har Världsbanksgruppen varit en viktig aktör och partner i sviktande och konfliktdrabbade länder. Världsbanksgruppen har haft en betydelsefull roll inom internationella nätverk för konfliktdrabbade och sviktande stater och varit framträdande inom ramen för den internationella dialogen om fredsbyggande och statsbyggande. Sviktande stater har varit ett särskilt fokusområde för de två sista kapitalpåfyllnaderna i , vilket inneburit att banken numera särskilt arbetar med bl.a. drivkrafterna bakom sårbarhet och konflikt, och stärker finansieringen till sviktande och konfliktdrabbade stater. Även IFC har fortsatt att öka sitt stöd till och stärka sitt arbete med de privata sektorerna i sviktande och konfliktdrabbade länder. Världsbanksgruppens arbete med sviktande stater drivs framför allt via en tvärgående enhet för sårbarhet, konflikt och våld. Viljan för att driva Världsbanksgruppens arbete med sviktande stater framåt finns på högsta nivå inom banken. Sedan den omorganisation av banken som ägde rum har denna ambition inte matchats med tillräckliga finansiella resurser och kvali- Skr. 2015/16:145 ficerad personal. Ett arbete pågår dock för att förbättra situationen. antog AfDB en ny strategi för sitt arbete i sviktande och konfliktdrabbade stater, som bl.a. innebär att en sårbarhetsanalys nu görs inom ramen för alla bankens landstrategier. godkändes stöd på sammanlagt ca till sviktande och konfliktdrabbade länder. Detta inkluderar regionala initiativ som syftar till att minska sårbarheten och stärka motståndskraften i bl.a. och på . Av AsDB:s verksamhetsländer klassas 9 som sårbara och präglade av konflikter. Av dessa är 7 ö-stater i , där sårbarheten främst utgörs av ett isolerat läge, en liten befolkning och utsatthet för konsekvenser av klimatförändringar. De övriga länderna är och . AsDB har ökat resursallokeringen för länder drabbade av konflikter och katastrofer. fattade, i samband med konferensen om utvecklingsfinansiering i 2015, beslut om att se över fondens tekniska stöd till sviktande och konfliktdrabbade stater. Avsikten var att göra stödet mer effektivt och skräddarsytt. I dessa länder består IMF:s tekniska stöd ofta av institutionsbyggande, exempelvis att bygga upp och utbilda tjänstemän på centralbanker och skattemyndigheter. Vidare fattade styrelsen beslut om att höja utlåningstaket och förlänga räntefriheten i IMF:s facilitet för sviktande stater och stater som befinner sig i andra destabiliserande situationer. Regeringen anser att berörda internationella finansiella institutioner ska vidta åtgärder för att förbättra och öka sitt stöd till sviktande och konfliktdrabbade länder. De institutioner som bedriver verksamhet i dessa miljöer måste agera snabbt och flexibelt, samt stärka sin samverkan med andra aktörer, exempelvis FN. De internationella finansiella institutionerna bör ha ett ökat fokus på kvinnors deltagande som aktörer för fred, inom sin freds- och statsbyggande verksamhet. Det är viktigt att institutionerna uppmärksammar behovet av en länk mellan humanitär verksamhet och långsiktigt stöd. Regeringen välkomnar AfDB:s, AsDB:s och Världsbanksgruppens ambitioner avseende sviktande och konfliktdrabbade länder. Det är viktigt att ett konfliktperspektiv genomsyrar institutionernas verksamhet och att länken mellan humanitär verksamhet och långsiktigt stöd stärks. Därför är det välkommet att en sårbarhetsanalys nu görs inom ramen för AfDB:s samtliga landstrategier. I de senaste förhandlingarna om resultatförstärkningar för AfDB, AsDB och har regeringen drivit, och fått gehör för, att sviktande stater ska vara särskilda fokusområden för kapitalpåfyllnaderna. Detta kommer regeringen även att driva i de förhandlingar som inleds 2016. Med begreppet god samhällsstyrning avses framför allt en väl fungerande offentlig förvaltning, med goda finansiella och juridiska system. En sådan förvaltning förutsätter att det finns ett system för att upptäcka och beivra korruption och andra former av maktmissbruk. Flera av de internationella finansiella institutionerna arbetar med att främja god samhällsstyrning och antikorruptionsarbete. Detta sker genom institutionernas höga krav på integritet, antikorruption samt motverkan av penningtvätt och terroristfinansiering i de projekt och företag som institutionerna investerar i, genom policydialog med myndigheter och genom tekniskt stöd. I samband med den 17:e kapitalpåfyllnaden av åtog sig Världsbanksgruppen att mäta utvecklingen av institutionell kapacitet och samhällsstyrning i gruppen. har indikatorer för dessa mätningar introducerats. beslutade Världsbanksgruppen även om att ska handla om god samhällsstyrning. Denna rapport ska publiceras och förväntas bidra till bankens framtida arbete på området. lanserade initiativet Investment Climate and Good Governance för att ytterligare stärka sitt arbete för att främja ett förbättrat affärsklimat och effektiva nationella institutioner. Inom ramen för detta initiativ har bl.a. stött etableringen av en affärsombudsman i , till vilken företag kan vända sig med klagomål mot myndigheters agerande. beslutade att stärka sin policydialog. Målet är inte endast att öka dialogen, utan även att prioritera bättre och sätta in mer resurser, förbättra analysen och stärka det interna systemet för uppföljning, koordinering och styrning av dialogen. Dessutom ska stärka samarbetet med andra internationella aktörer för att öka policydialogens genomslag i verksamhetsländerna, utveckla bankens rådgivande tjänster och bättre koppla nya finansiella produkter till policyreformer. God samhällsstyrning är ett av fem prioriterade områden i AfDB:s övergripande tioåriga strategi –2022. Arbetet konkretiserades i en ny strategi för samhällsstyrningsarbetet, som antogs 2014. Strategin anger en delvis ny ansats för arbetet på området. Från att tidigare ha haft en förhållandevis snäv inriktning på offentlig ekonomiförvaltning breddar den nya strategin inriktningen till att även inkludera motverkande av olagliga finansiella flöden, en ansvarsfull hantering av intäkter från länders naturresurser och andra närliggande frågeställningar som är aktuella i ett stort antal . För att bekämpa korruption har IDB uppdaterat sin institutionella strategi, som även ställer skarpare krav på kapacitet hos stater att säkerställa effektivitet och öppenhet i institutioner. Krav ställs även på att staterna främjar jämställdhet och skyddar minoritetsgrupper genom att tillämpa lagar som förbjuder diskriminering. Den uppdaterade strategin omfattar hela IDB-gruppens verksamhet, inklusive NewCo. Regeringen anser att det är nödvändigt att ha en god samhällsstyrning och stabila, välfungerande institutioner, som bygger på principer om öppenhet och demokrati samt respekt för mänskliga rättigheter, för att främja en effektiv användning av resurser, hållbar utveckling och ett väl fungerande samhällssystem. De internationella finansiella institutionerna har en särskilt viktig roll för att stärka de delar av dessa system som rör offentlig finansiell förvaltning och näringsverksamhet. Med sina omfattande resurser och kunskaper kan institutionerna även stärka myndigheternas förmåga på ett stort antal områden, exempelvis genom förbättrade regelverk för utvinning av råvaror och inhemsk skatteuppbörd, ett demokratiskt ansvarsutkrävande och reglering av marknader. För att få största möjliga genomslag i sitt arbete med att främja en god samhällsstyrning är det viktigt att de internationella finansiella institutionerna även bedriver policydialoger och koordinerar sina insatser med andra internationella organisationer. Regeringen har tillsammans med den nordisk-baltiska valkretsen i Världsbanksgruppen drivit frågan om samhällsstyrning och en stark rättsstat. Det är tack vare detta påverkansarbete som 2017 kommer att handla om god samhällsstyrning och vikten av en stark rättsstat. Regeringen har även varit pådrivande för förstärkta arbete för att främja bl.a. ett förbättrat affärsklimat och effektiva nationella institutioner. På om utvecklingsfinansiering i 2015 fastslogs att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll att spela i arbetet med att finansiera den globala utvecklingsagendan. Utvecklingsbankerna förväntas exempelvis bidra till att förbättra länders kapacitet att öka sin inhemska resursmobilisering genom att investera i uppbyggnaden av, och förtroendet för, sin skatteadministration. slutsatserna från konferensen ska institutionerna också öka sina insatser för att motverka korruption och skatteflykt. För de internationella finansiella institutionerna är transparens på skatteområdet en aktuell fråga, bl.a. vid projekt som innefattar in- vesteringar i den privata sektorn. För att undvika att företag som insti- tutionerna finansierar inte betalar skatt i sina verksamhetsländer eller ägnar sig åt penningtvätt och/eller finansiering av terrorism har flera av institutionerna, däribland CEB, , , NIB och Världsbanks- gruppen, infört regelverk för att hantera detta. även investeringar i den privata sektorn genom intermediärer. linjerna anger att jurisdiktioner där projektmottagare och finansiella intermediärer är baserade måste leva upp till den internationella standard för öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet som har utarbetats av on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes (Global forum). Det finns dock ett visst utrymme för undantag. I , EIB och Världsbanksgruppen får undantag göras om juris- diktionen vidtar åtgärder för att uppfylla Global forums standarder inom 2015/16:145 en nära framtid. NIB kan i vissa undantagsfall tillåta transaktioner i sådana jurisdiktioner, exempelvis om de används för att undvika dubbelbeskattning. , , NIB och Världsbanksgruppen gör dock inga nya investeringar i Global forums svartlistade jurisdiktioner. Övriga institutioner har inga explicita krav på att Global forums utvärderingar ska vara vägledande för vilka jurisdiktioner de får ha verksamhet i. De genomför dock i regel grundliga utvärderingar av projekt som innefattar intermediärer för att säkerställa att det inte finns någon avsikt att undanhålla medel från beskattning. Exempelvis har AsDB ingen särskild policy för investeringar i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, men varje projekt bedöms med hänsyn till Global forums standarder. Detta innebär att sannolikheten för att AsDB använder intermediärer som bryter mot Global forums standarder är mycket liten. Regeringen verkar för ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. Detta är framför allt viktigt för att undvika kapital- och skatteflykt från låg- och medelinkomstländer, där många av de aktuella institutionerna är verksamma. Med anledning av detta har regeringen betonat vikten av en strikt tillämpning av regelverken och att institutionernas regelverk säkerställer att Global forums internationella standard på området efterföljs. Regeringen välkomnar att CEB, EIB, , NIB och Världsbanksgruppen har anpassat sina regelverk efter Global forums standarder, något som regeringen tidigare uppmanat institutionerna att göra. Regeringen anser också att möjligheterna till att göra undantag från regelverken ska vara högst begränsade. Regeringen driver även att de internationella finansiella institutionerna ska bidra till kapacitetsuppbyggnad i låg- och medelinkomstländers skatteförvaltningar. Sedan FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering i finns ett långsiktigt mål om att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande i både IMF och Världsbanksgruppen. Som en följd av antagandet av detta mål godkände IMF 2010 en ny fördelning av de permanenta resurserna, de s.k. kvoterna, som avgör medlemsländernas röststyrka. För del innebar beslutet att landets röststyrka minskade till . Ikraftträdandet av denna omfördelning har dock dragit ut . Detta förväntas ske , efter att 2015 godkänt beslutet. En ny, kraftigt försenad, översyn av IMF:s kvoter kommer att inledas 2016. Målet är att översynen ska vara klar i slutet av Skr. 2015/16:145 2017. I samband med beslutet om kvotomfördelning 2010 gick de europeiska länderna med på att minska de europeiska avancerade ekonomiernas representation i med två ledamöter. Merparten av detta åtagande har redan uppfyllts genom sammanslagning av europeiska valkretsar och rotation mellan länder på befintliga europeiska styrelseplatser. Europeiska kommissionen har även lagt fram ett förslag om att samla alla euroländer i en gemensam valkrets. är en föreslagen interimslösning att separera från de andra länderna och skapa flera valkretsar som enbart innehåller euroländer. Detta kan ses som en del av planerna på ett generellt utvidgat eurosamarbete. Även Världsbanksgruppen gjorde, som en följd av besluten på konferensen i , reformåtaganden både vid gruppens årsmöte och dess vårmöte . Förändringarna innebar att låg- och medelinkomstländernas röststyrka ökade till i och till i IFC. För del minskade röststyrkan från i och från i IFC. utökades också från 24 till 25 styrelseledamöter. Den nya ledamoten tillsätts av de afrikanska länderna. Ytterligare reformer är att vänta . Vid antogs principer för fortsatta inflytandereformer i banken som innebär att en översyn av fördelningen av kapitalandelarna ska ske , och baseras på en dynamisk och transparent formel för kapital- och röstfördelning. Enligt tidsplanen ska en sådan formel vara färdig till årsmötet . Därefter kommer en kapitalöversyn att göras för och . Baserat på kapitalöversynerna ska sedan ett beslut fattas om ett eventuellt kapitaltillskott vid årsmötet . har 2014 och 2015 sett över direktörsstyrelsens sammansättning, i syfte att öka verksamhetsländernas inflytande. Direktörsstyrelsen presenterade 2015 ett förslag till styrelsereform för guvernörsstyrelsen. Förslaget fick av rösterna, men