prop · H303102 · 2016-06-22 00:00:00 — Detta åtagande är relativt stort jämfört med de totala skulderna i balansräkningen, men ska också resul- tera i utbetalningar . förbindelser avseende pensionsåtaganden uppgick till 359 miljarder kronor 2015, vilket var en minskning med jämfört Minskningen berodde på att utbetalningar av pensioner fr.o.m. 2014 normalt kommer överstiga uppräkningen av skulden i takt med att de som har tjänat in pensionsmedlen går i pension. minskat genom att kommuner försäkrat bort en del av sin tidigare skuld. –2015 minskade ansvarsförbindelserna avseende pensions- förpliktelser intjänade med , eller med i genomsnitt -0,. sättningarna för pensioner i balansräkningen med , eller med i genomsnitt . skiljde sig åt mellan enskilda kommuner respektive landsting (se tabell Den kommun som hade lägst skuld per person hade försäkrat bort Skr. 2015/16:102 stora delar av sin pensionsskuld. Detta innebär att kommunen eller löser in skulden och betalar in medlen till ett försäkringsbolag, som därefter förvaltar dem. Det går dock inte att helt försäkra bort risken. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Kommunerna har högre soliditet än landstingen Soliditet är ett nyckeltal som anger hur stor del av de totala tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är därmed ett mått på det långsiktiga finansiella utrymmet. Soliditeten exklusive ansvarsförbindelsen för pensioner intjänade , dvs. soliditeten enligt balansräkningen, uppgick till sammanlagt för kommunerna och landstingen 2015, vilket var lägre än 2014. Kommunernas genomsnittliga soliditet uppgick till , vilket var lägre än 2014. Landstingens genomsnittliga soliditet uppgick till , vilket var lägre än 2014. Soliditeten för kommunsektorn kan även beskrivas med hänsyn tagen till samtliga pensionsförpliktelser, dvs. inklusive den del av pensionerna som tjänats in och som redovisas som en ansvarsförbindelse (se diagram 3.8). 2015/16:102 Diagram 3.8 Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser 2000–2015 Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Om hela pensionsförpliktelsen inkluderas var soliditeten för kommunsektorn 2015. Det var en ökning jämfört med . Kommunernas soliditet var , medan landstingen hade en negativ soliditet motsvarande -. Kommunernas soliditet var i genomsnitt högre 2015 jämfört med , medan landstingens genomsnittliga soliditet var högre 2015. Landstingens soliditet var som lägst 2004 och 2006. Spridningen mellan kommuner och mellan landsting var dock betydande (se tabell 3.4). Av kommunerna hade 203 en positiv soliditet () 2015 när hela pensionsskulden inkluderades och av landstingen var det 1 som hade en positiv soliditet. Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Statsbidragen till kommuner och Statsbidragen till kommuner och landsting består, som anförts i avsnitt 1, av generella och riktade statsbidrag. Med generella statsbidrag avses i denna skrivelse bidrag som utbetalas från anslagen 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader, 1:4 Stöd till kommuner och landsting och 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. De två sist nämnda anslagen var tillfälligt uppförda i budgeten . Med riktade statsbidrag avses i denna skrivelse utbetalningar till kommuner och landsting från anslag inom andra utgiftsområden, som är avsedda för konsumtion. Till följd av denna avgränsning omfattas exempelvis inte statsbidrag för investeringar, som uppgick till ca . I avsnitt 4.1 och 4.2 redovisas uppgifter om statsbidragen 2010–2015. I avsnitt 4.3 redovisas statsbidragens betydelse för enskilda kommuner och landsting 2014. I avsnitt 4.4 beskrivs utgångspunkterna för den fördjupade redovisningen som följer i avsnitt 5–7 om de riktade statsbidragen till hälso- och sjukvården, och skolväsendet. Enligt preliminära uppgifter från uppgick statsbidragen till kommuner och landsting till 2015, kronor utgjordes av generella statsbidrag och landstingens intäkter, högre än 2014. Jämfört med 2010 hade statsbidragen ökat med 2015, vilket huvudsakligen berodde på en ökning av det generella statsbidraget med 2010–2015 (se diagram 4.1). Jämfört med ökade statsbidragen med 2015, varav avsåg generella statsbidrag och riktade statsbidrag. Ökningen av de generella statsbidragen berodde på att kommunerna och landstingen tillfördes efter förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:99, utg. omr. 25, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) samt ytterligare med anledning av flyktingsituationen efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47 utg. omr. 25, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93). –uppgick de riktade statsbidragen till ungefär samma nivå, . har sedan dessa bidrag ökat . ökade utbetalningarna av riktade statsbidrag med . 2015/16:102 Diagram 4.1 Statsbidrag till kommunsektorn 2010–2015 Anm.: Preliminära uppgifter avseende 2015. Uppgifterna avser transfereringar till kommuner och landsting för konsumtion och inkluderar statsbidrag till ideella organisationer på det kommunala området. 