prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 7.11 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition, den beslutade budgeten samt statens budget Jämförelse med ekonomiska vårproposition -3,2 -2,4 -4,0 -6,4 -8,6 -8,6 -12,4 -7,0 -2,2 -4,4 -5,6 -7,6 -8,3 -10,7 -0,6 -3,2 -4,8 -7,8 -8,8 -12,2 -0,7 -0,7 -0,9 -1,7 -2,5 -1,5 -1,2 -0,9 -104,2 -104,9 -1,2 -0,7 -0,4 -0,6 -0,5 -0,4 -23,8 -14,3 -1,4 -0,6 -0,3 -0,1 -0,3 -0,8 -1,0 -0,3 -1,8 -0,1 -0,1 -0,6 -1,6 -1,0 -0,9 -1,0 -1,2 -1,3 -1,4 -1,5 -4,2 -0,6 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -19,1 -3,7 -5,8 -0,2 -0,2 -33,6 -36,5 -1,3 -0,9 Skatt på kapital, hushåll -1,7 -5,9 -1,4 -0,8 -0,8 -1,3 -0,6 -0,9 -0,2 -0,2 -2,7 -4,4 -3,9 -3,0 -1,2 -2,3 -3,6 -4,6 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,7 -0,7 -0,1 -1,1 -0,2 -0,6 -0,5 -0,8 -0,9 -1,0 -1,1 -1,4 Övriga skatter på energi och miljö -0,2 -0,2 -0,7 -2,0 -1,5 -1,1 -0,3 -0,2 -0,2 -0,1 -0,4 -0,5 -0,4 -0,4 -0,4 -0,5 Restförda skatter och övriga skatter -0,5 -0,7 -0,5 -0,5 -0,5 -0,1 -7,1 -4,6 -7,6 -6,3 -0,3 -6,1 -6,7 -4,2 -7,2 Avgår, kommunala inkomstskatter -653,2 -687,8 -3,2 -0,9 Avgår, avg. -224,1 -236,1 -3,2 -0,3 -2,6 -27,6 -24,6 -9,6 -38,0 -3,6 -0,2 -32,0 -1,2 Anm.: I den vänstra delen av tabellen ovan så görs jämförelsen av aktuell prognos mot den beslutade budgeten för 201 5. Där finns inte samma detaljeringsgrad varför några celler är tomma. Dessutom försvåras jämförelsen av att i beslutad budget redovisas förslaget om avskaffad nedsättnin g av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättningar i aktuell prognos . Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift är nedreviderade –2020 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringarna beror på den sänkta skatte- satsen för fastighetsskatt på vattenkraft. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkterna från mervärdesskatt har varit marginellt lägre än väntat, och har därför medfört en liten nedrevidering jämfört med prognosen i vårpropositionen. För prognosåren 2016 och framåt har det skett förhållandevis stora upprevideringar av intäk- terna från mervärdesskatt. Det beror på att utfallet visat sig bli mycket starkare än vad som beräknades i vårpropo- sitionen. De prognostiserade intäkterna från punkt- skatter –2020 har sammantaget endast reviderats marginellt jämfört med prognosen i vårpropositionen. Däremot har intäkterna från de enskilda skatterna reviderats. Bland annat väntas intäkterna från koldioxidskatt bli lägre till följd av att energianvändningen har reviderats ned, enligt senaste prognosen från . Höjd skatt på el leder till förväntat högre intäkter från energiskatt, som utfasningen av skatten på termisk effekt leder till lägre intäkter från övriga skatter på energi och miljö. Tabell 7.12 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition -0,5 -3,5 -0,9 -2,9 -0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,4 -0,3 Bidrag m.m. från EU -0,2 -1,1 -0,4 Utgifter som ges som -0,1 -5,4 -1,6 Jämfört med bedömningen i vårpropositionen är prognosen för intäkter av övriga inkomster i stort sett oförändrad (se tabell 7.12). har inkomsterna reviderats ned något, medan de reviderats upp marginellt . Förändringarna förklaras huvudsakligen av nedreviderade inkomster från statens innehav av aktier, förskjutningar i tiden av utbetalningar av bidrag m.m. från EU och en uppreviderad kompensation för mervärdesskatt, vilket påverkar avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. Uppföljning av den beslutade budgeten och statens budget Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med jämfört med vad som beräknades i den beslutade budgeten . Det preliminära taxeringsutfallet indikerar lägre inkomster och därmed lägre skatteintäkter från de direkta skatterna. har de indirekta skatterna reviderats upp till följd av att nedsättningen av socialavgifterna för unga reducerades . bedöms intäkterna från skatt på ar- bete bli något högre än beräknat i statens budget . Ökningen kan förklaras av att prognosen för lönesummans utveckling har reviderats upp, vilket ger högre såväl direkta som indirekta skatteintäkter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skatt på hushållens kapitalinkomster beräknas intäkterna från skatt på hus- hållens kapitalinkomster ha uppgått till . Det är nästan högre än prognosen i den beslutade bud- geten . Ökningen förklaras främst av att hushållens kapitalvinster bedöms bli högre än beräknat. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalin- komster 2016 bedöms bli nästan 17 miljarder kronor högre än beräkningen i budgeten . Även denna revidering kan framför allt förklaras av hushållens kapitalvinster. Att hushållens kapitalvinster bedöms bli högre beror på utvecklingen på bostads- och aktie- marknaden. Tabell 7.13 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -85,8 -83,5 -94,8 -88,7 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,2 -8,4 -34,4 -22,1 -36,3 -28,3 bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster bli betydligt högre än vad som beräknades i den beslutade budgeten . Bedömningen förstärks av det preliminära taxeringsutfallet. Upprevideringen förklaras främst av att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster och av ett högre utfall än vad som tidigare beräknades. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster bli högre än vad som beräknades i budgeten, bl.a. på grund av det högre utfallet . Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror bedöms 2015 bli nästan högre än vad som beräknades i den beslutade budgeten . Det beror på att intäkterna från mervärdesskatten har varit betydligt högre än väntat, vilket i sin tur beror både på en starkare återhämtning av kon- junkturen och på att sammansättningen i hushållens konsumtion var gynnsam för mervärdesskatteintäkterna. väntas intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror uppgå till , vilket är nästan högre än vad som beräknades i budgeten . Även förklaras de högre beräknade intäkterna med att utfallet för mervärdesskatten varit betydligt högre än väntat. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2015 än vad som beräknades i budgeten . Det lägre utfallet beror främst på att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som ingick i beräkningen i budgeten . Resterande del förklaras i huvudsak av lägre inkomster av statens verksamhet och högre avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet, till följd av en större kompensation för mer- värdesskatt än beräknat. Inkomsterna i prognosen har minskat med jämfört med budgeten . Minskningen förklaras framför allt av införandet av resolutionsavgifter och av en uppreviderad prognos över kompensation för mervärdesskatt som medför ökade avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 7.4Lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster I avsnitt 6 lämnar regeringen förslag till den skattelagstiftning som påverkar beräkningen av statens inkomster. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till annan lagstiftning som påverkar samma beräkning. 7.4.1Upphävande av lagen (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder Ärendet och dess beredning En översyn som har gjort har visat att lagen (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder har förlorat sin betydelse och bör upphävas. Synpunkter på förslaget att upphäva lagen har inhämtats från , och länsstyrelserna. Enligt regeringens mening är förslaget så enkelt att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Lagen (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder ska upphöra att gälla vid utgången av 2016. Skälen för regeringens förslag: Den stöd- form som ligger till grund för krediteringar enligt lagen (2003:347) om kreditering på skatte- konto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder finns kvar. Lagen har därmed förlorat sin betydelse och bör därför upphävas. 7.4.2Ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund Ärendet och dess beredning Kommuner och Landsting (SKL) har i en skrivelse till regeringen (Fi2015/05659/K) föreslagit ett förtydligande i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund (LEMK) för att säkerställa att kommuner erhåller ersättning för ingående mervärdesskatt och dold mervärdesskatt som avser boendeformen hem för vård eller boende (HVB). En promemoria har därefter upprättats i . En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 21 avsnitt 1 respektive 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 21 avsnitt 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (Fi2016/01859/K). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 21 avsnitt 4. Lagrådets ytt- rande finns i bilaga 21 avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I verksamhet som är undantagen från mer- värdesskatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, saknas avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. Exempel på sådana verksamheter är sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning, dvs. verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för att till- handahålla. Avsaknaden av avdragsrätt för ingående mervärdesskatt medför att verksamhet som kommuner och landsting utför i helt egen regi gynnas framför upphandling av skatte- pliktiga tjänster inom ramen för sådan verksamhet från externa utförare, eftersom ett utförande helt i egen regi ger upphov till lägre För att åstadkomma konkurrensneutralitet vid valet mellan att utföra tjänsterna i egen regi och att köpa motsvarande skattepliktiga tjänster av externa utförare, kompenseras kommuner och landsting av staten för kostnader för ingående mervärdesskatt. Bestämmelser om detta finns numera i LEMK. Ersättning lämnas enligt lagen efter ansökan hos . När en extern utförare anlitas för att bedriva verksamhet som är undantagen från mer- värdesskatt kommer en del av priset att inkludera leverantörens kostnad för icke avdragsgill mervärdesskatt, s.k. dold mervärdes- skatt. Av denna anledning infördes även en särskild ersättning för att kompensera kommuner och landsting för de ökade kostnader som till följd av den dolda mervärdesskatten uppstår vid upphandling av verksamhet från andra utförare inom sjukvårds-, tandvårds-, omsorgs- och utbildningsområdet. Även denna ersättning regleras i LEMK. Ersättning utgår av kostnaden vid upphandling och bidragsgivning eller, om det framgår att en viss del avser lokalkostnader, för denna del och för resterande del, och av kostnaden vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Ersättning utgår dock inte om den fastighet som en lokal är inrymd i upplåts av staten, en kommun, ett landsting, ett kommunalförbund eller ett samordningsför- bund. Enligt 1 § andra stycket LEMK har kommunalförbund, samordningsförbund och landsting samma rätt till ersättning som kommuner. Särskilt om ersättning för mervärdesskatt vid tillhandahållande av stadigvarande bostad Enligt 8 kap. 9 § första stycket ML får avdrag inte göras för ingående mervärdesskatt som hänför sig till stadigvarande bostad. Förbudets syfte är att begränsa avdrag som är hänförliga till privata levnadskostnader. Förbudet innebär att kommunerna inte medges ersättning via kompensationssystemet för kostnader som är hänförliga till en sådan bostad. Detta leder till ökade kostnader när en kommun äger eller hyr en sådan bostad (när lokalen hyrs ut saknar fastighetsägaren avdragsrätt för sin ingående skatt och måste till följd av detta höja hyran). Kommunerna gavs dock 1998 enligt bestäm- melser som motsvarade den nuvarande regle- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 ringen i 2, 4 och 5 §§ LEMK rätt till ersättning för ingående skatt som inte får dras av enligt ML och för dold mervärdesskatt, hänförlig till särskilda boendeformer som betraktas som tillhandahållande av stadigvarande bostad enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). De boendeformer som avses är enligt 4 § LEMK särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd (5 kap. 5 § andra stycket SoL), bostäder med särskild service för människor med funktionshinder (5 kap. 7 § tredje stycket SoL), boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldra- hemmet och boende i bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna (9 § 8 och 9 LSS). Enligt promemorian Ersättning för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting var skälen till förändringen att gränsdragningen mellan lokaler för stadigvarande bostad och lokaler för vård och omsorg hade visat sig svår att göra, och att det var komplicerat för kommunerna att göra korrekta uppskattningar av hur stora ytor som användes för vård och omsorg respektive för stadigvarande bostad. Rätt till ersättning borde dock enligt promemorian föreligga oavsett om verksamheten i dessa boenden var att betrakta som social omsorg eller som tillhandahållande av stadigvarande bostad. Någon prövning av om det är fråga om tillhandahållande av stadig- varande bostad eller inte skulle således inte behöva göras i dessa fall (Ds 1997:74 s. 10 och 11). I samband med införandet av bestämmelsen om rätt till ersättning enligt LEMK för de ovan nämnda boendeformerna bedömde regeringen att boendeformen HVB inte behövde omfattas av den föreslagna regleringen. Regeringens bedömning grundade sig på det förhållandet att de dåvarande skattemyndigheterna hade jämställt denna boendeform med institutionsvård, och således inte ansett att boendeformen bestått i tillhandahållande av stadigvarande bostad (prop. 1997/98:153 s. 11). Därmed hade återbetalning av ingående mervärdesskatt medgivits för dessa kostnader. () har dock i en dom bedömt att uthyrning av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 boenderum som ska användas för HVB för ensamkommande flyktingbarn utgör uthyrning av stadigvarande bostad (HFD 2015 not. HFD:s avgörande innebär att kommuner inte har rätt till ersättning för dold mervärdesskatt i dessa fall. SKL har i den ovan nämnda skrivelsen till regeringen efterfrågat en ändring av regleringen för att möjliggöra en rätt till ersättning för kommuner i dessa situationer. Ändrad rätt till ersättning för mervärdesskatt Regeringens förslag: Rätten till ersättning för ingående mervärdesskatt, och för dold mervär- desskatt, ska ändras till att även omfatta de fall då kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund bedriver boendeformerna hem för vård eller boende eller stödboende i egen regi. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. I promemorians förslagsavsnitt nämns visserligen inte något om landstings, kommunalförbunds och samordningsförbunds rätt till ersättning för ingående mervärdesskatt och dold mervärdesskatt. Promemorians författ- ningsförslag innebär dock att även dessa aktörer ges rätt till ersättning. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstan- serna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. , , , samtliga kommuner som besvarat remissen och tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. tillstyrker förslaget, med tillägget att det också bör omfatta korttidsboenden enligt LSS. tillstyrker förslaget, men föreslår också att regeringen överväger ett förtydligande i ML med motsvarande innebörd. Syftet med en sådan ändring skulle vara att tydliggöra att uthyrning av boenderum som används i HVB-verksamhet som bedrivs av en kommun inte ska definieras som stadigvarande bostad. Därmed skulle fastighetsföretag kunna bli frivilligt skattskyldiga för mervärdesskatt i samband med uthyrning av boenderum och gemensamma ytor i byggnader som används i kommunernas HVB-verksamhet och för stödboende som bedrivs i egen regi. Vårdföretagarna avstyrker förslaget och anser att ett förtydligande i stället ska göras i ML för att komma till rätta med de problem som beskrivs i promemorian. Organisationerna föreslår att begreppet stadigvarande bostad i inte längre ska omfatta boenden där inslag av vård och social omsorg finns. Undantaget i 4 § LEMK för särskilda boenden skulle då kunna tas bort. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som ovan anförts har HFD i en dom gjort bedömningen att tillhandahållande av boende i HVB för ensamkommande flykting- barn utgör uthyrning av stadigvarande bostad, vilket innebär att kommunerna inte har rätt till ersättning för ingående mervärdesskatt eller för dold mervärdesskatt hänförlig till hyra av lokaler i de fall de bedriver verksamhet av detta slag i egen regi. Kommunerna har däremot rätt till ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av social omsorg. För att ersättning även ska kunna utgå när verksamheten bedrivs i egen regi för såväl icke avdragsgill ingående mervärdesskatt som dold mervärdesskatt krävs en ändring av 4 § LEMK. För att undvika gränsdragningsproblem bör ändringen omfatta samtliga HVB. infördes den nya boende- formen stödboende i 6 kap. 1 och 2 §§ SoL. Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till stödboenden för barn och unga i åldern 16–som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Även denna boendeform kan i rättspraxis komma att betraktas som tillhanda- hållande av stadigvarande bostad, och bör därför omfattas av den föreslagna regleringen. Till skillnad från anser regeringen inte att det, inom ramen för detta lagstiftningsärende, föreligger skäl att även låta korttidsboenden enligt LSS omfattas av rätten till ersättning enligt LEMK. Regeringen anser, i motsats till , , och Vårdföretagarna, att den föreslagna förändringen med en koppling till SoL och LSS i LEMK är att föredra. Enligt ML är uthyrning av stadigvarande bostad generellt undantagen från skatteplikt. Särregler avseende uthyrning av HVB bör i möjligaste mån undvikas i ML. Med ändringen undviks vid fastställandet av ersättning problematiken med gränsdragningen mellan å ena sidan stadigvarande bostad och å andra sidan lokaler för vård och omsorg. Förslaget stöds också av en majoritet av remissinstanserna. Regeringen anser mot denna bakgrund att rätten till ersättning för ingående mervärdesskatt och dold mervärdesskatt bör ändras till att även omfatta de fall då kommuner bedriver HVB eller stödboende i egen regi. Även kommunalförbund och landsting kan bedriva HVB och stödboenden i egen regi. De bör därför också ha rätt till motsvarande ersättning. Även samordningsförbund, som inte kan bedriva verksamhet av det aktuella slaget, bör, främst av lagtekniska skäl, omfattas av ändringen. Regeringens förslag: Ändringen ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ersättning som avser tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , och kommuner, avstyrker förslaget i den del som det innebär att kommunerna inte ska ha rätt till ersättning för tiden innan lagändringen träder i kraft. SKL och anser att lagändringen måste ges retroaktiv verkan eftersom staten har kostnadsansvaret för ensamkommande barn och då kommuner inte ska belastas av mervärdesskatt. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att den aktuella ändringen kan träda i kraft . Regeringen föreslår därför att den ska träda i kraft . I promemorian föreslås att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla vid fastställande av ersättning som avser tid före ikraftträdandet, vilket innebär att kommunerna inte skulle vara berättigade till ersättning enligt LEMK för ingående mervärdesskatt eller dold mer- värdesskatt som är att hänföra till boende- formerna HVB eller stödboende, som bedrivits i egen regi och som uppstått . Den ersättning som skulle kunna erhållas om ändringen i lagen tillämpades retroaktivt skulle P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 dock vara högst begränsad i förhållande till den samlade kommunala verksamhetens kostnader. Dessutom har kommunerna erhållit extra statsbidrag om sammanlagt med anledning av ökningen av antalet asylsökande och nyanlända . Enligt regeringen får kommunerna därmed anses vara kompenserade för kostnadsökningen . Regeringen anser därför, i enlighet med vad som föreslagits i promemorian, men till skillnad från bl.a. , och kommuner, att äldre föreskrifter bör gälla vid fastställande av ersättning som avser tid före ikraftträdandet av den ändrade regleringen. Regeringens bedömning: Förslaget bedöms få begränsade effekter på statens inkomster och för de företag som bedriver HVB eller stödboenden. Förslaget skapar likvärdiga förutsättningar för kommunerna att upphandla eller bedriva HVB och stödboenden i egen regi. De ökade kostnader som till följd av förslaget kan uppkomma hos bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har besvarat remissen instämmer i eller har inga invändningar mot bedömningen. Skatte- verket bedömer att förslaget endast kommer att få en mindre påverkan på myndighetens verksamhet. SKL och flera av kommunerna anser att förslaget innebär negativa ekonomiska konsekvenser för kommunerna om ändringen inte ges retroaktiv verkan. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag innebär att ersättning för ingående mervärdesskatt och dold mervär- desskatt enligt LEMK kan utgå för HVB som bedrivs i regi. Vidare kommer ersätt- ning av detta slag enligt samma lag även att utgå för stödboenden som bedrivs i regi. Ersättning enligt LEMK redovisas i statens budget som en kreditering på inkomsttiteln 7222 Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 När ersättningarna till kommunerna ökar minskar denna inkomsttitel i motsvarande utsträckning, och vice versa. Uppgift saknas om hur stor ersättning för ingående och dold mervärdesskatt som utgick till kommunerna enligt 2 § LEMK avseende lokaler för HVB för ensamkommande barn innan dessa betraktades som stadigvarande bostad. Omfatt- ningen av den HVB-verksamhet som bedrivs för ensamkommande barn är dock liten i förhållande till verksamheten i de boenden som bedrivs enligt SoL och LSS som kommunerna får ersättning för enligt 4 § LEMK. Den senare ersättningen uppgick till nästan . Förslaget kan förväntas leda till att en något mindre andel HVB kommer att bedrivas i privat regi, jämfört med om någon ändring inte hade gjorts. Det är svårt att på förhand avgöra hur stor ersättning som kommer utgå för stödboenden som bedrivs i regi, och hur stor del av dessa boenden som kommer att ersätta boenden av andra slag för vilka ersättning också utgår enligt LEMK. Sammantaget bedöms dock förslaget få begränsade effekter på statens inkomster. För kommunerna innebär förändringen att skill- naderna i förutsättningarna för dem att bedriva verksamhet av det aktuella slaget i egen respek- tive privat regi neutraliseras. Effekter för de privata utförarna När kommunerna ges samma förutsättningar att upphandla eller bedriva verksamhet på det aktuella området påverkas de privata utförarna negativt jämfört om någon ändring inte gjorts. I enlighet med vad som ovan anförts kommer dock de privata aktörerna inte att missgynnas i förhållande till verksamhet som bedrivs i regi. En mindre ökning av antalet ansökningar om ersättning avseende HVB och stödboenden kan förväntas hos . Denna ökning bedöms dock kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar.