prop · H40310 · 2016-11-21 00:00:00 — –Tjänstepensionens betydelse för pensionsgapet. –Analys av grundskyddet i ett jämställdhetsperspektiv. –Efterlevandepensionens utjämnande betydelse och . –Varför kvinnor lämnar arbetslivet tidigare än män. Delområdena redovisades samlat i en antologi (Ds 2016:19). I rapporten anges bl.a. att inkomstgapet för pensionärer är medan det är för förvärvsaktiva. Inkomstgapet för dem som är är också i stort sett oförändrat jämfört med . Enligt rapporten är det de inkomstrelaterade delarna av pensionssystemet som ökar gapet, medan grundskyddet inom pensionssystemet, änkepensionen och skatten minskar det. Medan hela den allmänna pensionen och dess tillhörande förmåner genererar ett inkomstgap på , så ökar gapet till när tjänstepensionen adderas. Det bakomliggande skälet till skillnader i pension mellan kvinnor och män är de skillnader som finns under förvärvslivet. Därför är det främst där förändringar behöver ske. Det handlar dock om långsiktiga förändringar och därför finns även behov av att se vad som kan göras för att minska pensionsgapet på kortare sikt, enligt rapporten. Med utgångspunkt i analyserna kommer det fortsatta arbetet i projektet att inriktas mot att genomföra möjliga åtgärder som bidrar till att minska pensionsgapet mellan kvinnor och män. Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen Föräldraförsäkringen spelar en central roll för att förverkliga målsättningar inom den ekonomiska familjepolitiken, barnrättspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och jämställdhetspolitiken. Den främjar arbets- kraftsdeltagande för båda föräldrarna och ger barn möjlighet att få omvårdnad från sina föräldrar samt ger förutsättningar för goda levnadsvillkor för barnfamiljerna. En höjd grundnivå i föräldraförsäk- ringen trädde i kraft . Reformen stärker ekonomin i familjer med låga inkomster. Eftersom kvinnor tar ut av all föräldrapenning som betalas ut på grundnivå bidrar höjningen till att stärka främst ekonomiskt utsatta kvinnors inkomster. Föräldrapenningens storlek, och att ersättningen över grundnivån är relaterad till arbetsinkomst utgör ett incitament för både kvinnor och män att förvärvsarbeta innan man blir förälder, eftersom det innebär att man kvalificerar sig för en högre ersättning. Det påverkar sannolikt särskilt kvinnors sysselsättningsgrad positivt. De familjeekonomiska stöden är viktiga för att minska skillnaderna i ekonomiska villkor mellan hushåll med olika inkomster. Ensamstående kvinnor med barn har den lägsta disponibla inkomsten jämfört med andra familjetyper. Därför innebär en förstärkning av dessa stöd ökade inkomster särskilt för gruppen ensamstående kvinnor med barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska också bidra till ett jämställt föräldraskap, det vill säga kvinnors och mäns delade ansvar för barns omvårdnad och försörjning. Efter en separation kan underhåll för barn som inte bor med båda sina föräldrar regleras på olika sätt. Underhållsbidrag betalas av den förälder som inte bor med barnet och bidraget kan fastställas i dom eller avtal. Underhållsstödet höjdes med till maximalt (se regeringens vår- budgetproposition 2014/15:100). Underhållsstöd lämnades för 225 000 barn. Av de boföräldrar som mottog underhållsstöd 2015 var kvinnor och män. Regeringen har även infört nya bestämmelser fr.o.m. som ökar drivkrafterna för särlevande föräldrar att reglera underhållsskyldigheten för barn civilrättsligt i stället för att ansöka om underhållsstöd (prop. 2014/15:145). Reformen bedöms bidra till att en stor andel barn får ett högre underhåll som bättre motsvarar barnets behov och att fler särlevande föräldrar får förbättrade ekonomiska förutsättningar. Dessutom tydliggörs den bidragsskyldiga förälderns försörjningsansvar. kommer även fortsättningsvis att betala ut underhållsstöd om den bidragsskyldiga föräldern inte har ekonomiska förutsättningar att betala underhåll, inte betalar i rätt tid eller med rätt belopp, om det förkommer hot eller våld mellan föräldrarna eller om det finns andra särskilda skäl som talar för det. Regeringen har i budgetpropositionen (utgiftsområde 12) också aviserat sin avsikt att införa en höjning av underhållsstödets belopp för barn som är eftersom kostnadsansvaret för dessa är avsevärt större än för mindre barn. Höjningen innebär en ekonomisk förbättring för boföräldern som är mottagare av underhållsstöd. Boföräldrarna inom underhållsstödssystemet består, som nämnts ovan, av kvinnor. Förslaget har därmed en positiv effekt på den ekonomiska jämställdheten. Vidare har regeringen för avsikt att höja den bidragsskyldiga förälderns grundavdrag vid beräkning av det betalningsbelopp som föräldern ska betala tillbaka till för det lämnade underhållsstödet. Reformen påverkar inte det belopp som den bidragsmottagande föräldern mottar. Förslaget bedöms innebära att framför allt bidragskyldiga föräldrar, vilka främst är män, får en minskad risk för skuldsättning. Förslaget skapar bättre ekonomiska möjligheter och förutsättningar för omvårdnad och umgänge mellan barnet och den förälder som barnet inte bor tillsammans med, vilket främst är män. Föräldrars ekonomi har betydelse för omfattningen av umgänget mellan barn och föräldrar. Delat ansvar för omvårdnad och försörjning utgör tillsammans med goda förutsättningar för umgänge viktiga utgångspunkter för ett jämställt föräldraskap. Regeringen avser att återkomma i dessa frågor 2016/17:10 (se även budgetpropositionen , utgiftsområde 12, Politikens inriktning). Anpassning av stöd utifrån olika familjekonstellationer I budgetpropositionen har regeringen aviserat sin avsikt att genomföra en fördelningspolitisk reform med syfte att modernisera de behovsprövade stöden för särlevande föräldrar och bättre anpassa dem efter föräldrarnas ekonomiska situation och kostnadsansvar. Bostadsbidraget är inte tillräckligt anpassat till de boendemönster och olika familjekonstellationer som förekommer och fördelningen av kostnadsansvar mellan särlevande föräldrar när barn bor växelvis. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget ska ersätta det nuvarande underhållsstödet vid växelvist boende. Med nuvarande system premieras en viss boendeform och barnets folkbokföring kan få en avgörande betydelse för rätten till stöd. Förslaget innebär att föräldrar vars barn bor växelvis får ökade möjligheter till bidrag till sitt boende på lika villkor och utifrån försörjningsansvar. Det bedöms även kunna minska risken för konflikter mellan föräldrar eftersom samhällets stöd då lämnas på ett sätt som är mer rättvist utifrån barnets faktiska boende och därmed föräldrarnas antagna fördelning av försörjningsansvaret. Förslaget bedöms ge en positiv effekt på jämställdheten genom att ekonomiskt utsatta föräldrar och föräldrar med särlevande barn i större utsträckning ges förutsättningar att ta ett delat ekonomiskt ansvar. Ett delat ansvar för barns boende och försörjning ger goda förutsättningar för ett jämställt föräldraskap. Förslaget är även positivt ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom det stärker framför allt kvinnors ekonomiska situation. I budgetpropositionen har regeringen dessutom lämnat förslag om att göra förstärkningar av bostadsbidraget som lämnas till barnfamiljer genom att höja inkomstgränserna. Förslaget bedöms få positiva effekter på den ekonomiska jämställdheten då kvinnor till övervägande del är mottagare av bostadsbidrag och innebär därmed en förstärkning av kvinnors ekonomiska situation, vilket påverkar den ekonomiska jämställdheten positivt. Jämställd regional tillväxt och ett jämställt transportsystem Jämställdhet är en förutsättning för att nå hållbar tillväxt i alla delar av landet. För att skapa attraktiva och konkurrenskraftiga regioner måste både kvinnors och mäns kunskaper och idéer tas tillvara. Det är grundläggande att transportsystemet svarar mot både kvinnors respektive mäns transportbehov. I regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfts jämställd regional tillväxt fram som ett viktigt verktyg för ett framgångsrikt och hållbart genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Följande områden anser regeringen som särskilt betydelsefulla: Systematiskt ledningsarbete för att 2.Kartläggning och synliggörande av skillnader mellan kvinnor och män i regionen när det gäller inkomst, sysselsättning, företagande, företagsstöd, projektstöd, inflytande i tillväxtarbete etc. 3.Fortsatta insatser för att främja kvinnors företagande; öka utrikes födda kvinnors sysselsättning och företagande; jämställd fördelning av projektstöd och företagsstöd; minskad könssegregering på arbetsmarknaden 4.Integrera ett jämställdhetsperspektiv i planering och genomförande av projekt inom regionalfondsprogrammen 2014–2020. har regeringens uppdrag att 2016–2018 utveckla och stödja arbetet med jämställd regional tillväxt. Målet är att satsningen ska leda till att kvinnor och män har samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser och därmed bidra till målet med den regionala tillväxtpolitiken. har beslutat att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Denna