4.2De riktade statsbidragen 2015 utbetalades riktade statsbidrag från 81 anslag. används bl.a. för att finansiera ett eller flera statsbidrag för olika ända- Antalet statsbidrag överstiger således antalet anslag. ökade de riktade statsbidragen med sammanlagt 4 miljarder kronor jämfört med . På 24 av de ovan nämnda anslagen översteg de På 11 av anslagen översteg Ökningen av de riktade statsbidragen bestod främst av ökade utbetalningar från anslaget 1:2 Ersättningar och bo- 13 Integration och jämställdhet. minskade de riktade statsbidragen inom flera andra utgiftsområden. utbetalades riktade statsbidrag om totalt , vilket motsvarade av de riktade statsbidragen 2015. från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, uppgick till , vilket motsvarade av de riktade De riktade statsbidragen från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social om- sorg uppgick till . Det var därmed det anslag från vilket störst utbetalningar av riktade statsbidrag gjordes 2015. betalningarna ingick även en förskottsbetalning om De näst största utbetalningarna av riktade stats- bidrag skedde från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flykting- Skr. 2015/16:102 mottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och De tredje största utbetalningarna gjordes från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration. Utbetalningarna från detta anslag uppgick till . Tabell 4.1 Statsbidrag per utgiftsområde avsedda för konsumtion i kommuner och landsting Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anm.: Preliminära uppgifter. 4.3Statsbidragens betydelse för enskilda kommuner och landsting 2014 I syfte att redovisa statsbidragens betydelse för enskilda kommuner och landsting används i det följande uppgifter . Motsvarande uppgifter fanns inte tillgängliga vid framtagandet av denna skrivelse. Statsbidragen uppgick till , vilket i genomsnitt motsvarade av kommunernas och landstingens Statsbidragens andel av de enskilda kommunernas res- Statsbidragen till kommunerna 2014 Statsbidragen till kommunerna uppgick till 2014, av riktade statsbidrag. kommunernas intäkter från statsbidrag de totala intäkterna I av kommunerna utgjorde intäkterna från statsbidragen en högre andel jämfört med genomsnittet (se diagram 4.2). motsvarade som lägst -av intäkterna och som högst Att det sammanlagda utfallet var negativt för 8 kommuner berodde på att dessa betalade avgifter i utjämningssystemet. statsbidragen motsvarade i genomsnitt av kommunernas intäkter, medan de De generella statsbidragen motsvarade som lägst -och som högst intäkterna, medan de riktade statsbidragen som lägst motsvarade och som högst av intäkterna. Diagram 4.2 Statsbidrag per kommun 2014 Andel av intäkterna, stigande ordning efter summan statsbidrag Generella bidrag samt LSS Anm.: Avgifter respektive bidrag i det kommunalekonomiska utjämningssystemet samt avgifterna/bidragen i utjämningssystemet för LSS-kostnader räknas här in i det generella statsbidraget. Källa: Räkenskapssammandraget för kommuner 2014, . Statsbidragen till landstingen 2014 Enligt landstingens egna redovisningar uppgick statsbidragen till dem (exklusive ) till 2014, varav utgjordes av generella statsbidrag och av riktade statsbidrag (se diagram 4.3). förmånerna var det enskilt största riktade statsbidraget och uppgick till De övriga riktade statsbidragen till lands- Skr. 2015/16:102 tingen uppgick till . I genomsnitt motsvarade landstingens intäkter från statsbidrag av de samlade intäkterna 2014, varav utgjordes av generella statsbidrag, av statsbidraget för läkemedelsförmånerna och av övriga riktade statsbidrag. För 18 av 20 landsting utgjorde intäkterna från statsbidragen en högre andel av de samlade intäkterna än genomsnittet. Statsbidragens andel av intäkterna motsvarade som lägst och som högst av dessa. Även dessa skillnader kan huvudsakligen förklaras av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Det generella statsbidraget motsvarade som lägst -0,och som högst av landstingens intäkter. Bidraget för läkemedelsförmånerna motsvarade som lägst och som högst av intäkterna. De övriga riktade statsbidragen motsvarade som lägst och som högst av intäkterna. Diagram 4.3 Statsbidrag per landsting 2014 Andel av intäkterna, stigande ordning efter summan statsbidrag Anm.: Avgifter respektive bidrag i det kommunalekonomiska utjämningssystemet räknas in i det generella statsbidraget. ingår inte i sammanställningen. Källa: Ekonomitabeller för landstingen 2014, Kommuner och Landsting. 4.4Statsbidragen till vissa kommunala verksamheter I avsnitt 5–7 lämnas en fördjupad redovisning av de riktade statsbidragen inom hälso- och sjukvården, och skolväsendet avseende 2015. Denna avgränsning har valts då verksamheterna på dessa områden omfattar huvuddelen av de för kommuner och landsting obligatoriska verksamheterna. Den fördjupade redovisningen omfattar utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, från vilket bidrag till och 2015/16:102 hälso- och sjukvården utbetalades, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, från vilket bidrag till hälso- och sjukvården utbetalades, samt utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, från vilka riktade bidrag till skolväsendet utbetalades. Vad gäller hälso- och sjukvården och lämnas fullständiga redovisningar av de riktade statsbidragen till kommunsektorn och omfattningen av dessa 2015. Någon uttömmande beskrivning lämnas dock inte av statsbidragen till skolväsendet. Från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning utbetalades statsbidrag till kommunerna för ca 50 olika insatser. Det saknas dock i vissa fall redovisning om hur de anslagna medlen fördelade sig på olika ändamål och mottagare. Detta är t.ex. fallet när medlen på ett anslag är fördelade på delposter under ett anslag eller i enlighet med villkor uppställda i regleringsbrev. Det saknas därför en fullständig redovisning av det totala antalet statsbidrag till kommunsektorn avseende skolväsendet. Redogörelsen för de riktade statsbidragen omfattar därför endast 12 riktade statsbidrag till skolväsendet. 