prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — gick av deltagarna till arbete, med eller utan stöd, och påbörjade reguljära studier. var det närmare 10 000 deltagare, eller av deltagarna, som lämnade jobbgarantin för ungdomar och gick till jobb- och utvecklingsgarantin. uppgick motsvarande siffror till drygt 11 av deltagarna. Enligt () arbetskraftsundersökningar () minskade antalet långtidsarbetslösa ungdomar (15–) med 3 700 personer till 15 200 personer, vilket motsvarade av de arbetslösa ungdomarna. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar har fortsatt att minska och är nu på den lägsta nivån . Arbetslösa ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt ställning på arbetsmarknaden och har en högre risk att hamna i långtidsarbetslöshet eller utanför arbetsmarknaden. bland ungdomar (20–) som saknar fullföljd gymnasieutbildning på , vilket är en minskning jämfört med . För att öka dessa ungdomars möjlighet att få en fast förankring på arbetsmarknaden införde regeringen utbildningskontrakt (se även utg.omr. 16 för regeringens satsningar på reguljär utbildning och utg. omr. 17 för insatser för unga som varken arbetar eller studerar). Syftet med utbildningskontrakt är att arbetslösa ungdomar ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Utbildningskontrakt är en del av ett stegvist införande av 90-dagarsgarantin för arbetslösa ungdomar. Inom ramen för ett utbildningskontrakt är det möjligt att studera på heltid men det är också möjligt att kombinera deltidsstudier med arbete eller praktik utifrån personens individuella förutsättningar. För att ett utbildningskontrakt ska komma till stånd är en utvecklad statlig och samverkan en förutsättning. hade 214 personer (91 kvinnor och 123 män) påbörjat insatser inom ramen för ett utbildningskontrakt. Antalet utbildningskontrakt ökade och under hade 880 personer (374 kvinnor och 506 män) påbörjat insatser inom ramen för ett utbildningskontrakt. Under hade 1 550 personer (659 kvinnor och 891 män) påbörjat insatser inom ramen för ett utbildningskontrakt. Eftersom utbildningskontrakt är en ny insats som kräver en nära samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna har det nödvändiga arbetet med att organisera och bygga upp samverkansformer på lokal nivå tagit mycket tid . Regeringen inrättade Delegationen för unga till arbete, Dua, som har till uppgift att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner för att minska ungdomsarbetslösheten. har arbetet inneburit att Arbetsförmedlingen ingått lokala överenskommelser med 287 av landets 290 kommuner om att genomföra insatser för arbetslösa ungdomar. Av en enkät som Dua genomförde framgår att av de 278 svarande kommunerna bedömde att överenskommelsen underlättar framtida samverkan med Arbetsförmedlingen. Dessutom angav av kommunerna att de genom arbetet med överenskommelsen fått en bättre bild av målgruppen. Fler än hälften av kommunerna har P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 eller planerar, helt eller delvis, en samlokalisering med Arbetsförmedlingen kring frågor om ungdomsarbetslösheten. av kommunerna angav också att stödet från Dua varit mycket bra eller ganska bra (rapport från Dua till regeringen – Kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten, dnr A2016/00767/A). kan ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bl.a. delta i en lång studiemotiverande kurs på folkhögskola i syfte att hitta en väg tillbaka till utbildning. Enligt är en studiemotiverande kurs ofta ett första steg inför en överenskommelse om insatser inom ramen för ett utbildningskontrakt. Folkhögskolesatsningen är en insats som riktar sig till arbetssökande som saknar fullföljda studier från grund- eller gymnasieskolan och är 16–, eller som har fyllt samt deltar i jobb- och utvecklingsgarantin. Folkhögskolesatsningen är ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Syftet med satsningen är att öka deltagarnas motivation att återgå till och avsluta sin reguljära utbildning. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är en specifik målgrupp för satsningen (se även utg.omr. 17 avsnitt 17.3). Antalet deltagare i folkhögskolesatsningen uppgick till 4 396, varav 1 757 kvinnor och 2 639 män. Det är en minskning jämfört med föregående år (2014: 5 695, 2013: 6 138). Det är också färre än de 6 000 årsplatser som det finns avsatta medel för. Enligt är en möjlig orsak till att fler inte har deltagit i satsningen att det finns brister i myndighetens organisering av samarbetet på lokal nivå. gick vidare till reguljär utbildning efter avslutad insats. Motsvarande andelar 2014 och 2013 var respektive . För ungdomar finns också möjligheten att få ett traineejobb, se avsnitt Arbetsmarknadspolitiska program och anställningsstöd. Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Enligt () undersökning om situationen på arbetsmarknaden för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 personer med funktionsnedsättning 2015 uppgav i åldern 16–att de har en funktionsnedsättning, vilket motsvarar 960 000 personer. Av dessa personer bedömde att funktionsnedsättningen även medför nedsatt arbetsförmåga, vilket motsvarar 656 000 personer. Kvinnor bedömde i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga. Generellt var utbildningsnivån lägre för personer med funktionsnedsättning än för övriga befolkningen. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga deltog i lägre grad i arbetskraften, hade en högre arbetslöshet och hade lägre sysselsättningsgrad än övriga i befolkningen. Sysselsättningsgraden har dock varit högre än och åren . Undersökningen visar även att andelen sysselsatta personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga som behöver anpassningar eller stöd för att kunna utföra sitt arbete har ökat, och hade 2015 behov av mer än en typ av anpassning. Undersökningen visar vidare att var tredje person med nedsatt arbetsförmåga har upplevt diskriminering. Arbetsförmedlingen har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för funktionshindersfrågor inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen är dessutom en av 22 strategiska myndigheter som har arbetat i enlighet med en av regeringen beslutad strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. I enlighet med strategin har Arbetsförmedlingen fyra delmål som är formulerade utifrån två givna inriktningsmål för arbetsmarknadspolitiken. Dessa inriktningsmål är: –Sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska öka. –Matchningen mellan arbetssökande personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och lediga arbeten ska vara effektiv. Delmål ett och två mäter hur stor andel av arbetssökande med funktionsnedsättning som går till arbete eller reguljär utbildning. Delmål ett omfattar samtliga arbetssökande medan delmål två omfattar ungdomar . Delmål tre mäter tiden mellan att en arbets- sökande blir inskriven vid Arbetsförmedlingen och att en funktionsnedsättning är identifierad och registrerad i (Arbetsförmedlingens informationssystem). Delmål fyra handlar om tillgänglighet utifrån funktionshindersperspektivet. Totalt gick 16 420 personer över till arbete eller reguljär utbildning , vilket är en minskning med 933 personer jämfört med . Både antalet kvinnor och antalet män som nått målet arbete eller reguljär utbildning har minskat . Delmålet att andelen personer med funktionsnedsättning som får anställning eller utbildning ska öka har inte uppnåtts, med undantag . Den slutliga resultatredovisningen visar därmed att delmål ett inom ramen för regeringsuppdraget inte har uppnåtts. Redovisningen visar även att målsättningen att andelen ungdomar med funktionsnedsättning som får anställning eller utbildning ska öka inte har uppnåtts. Tabell 4.4 Antalet funktionsnedsatta till arbete utan stöd, med stöd, nystartsjobb och reguljär utbildning Anm.: Siffrorna är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Arbetsförmedlingen. Redovisningen visar att 51 530 arbetssökande har gått till arbete eller reguljär utbildning, vilket är en minskning med 5 806 personer jämfört med (se tabell 4.4). Antalet ökade däremot –2014. Både antalet kvinnor och antalet män som har fått arbete har i huvudsak minskat och män har ökat mer än antalet kvinnor vad avser nystartsjobb. antalet i reguljär utbildning har minskat för både kvinnor och män jämfört med . Vidare har den genomsnittliga tiden till dess att en nedsatt arbetsförmåga blir identifierad och registrerad minskat. Den slutliga resultatredovisningen visar att delmål tre uppnåtts, med undantag . var tiden , vilket är en minskning jämfört med . Minskningen är störst bland kvinnorna. Trenden att den största minskningen sker för inrikes födda håller i sig och tiden minskade jämfört med . Detta kan jämföras med utrikes födda där det har skett en ökning . En bidragande orsak till denna ökning kan, enligt Arbetsförmedlingen, vara det stora inflödet av utrikes födda arbetssökande. Delmålet om att kunna sänka den genomsnittliga tiden till registrering av kod för funktionsnedsättning med har därmed uppfyllts . Slutligen kan nämnas att kravet på tillgänglighet finns med i alla förfrågningsunderlag och avtal som Arbetsförmedlingen tecknar. Detta delmål är således uppnått inom ramen för regeringsuppdraget. Därutöver har myndigheten även genomfört andra åtgärder för att nå en bättre tillgänglighet. Regeringen kan konstatera att flertalet av delmålen inte har uppnåtts helt. Antalet arbetslösa vid Arbetsförmedlingen som har en identifierad och registrerad funktionsnedsättning har minskat . Detta efter att antalet ökat påtagligt under ett flertal år. var i genomsnitt 72 900 personer inskrivna som arbetslösa vid Arbetsförmedlingen (varav kvinnor och män). Det var en minskning med 3 100 personer jämfört med året innan, minskningen var mer än dubbelt så stor för kvinnor som för män. Även antalet personer som varit arbetslösa minskade något , var dessa 25 200 personer i genomsnitt jämfört med 26 300 personer året innan. Även antalet unga med funktionsnedsättning, upp till , har minskat 2015 jämfört med . Lönebidrag och andra subventionerade anställningar hade i genomsnitt 92 000 personer en anställning med lönebidrag, utvecklingsanställning, trygghetsanställning, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () eller skyddat arbete hos . Jämfört med 2014 var det en minskning med en procent eller 1 000 personer. Antalet personer som har fått en subventionerad anställning, exkl. Samhall AB:s kärnuppdrag, ökade dock med ca 250 personer mellan åren till 12 700 personer i genomsnitt. Av dessa unga är det en större andel som har en utvecklingsanställning än gruppen som helhet, jämfört för hela gruppen. Könsfördelningen inom insatserna är ojämn, var kvinnor och män. Arbetsförmedlingen har tidigare analyserat könsfördelningen för lönebidrag och funnit att skillnaderna kvarstår även när hänsyn har tagits till observerbara skillnader; såsom ålder, typ av funktionsnedsättning och utbildningsnivå. Andelen personer som har en lönenivå som understiger taknivån för vad som är maximalt bidragsgrundande för anställningar med lönebidrag (dvs. alla stöd utom skyddat arbete hos ) var . Den genomsnittliga bidragsgraden för den bidragsgrundande lönen var i genomsnitt för lönebidrag och för utvecklingsanställningar. Andelen övergångar till arbete utan stöd minskade . Andelen skiljer sig mellan stödformerna och är relaterad till att trygghetsanställningar som har en lägre andel som övergår till stöd också ökat i omfattning. Bland unga har däremot andelen övergångar till arbete utan stöd ökat mellan åren. Andelen är också högre än bland övriga åldrar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 4.5 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt Anm.: Siffrorna är avrundade till närmaste tiotal och överensstämmer därför inte alltid med summan. Utvecklingsanställningar inkluderar utvecklings - anställningar hos för personer från sysselsättningsfasen. Antal avseende kärnuppdrag avser medeltal årsanställda. Källor: Arbetsförmedlingen och . Antalet personer som har fått del av andra insatser bland personer med funktionsnedsättning har minskat jämfört med . Antalet personer som har fått personligt biträde har dock ökat betydligt . har Arbetsförmedlingen påbörjat ett arbete för att förtydliga användningen och uppföljningen av stödet, vilket kan vara en bidragande faktor till att antalet har reducerats. har ytterligare medel tillförts för att fler personer ska kunna få del av stödet . Tabell 4.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt har 132 personer fått en praktikplats inom ramen för praktikantprogrammet inom statsförvaltningen, vilket var 100 personer färre än . Totalt –2015 har 536 personer deltagit. Den statliga merkostnadsersättningen till Samhall AB:s grunduppdrag uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formulerats i det avtal som staten tecknat med bolaget. Mål som har satts upp är bl.a. att: –ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , –minst 1 100 personer ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, och –av rekryteringarna i kärnuppdraget ska vara personer från prioriterade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , bl.a. personer med psykisk funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologisk funktionsnedsättning eller med mer än en funktionsnedsättning som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har nått samtliga ovan uppställda mål förutom övergångsmålet till reguljära arbetsmarknaden som inte uppnåddes fullt ut. var drygt 18 500 personer med funktionsnedsättning anställda hos . Medelantalet årsanställda uppgick till 15 800 personer, varav kvinnor och män. var det totalt 5 100 personer som påbörjade en anställning eller en arbetsträning i bolaget. har ett nytt uppdrag att erbjuda minst 1 000 personer från sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin en utvecklingsanställning, varvid unga vuxna ska prioriteras. har genomfört uppdraget och vid utgången av 2015 hade drygt 1 000 personer en sådan anställning i bolaget. Det tidigare uppdraget om utvecklingsanställningar för tidigare sjukskrivna har fasats ut som planerat. Det ekonomiska resultatet uppvisade ett underskott på jämfört med ett överskott på . har , , utfört vissa tjänster utanför grunduppdraget inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet avseende personer med funktionsnedsättning. Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingen och har ett gemensamt uppdrag att ge stöd till personer som är sjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. Samverkan kan även innebära medverkan från andra aktörer, som vårdgivare, kommuner och arbetsgivare. En del i samarbetet är att myndigheterna genomför gemensamma kartläggningar. genomfördes 18 500 gemensamma kartläggningar, vilket är en ökning jämfört med . Av de gemensamma kartläggningarna genomfördes med personer som hade sjukpenning. Av dessa avsåg 67 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 procent kvinnor och män. En stor andel fick del av kartläggningen först med sjukpenning; andelen var , varav avsåg personer som fått insatser först . Utfallet beror på kartläggningar som genomförs i anslutning till att personerna har tvingats lämna sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen för sjukpenning. Alla personer som genomgår en kartläggning är inte redo för aktiva insatser eller går till insatser utanför Arbetsförmedlingen. påbörjade 12 500 personer aktiva insatser hos Arbetsförmedlingen, varav kvinnor och män. var det drygt 2 300 personer med aktivitetsersättning som genomgick en gemensam kartläggning (vilket kan jämföras med drygt 2000 personer året innan), var kvinnor och män. var det ca 2 200 som påbörjade aktiva insatser. var det knappt 20 000 personer som tog del av insatser inom ramen för programmet Arbetslivsintroduktion som är avsett för personer som uppnått maximalt antal dagar inom sjukförsäkringen. av dem som avslutat programmet hade gått till arbete, arbetsmarknadspolitiskt program eller var inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen, över hälften hade lämnat Arbetsförmedlingen av andra skäl. –har ca 2 900 gemensamma kartläggningar genomförts, vilket är närmare en halvering jämfört med . och Arbetsförmedlingen anser att en förklaring är att ökade försäkringsmässighet påverkar myndighetens bedömning av försäkrades behov av samordnad arbetslivsinriktad rehabilitering. Enligt har detta medfört att fler personer övergår direkt till myndigheten. En annan förklaring bedöms vara att den bortre tidsgränsen har tagits bort, vilket innebär att det inte längre genomförs gemensamma kartläggningar vid övergång till programmet arbetslivsintroduktion (och Arbetsförmedlingen , Förstärkt stöd för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitetsersättning, Delredovisning ). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Finansiell samordning mellan samordningsförbund Genom frivillig finansiell samordning inom ramen för s.k. samordningsförbund har Arbetsförmedlingen, , landsting och kommuner möjlighet till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. fanns det 83 samordningsförbund i landet. Totalt omfattas 244 av landets kommuner. Antalet som haft en registrerad individinriktad insats har minskat jämfört med och uppgick till knappt 33 500 personer. Unga med aktivitetsersättning är en prioriterad grupp inom samverkan och var det ca 1 700 av dessa som fick del av en insats. Av alla individer som haft aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga , är det som deltagit i en insats finansierad av samordningsförbund. Av dessa har gått vidare till arbete eller studier efter avslutad insats (, Uppföljning av finansiell samordning). bedömer att det nuvarande utbudet av insatser inte motsvarar de behov som finns för individer med aktivitetsersättning. Framför allt bedömer att det saknas insatser för unga som står långt från arbetsmarknaden. bedömer att samordningsförbundens insatser fyller en viktig funktion när det gäller att aktivera unga med aktivitetsersättning (2015:7, Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? Totalt avslutade 7 800 personer en insats . Andelen som arbetade eller studerade efter insatsen var , vilket är en ökning jämfört med när de påbörjade insatserna. Andelen som var mottagare av försörjningsstöd minskade från före insatsen till då insatsen avslutades. visar i en rapport (Socialförsäkringsrapport 2016:4) att det finns indikationer på att samordningsförbundens insatser bidrar till att unga med aktivitetsersättning närmar sig arbetsmarknaden i något större utsträckning än de unga som inte deltagit i insatser finansierade av samordningsförbunden. Insatser för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden var 334 300 utomeuropeiskt födda personer inskrivna vid Arbetsförmedlingen , inklusive nyanlända invandrare. Det motsvarar en tredjedel av det totala antalet personer som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Av de utomeuropeiskt födda var 106 200 nyanlända, vilket innebar en ökning med 16 600 jämfört med och med 32 600 jämfört med . Med nyanlända personer avses, enligt Arbetsförmedlingens definition, personer som normalt inte har vistats i mer än 36 månader efter att ha beviljats uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716). ökade antalet utomeuropeiskt födda (inklusive nyanlända) som fick arbete (101 300 jämfört med 97 300 ), medan andelen minskade (30,jämfört ). Även för gruppen nyanlända ökade övergångarna i antal (20 600 jämfört med 17 600) men minskade i andel (19,jämfört 2014). Övergångarna till reguljär utbildning bland utomeuropeiskt födda minskade både sett till antal (13 300 jämfört med 15 200 ) och till andel (4,jämfört ). Detsamma gällde i gruppen nyanlända. Av det totala antalet nyanlända invandrare som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen omfattades , eller 70 700 personer, av etableringsuppdraget. Detta uppdrag utgör därmed en betydande del av Arbetsförmedlingens verksamhet, och antalet deltagare har ökat kontinuerligt sedan Arbetsförmedlingen fick uppdraget 2010. Till följd av den kraftiga ökningen av antalet asylsökande i väntas antalet deltagare i etableringsuppdraget öka kraftigt framöver. bedrev Arbetsförmedlingen bl.a. ett särskilt utvecklingsarbete avseende ett mer systematiskt arbetssätt inom etableringsuppdraget som innebär att de insatser som erbjuds individanpassas och förbättras. På regeringens uppdrag bedrev myndigheten också ett pilotprojekt med tidig kompetenskartläggning för individer som hade fått uppehållstillstånd men som vistades i Migrationsverkets anläggningsboenden i väntan på kommunplacering. För en närmare beskrivning och bedömning av Arbetsförmedlingens genomförande av etableringsuppdraget, se utg.omr. 13 avsnitt 3.4.6. Insatser inom Europeiska socialfonden Den s.k. partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI- fonderna) för programperioden –2020; Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. I överenskommelsen anges generella politiska prioriteringar för att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Senast respektive ska lämna en framstegsrapport om läget i genomförandet av överenskommelsen till . Regeringen har uppdragit åt , Svenska och att utarbeta gemensamma förslag till sådana framstegsrapporter. , Svenska och har i regeringsuppdrag att arbeta med fondöverskridande samverkan inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen. I en rapport (dnr N2016/02790/RTS) redovisades arbetet till (). Formerna för samverkan har utvidgats till att även omfatta samverkan med vissa berörda länsstyrelser och de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna. Myndigheterna har vidare arbetat med gemensam tolkning av reglerna och förenklingar för att öka förutsägbarheten för stödsökanden och andra intressenter. har flera gemensamma kommunikationsinsatser genomförts, bl.a. har en ny webbplats, , tagits fram. En fondövergripande nationell lärandekonferens om uppföljning och utvärdering genomfördes . Mot bakgrund av flyktingsituationen inom EU uppmanade EU- kommissionen medlemsstaterna att ta till vara möjligheterna till integrationsinsatser inom ESI- fonderna. Svenska , och redovisade sina bedömningar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 (dnr N2015/08164/RTS) i frågan till (), där det bl.a. framgår att det finns verktyg inom de berörda fondprogrammen som, främst , kan bidra till integration, sysselsättning och ökat företagande för nyanlända personer. På kort sikt finns även insatser som kan göras i flyktingmottagandet. Myndigheterna ser i dessa avseenden ett fortsatt stort behov av att inom ramen för sin fondsamordning komplettera varandras insatser och stärka samarbetet mellan regionala och nationella aktörer. Socialfondsprogrammet 2014–2020 Det nationella socialfondprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning 2014– 2020 godkändes av . I programmet ingår även insatserna inom EU:s sysselsättningsinitiativ för unga.