målsättning kommer att utgöra en utgångspunkt i regeringens arbete med den kommande infrastrukturpropositionen. Fördjupad analys av ungas övergång mellan skola och arbetsliv Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har regeringens uppdrag att analysera och redovisa utvecklingen av ungdomars övergång mellan skola och arbetsliv. Analysen förväntas bidra till fördjupad kunskap om unga kvinnors och unga mäns olika förutsättningar, villkoren för unga nyanlända och för unga med funktionsnedsättning. MUCF ska utifrån analysen lämna förslag på åtgärder som underlättar ungas övergång mellan skola och arbetsliv. MUCF ska också genomföra en tematisk analys av ungas etablering i arbets- och samhällslivet samt beskriva och analysera ungas villkor vad gäller etablering i arbets- och samhällslivet samt beskriva nationella och lokala verksamheter som arbetar för att främja ungas etablering. Analysen ska genomgående ha ett jämställd- hetsperspektiv och kan på så sätt bidra till ökad kunskap om unga kvinnors respektive mäns möjligheter till etablering. I avsnittet nedan redovisas exempel på regeringens insatser avseende delmålet jämställd utbildning. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och Utbildningsfrågorna är en central del av En feministisk utbildningspolitik ska ge förutsättningar för alla barn, unga och vuxna att pröva och utveckla sina förmågor och sina intressen utan att begränsas av stereotypa könsnormer. Arbetet mot de könsbundna studievalen måste omfatta hela utbildningssystemet, från förskola till högskola och från information och rekrytering till kunskapsinnehåll, pedagogik och frågor om kultur och jargong. Den psykiska ohälsan ökar bland unga, särskilt bland flickor och unga kvinnor, som det finns problem med studiemotivation, särskilt bland pojkar och unga män. Mot denna bakgrund anser regeringen att ungas självkänsla och självförtroende behöver stärkas för att skolresultaten ska kunna förbättras, men frågor som rör samhällets förväntningar och könsnormativa förväntningar behöver också hanteras och bemötas. Därför är regeringens investeringar i elevhälsa, i specialpedagogiskt stöd och i studie- och yrkesvägledning också viktiga feministiska investeringar. Regeringen anser att det är av central betydelse att de insatser som genomförs präglas av ett aktivt jämställdhetsarbete. För att tydliggöra regeringens ambitioner avseende jämställdhet inom utbildningsväsendet har regeringen arbetat med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i flera av de mål som finns på området och med att utveckla ändamålsenliga indikatorer. Värdegrund – jämställdhet, normkritik, kränkande behandling och trakasserier fick i uppdrag att utarbeta och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Syftet är bl.a. att utveckla arbetet med skolans värdegrund, vilket inkluderar arbete med jämställdhet, normkritik samt arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Enligt behöver jämställdhetsarbetet kopplas till det övergripande värdegrundsarbetet samt lärare ges ämnesspecifik kunskap om jämställdhet och kunskap om ett normkritiskt förhållningssätt. För hela uppdraget avsattes och . Under förutsättning av beslut beräknar regeringen för ändamålet . Elevhälsa – psykisk ohälsa och frånvaro Fler flickor och unga kvinnor än pojkar och unga män upplever psykisk ohälsa. Att alla elever mår bra är av stor vikt för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. I syfte att förstärka och utveckla elevhälsan satsar regeringen för fortsatta insatser för en förstärkt och utvecklad elevhälsa. I satsningen ingår bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan för personalkategorierna skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skol- psykolog. Förebyggande av könsstereotypa val har regeringens uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom Insatserna ska fokusera på att stärka jämställdhets- perspektivet för att motverka att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta gymnasieskolan och vuxenutbildning. Uppdraget ska slutredovisas . Programmering som ett tydligt inslag i ska ge eleverna grundläggande kunskaper för att kunna hantera sin digitala vardag och sina digitala verktyg, träna logiskt tänkande samt att tidigt väcka, inte minst flickors, intresse och lust för tekniska frågor för att med tiden få fler att söka sig till tekniska utbildningar. fick i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet samt att lämna förslag om förändringar i läroplaner, examensmål, ämnesplaner och