antogs inte eftersom ett godkännande kräver av röststyrkan. Regeringen anser att det är angeläget att förhandlingar om förändrat inflytande sker inom ramen för institutionernas egna organ, så att alla länder ges möjlighet till insyn och inflytande i processen. Regeringen stödjer de processer som initierats i några av institutionerna för att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländers inflytande, baserat på utvecklingen i världsekonomin. Regeringens utgångspunkt är att medlemsländernas inflytande i institutionerna ska återspegla deras relativa vikt i världsekonomin. För att skapa incitament för medlemsländerna att ge bidrag till institutionerna bör dock även finansiella bidrag påverka graden av inflytande. bör de fattigaste ländernas inflytande värnas. Dessa principer anser regeringen ska vara vägledande i Världsbanksgruppens arbete med att utarbeta en dynamisk och transparent formel för kapital- och röstför- 2015/16:145 delning. Även andra variabler kan vara viktiga, beroende på institution och mandat. I IMF bör exempelvis även graden av ekonomisk öppenhet beaktas. I nästa översyn av IMF:s kvoter är det dock viktigt att IMF:s resursbehov, snarare än inflytandefrågorna, är avgörande för en eventuell ny kvothöjning. Regeringen stödde förslaget till styrelsereform i och var delaktig i att ta fram ett samlat förslag för att öka verksamhetsländernas inflytande i banken. De reformer av de internationella finansiella institutionerna som har beslutats inbegriper bl.a. strategiska mål, decentralisering och effektivitet. Några av institutionerna har godkänt nya långsiktiga strategier, som fastställer nya strategiska mål för verksamheten, medan andra har genomfört översyner av sina befintliga långsiktiga strategier. Världsbanksgruppen har en ny organisation . I och med omorganisationen flyttades tyngdpunkten från bankens regionala enheter till 14 kunskapsområden, där den samlade expertisen inom respektive område finns. Utöver detta finns även fem tvärgående enheter, vars expertis ska kunna användas inom alla kunskapsområden. Dessa enheter är bl.a. inriktade på frågor om jämställdhet, sviktande stater, sysselsättning, klimat och privata-offentliga partnerskap. Regionenheterna finns kvar, men verksamheten har reducerats till samordningsfunktioner. Syftet med reformen är att öka kunskapsöverföringen inom banken och mellan de regionala enheterna. godkände en medelsiktig verksamhetsplan – 2020, som fastställer bankens strategiska inriktning för perioden och kommer att styra de långsiktiga målen. Enligt verksamhetsplanen ska banken fokusera på de sektorer där den har ett tydligt mervärde, främst gröna investeringar och investeringar i energisäkerhet, främjande av små och medelstora företag, entreprenörskap och innovation, infrastruktur samt kapitalmarknaden. De prioriterade geografiska områdena – 2020 är de verksamhetsländer och regioner som är minst utvecklade i termer av övergång till marknadsekonomi. Detta innebär ett fokus på länderna i EU:s östra närområde, samt västra . kommer även kraftigt att utöka sin verksamhet i den nya verksamhetsregionen i södra och . NEFCO:s mandat inbegriper att institutionen ska bidra till minskad miljöpåverkan från och i . Verksamheten fokuserar helt på miljöinvesteringar. antogs en ny strategi, som ytterligare specificerar institutionens geografiska och tematiska fokus. NEFCO ska fortsättningsvis geografiskt prioritera samt Arktis- Barentshavområdet, och tematiskt fokusera på investeringar i klimat och grön tillväxt. AsDB, IDB och NIB har sett över sina strategiska ramverk. AsDB ska framöver tydligare fokusera på inkluderande tillväxt, hållbar utveckling och integration i regionen, samt ytterligare betona miljö- och klimat- I samband med översynen av den långsiktiga strategin be- Skr. 2015/16:145 handlades bankens kompetensfördel och roll i genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling samt överenskommelserna i samband med konferensen om utvecklingsfinansiering i och klimatkonferensen i . IDB antog 2015 en uppdaterad institutionell strategi. Enligt strategin ska banken fokusera på att bekämpa fattigdom och ojämlikheter samt bidra till hållbar utveckling i regionen. NIB fastslog 2015 i samband med uppdateringen av sitt ramverk att utlåningen till små och medelstora företag ska öka, samt att andelen utlåning till icke-medlemsländer åter ska uppgå till av den totala utlåningen. ska de medel som är avsatta för utlåning till medlemsländerna också kunna användas för projekt i där de nordisk-baltiska länderna har ett tydligt intresse. Dessutom kommer en särskild facilitet för lån till projekt i Arktisområdet att skapas. Det tydliggjordes även att de två huvuduppdragen, miljö och konkurrenskraft, ska prioriteras lika och att NIB ska vidta ytterligare åtgärder för att identifiera projekt på miljöområdet. Banken avser att börja vidta dessa åtgärder 2016. EIB såg 2014 över hur direktörsstyrelsens arbete skulle kunna effektiviseras. Arbetet utmynnade bl.a. i ett beslut om att användningen av skriftliga procedurer vid enskilda projektbeslut skulle utökas för att styrelsens arbete skulle kunna fokusera på policyfrågor, såsom strategier för olika delar av bankens verksamhet, och att en permanent arbetsgrupp för styrningsfrågor skulle etableras under styrelsen. IDB har infört formuleringar i regelverket för val av bankens president som begränsar antalet perioder som samma president får väljas till två perioder om vardera . AfDB valde en ny president . avgick från efter maximala två mandatperioder och som chef. Han efterträddes av Akinwumi Adesina från , som valdes i en öppen och transparent process på AfDB:s årsmöte . flyttades bankens högkvarter dessutom tillbaka till i från det temporära högkvarteret i , dit man omlokaliserat 2003 i samband med inbördeskriget i . Flytten har genomförts utan större störningar i verksamheten och av personalen har valt att stanna kvar i organisationen och följa med till . Regeringen anser att det är viktigt att de internationella finansiella insti- tutionernas långsiktiga strategier innehåller tydliga prioriteringar, att verksamheten inriktas på de områden där behovet är som störst och i de sektorer där respektive institution har ett tydligt mervärde. viktigt att följa upp genomförandet av strategierna och att resultatram- verken uppdateras i linje med dessa. Regeringen stödde AfDB:s nyvalde presidents kandidatur. representant hade rollen som förste viceordförande i bankens guvernörs- styrelse inför och under årsmötet , och bidrog till att säkerställa en ordnad utfrågning av kandidaterna, samt ett väl genomfört val. 2015/16:145 6.3 Sociala och miljömässiga standarder De internationella finansiella institutionernas sociala och miljömässiga policyer syftar till att säkerställa att institutionerna håller en hög lägstanivå på de områden där deras verksamhet påverkar människor mest. Policyerna syftar bl.a. till att undvika föroreningar, främja biologisk mångfald samt säkerställa äganderätten och rätten till ersättning för markanvändning. Världsbanksgruppen inledde 2012 en översyn av sina miljömässiga och sociala standarder, som alltjämt pågår. Översynen har enligt bankens ledning varit den mest omfattande i bankens historia. Bland annat har två samrådsomgångar ägt rum, där över 2 000 organisationer har lämnat synpunkter. Förhandlingarna har varit invecklade och dragit ut . Bankledningens avsikt är att styrelsen ska kunna ta ställning till ett nytt samlat styrdokument . Bland de frågor som har krävt omfattande diskussioner kan nämnas mänskliga rättigheter, skydd för urfolk, arbetstagares rättigheter, växthusgasutsläpp, jämställdhet samt användningen av låntagarländernas system och regelverk. omarbetade sin sociala och miljömässiga policy. Förändringarna syftade främst till att göra den tydligare och förenkla dess genomförande. Policyn har även förenklats för att tydliggöra roller, åtaganden och krav för banken, dess projekt och dess motparter. Kraven på hänsynstagande till mänskliga rättigheter och jämställdhet i bankens projekt, samt resurseffektivitet, har ökat. EU:s miljöstandarder ska, om inte andra standarder i det enskilda landet är mer ambitiösa, tillämpas och kopplingen till internationella fördrag och överenskommelser har stärkts. Kraven på när utsläpp av växthusgaser måste redovisas i projektdokument har också skärpts. Regeringen anser att ett omfattande och starkt regelverk för sociala och miljömässiga standarder är en bärande del av de internationella finansiella institutionernas mervärde; höga standarder förbättrar delaktigheten, kvaliteten och förutsägbarheten i bankernas projekt, och därmed hållbarheten i verksamheten. Tillsammans med de övriga länderna i den nordisk-baltiska valkretsen har regeringen sökt upprätthålla en nära dialog med Världsbanksgruppens ledning och övriga styrelsemedlemmar. Regeringen har även fört en dialog med det civila samhället och deltagit i de särskilda samråd som banken har organiserat. I samband med översynen av gruppens standarder verkade regeringen bl.a. för att kopplingen till internationella avtal och överenskommelser, de mänskliga rättigheterna och jämställdhetsfrågor skulle stärkas.