kursplaner för att bl.a. förstärka och tydliggöra programmering som ett inslag i undervisningen. förslag bereds inom . överlämnade sitt slutbetänkande Välja yrke (SOU 2015:97) till regeringen, med förslag på bl.a. hur försöksverksamheten med branschlärlingar kan utformas för att uppmuntra eleverna till mindre könsstereotypa utbildningsval. Utred- ningens förslag bereds inom . uppdrag (U2015:01) omfattar analys och förslag till åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Utredaren ska föreslå åtgärder för att alla unga kvinnor och män ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomgående anläggas på samtliga frågor som behandlas. Insatser för jämställdhet i högskolesektorn Jämställdhet i högskolan är i grunden en fråga om rättvisa för individen, men det är också en avgörande fråga för samhällsutvecklingen. tillsatte regeringen en expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan. Expertgruppen består av personer från olika delar av samhället som kan bidra med kunskaper och erfarenheter i jämställdhets- frågor. fastställde 1997 att det ska finnas mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer på universitet och högskolor. Inför nästa målperiod, 2017–2019, höjer regeringen ambitionsnivån avsevärt. Dels kommer de nya rekryteringsmålen att vara betydligt högre än under nuvarande målperiod, i genomsnitt rör det sig om en ökning om per lärosäte för kommande målperiod. Dels sätts, , en nationell målbild: lika många kvinnor som män ska rekryteras som professorer 2030. En särskild utredare har haft i uppdrag att se över hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander och att föreslå hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär. I uppdraget ingick även att se på hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar i högskolan kan motverkas. 2016/17:10 förhållandena för både kvinnor och män skulle genomgående belysas och ligga till grund för utredarens förslag. Utredaren redovisade sitt uppdrag , betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Forskningens betydelse för jämställdheten är också central. I den kommande forskningspolitiska propositionen är en mer jämställd fördelning av forskningsmedel en tydlig målsättning. 6.4Obetalt hem- och omsorgsarbete I detta avsnitt redovisas exempel på regeringens insatser avseende delmålet en jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Fördelningen av det obetalda arbetet är en tydlig indikator på ojämställdheten i människors privatliv. Kvinnors och mäns beslut om hur mycket de ska ägna sig åt betalt respektive obetalt arbete påverkas av en rad faktorer, inte minst de villkor som en könsuppdelad arbetsmarknad innebär när det gäller löner, arbetstider och arbetsmiljöförhållanden. Det går inte heller att underskatta betydelsen av hur traditionella könsnormer, förväntningar och kultur på arbetsplatser, hos arbetsgivare och kollegor samspelar med egna förväntningar och könsnormer hos familj och vänner. Mycket pekar på att privatekonomiska skäl långt ifrån alltid är den faktiska orsaken till att fördelningen av det obetalda arbetet blir så pass ojämställd som den totalt sett är. Att män ägnar sig åt betalt arbete i större utsträckning än kvinnor innebär att kvinnor behöver ta ett större ansvar för hemarbetet och omsorgen om barn och andra anhöriga. Regeringen anser att en stark välfärd är viktig för att fler kvinnor ska kunna arbeta betalt och vara ekonomiskt självständiga, men män behöver också ta ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. För att möjliggöra det krävs ett förändringsarbete på många områden, från att förändra villkor och kulturer på mansdominerade arbetsplatser till könsnormer och värderingar hos enskilda män och kvinnor. Föräldraförsäkringens utformning behöver i högre grad än bidra till ett jämställt föräldraskap, goda uppväxtvillkor för barn och jämställdhet på arbetsmarknaden. Uttaget av föräldrapenning är inte jämställt. Kvinnor tar ut betydligt högre del av föräldrapenningen än män. Tre fjärdedelar av föräldra- penningen och av den tillfälliga föräldrapenningen för vård av barn tas ut av kvinnor. Kvinnor är dessutom frånvarande från arbetsmarknaden på grund av obetald, sammanhängande föräldraledighet under betydligt än vad män är. Ett antal utredningar och rapporter har konstaterat att den snedfördelning som finns mellan kvinnor och män i uttaget av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning och i den totala längden på föräldraledigheten får negativa konsekvenser för framför allt kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. Det tar sig uttryck i form av sämre löneutveckling och karriärmöjligheter, högre frånvaro från arbetet på grund av ohälsa och lägre livsinkomst som får betydande konsekvenser för den framtida ålderspensionen. Ett jämnare uttag av föräldrapenningen skulle inte enbart gynna kvinnor, utan även män. Mycket tyder på att föräldraledighet har positiva effekter i mäns liv. Det förstärker kontakten mellan pappor och deras barn genom livet och särskilt efter en eventuell separation. Föräldrapenningen kan även fungera som en inlåsningsmekanism för föräldrar som står långt från arbetsmarknaden på så sätt att arbetssökande insatser eller etableringsinsatser försenas. erfarenheter från att reservera månader i föräldraförsäkringen för respektive förälder har varit positiva, särskilt när det gäller pappors omsorgsansvar för barn. En tredje reserverad månad i föräldra- försäkringen infördes därför . Också det kommunala vårdnadsbidraget avskaffades . Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Syftet med översynen är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Utredningen ska lämna förslag till utformning av en modern försäkring som bidrar till jämställdhet, jämlikhet och ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden för kvinnor och män. Föräldraförsäkringen ska också utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation. Mot bakgrund av att jämställdhetsbonusen inte haft avsedd effekt har regeringen lämnat förslag i budgetpropositionen (utgiftsområde 12) om att den ska avskaffas för föräldrapenningdagar som tas ut . Länsstyrelserna har regeringens uppdrag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra aktörer i arbetet med att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren, i enlighet med definitionen av föräldrastöd i den tidigare nationella strategin för ett utvecklat föräldrastöd. Viktiga utgångspunkter är det jämställda föräldraskapet och barnets rättigheter. Det jämställda föräldraskapet är också en av utgångspunkterna för den nyinrättade Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF). () har undersökt tidsanvändning bland kvinnor och män i åldern 20–. De undersökningar som genomförts har varit av stort värde i det jämställdhetspolitiska arbetet, framför allt för uppföljningen av utvecklingen i relation till delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. SCB fick i uppdrag att initiera utveckling av nya insamlingsmetoder som kan skapa bättre förutsättningar för genomförandet av framtida undersökningar av kvinnors och mäns tidsanvändning. I uppdraget ingår även att förvalta insamlad tidsanvändningsdata, att sprida information och kunskap om 2016/17:10 tidsanvändningsundersökningen, att bistå användare av statistiken och att delta i det internationella arbetet på området. Nedan redovisas exempel på regeringens insatser avseende delmålet jämställd hälsa. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. En jämställd hälsa är ett mål i sig, men en god hälsa för kvinnor och män respektive flickor och pojkar bidrar även till ett jämställt och aktivt deltagande i samhället. Flera faktorer samspelar med kön i hur hälsoläget ser ut hos olika grupper, där framför allt utbildningsbakgrund, könsidentitet och könsuttryck, socioekonomisk situation samt huruvida en person är utrikes eller inrikes född spelar en avgörande roll. Generellt har utrikes födda kvinnor och män sämre hälsa än inrikes födda. Personer som har varit utsatta för fysiskt, psykiskt eller sexuellt våld uppvisar också betydligt sämre hälsoläge än övriga befolkningen. I alla dessa fall är dock kön en fortsatt viktig faktor, då könsskillnader kvarstår även satt i relation till andra faktorer. När olika faktorer samvarierar riskerar de att förstärka varandra, som t.ex. utbildning och kön där kvinnor med förgymnasial utbildning har en mycket ogynnsam hälsosituation. Inom såväl förlossningsvården som den hälso- och sjukvård som har särskild betydelse för kvinnors hälsa i övrigt finns det utvecklingsområden. Insatser för en förbättrad kompetensförsörjning i förlossningsvården, ökade kunskaper om sjukdomar som kvinnor drabbas av samt insatser inom primärvården särskilt i socioekonomiskt utsatta områden är några exempel. Förbättringar inom dessa områden kommer bidra till att skapa förutsättningar för kvinnor att delta i samhället på ett aktivt och jämställt sätt. En jämställd hälso- och sjukvård kräver ett brett och långsiktigt arbete inriktat mot bl.a. tillgänglighet, kunskapsuppbyggnad, behandlings- metoder och attityder.