5 Hälso- och sjukvård Landstingens verksamhet inom hälso- och sjukvården omfattar primärvård, specialiserad somatisk vård, specialiserad psykiatrisk vård, övrig hälso- och sjukvård, läkemedelsförmånerna och politisk verksamhet inriktad på hälso- och sjukvården. I avsnittet redovisas även tandvårdsverksamheten. Antalet anställda i hälso- och sjukvården, inklusive den tandvårdsverksamhet som utförs av landstingen, uppgick till 222 000 personer, varav var kvinnor och män. De totala nettokostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . Landstingens nettokostnader för tandvården uppgick till . Patientbesöken i hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrevs i privat regi utgjorde av samtliga besök . Diagram 5.1 Kostnader för hälso- och sjukvården Specialiserad somatisk vård 126 Anm.: Avser nettokostnader. Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling , Kommuner och Landsting. 5.1Nationella mål för hälso- och sjukvården Det övergripande målet för den svenska hälso- och sjukvården är enligt HSL en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Med hälso- och sjukvård avses enligt lagen åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. HSL omfattar dock inte tandvård. Enligt lagen ska vården ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Till hälso- och sjukvården hör även sjuktransporter och verksamheten att ta hand om avlidna. I tandvårdslagen (1985:125) anges att målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Målet för hälso- och sjukvården var att befolkningen skulle erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet (prop. 2014/15:1 utg.omr.9, bet. 2014/15:SoU1). 5.2Riktade statsbidrag till hälso- och sjukvården fanns 20 statsbidrag riktade till landstingens verksamheter inom hälso- och sjukvården. Även tilldelas, i egenskap av huvudman för hälso- och sjukvården på , statsbidrag av detta slag. Med landsting avses i det följande därför även . Statsbidragen utbetalades från anslag på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. De statsbidrag som omfattas av redovisningen uppgick till ca . Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattas av redovisningen: –bidrag för mänskliga vävnader och celler, –bidrag för psykiatri, –på tandvårdsområdet, –bidrag för läkemedelsförmånerna, –prestationsbunden vårdgaranti, –insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar, –kvinnors hälsa och förlossningsvård, –Rett Center i , –sjukvård i internationella förhållanden, –kroniska sjukdomar, –hälso- och sjukvård, –rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS, –tolktjänst, och –utrustning för elektronisk kommunikation. Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattas av redovisningen: –en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess, –rehabiliteringsgarantin, och –försäkringsmedicinska utredningar. Nedan följer en redogörelse för de ovan nämnda riktade bidragen. Bidrag för mänskliga vävnader och celler Statsbidraget för mänskliga vävnader och celler ska användas för utgifter till landstingen för kvalitets- och säkerhetsnormer enligt lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Landstingens kostnader för genomförandet av de krav som lagen ställer beräknades till 2008–2017. Landstingen kompenseras för genomförandet, både genom en ekonomisk reglering i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen via det generella statsbidraget och genom ett riktat statsbidrag. Uppdelningen av den ekonomiska kompensationen till landstingen är fastställd i enlighet med önskemål från Kommuner och Landsting (SKL). Kompensationen via det generella statsbidraget och det riktade statsbidraget uppgick till sammanlagt 2015. Det riktade statsbidraget fördelades mellan vissa landsting utifrån en fördelningsnyckel som tagits fram av SKL, som tar hänsyn till omfattningen av respektive landstings arbete och kostnader på området. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler under utgiftområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till landstingen. Satsningen på psykiatri och psykisk hälsa påbörjades och omfattade 2015. Medlen har sedan starten huvudsakligen fördelats genom överenskommelser mellan staten och SKL. Överenskommelserna har innefattat dels utvecklingsinsatser, dels prestationsmedel som har betalats ut till kommunerna och landstingen. Målgruppen för den överenskommelse som gällde 2015 var barn och unga med psykisk ohälsa och personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik (dnr S2014/08909/FS). Villkoren för att ta del av statsbidraget var kopplade till målen i överenskommelsen. Sammanfattningsvis innebar målen att patienternas, brukarnas och de anhörigas inflytande och möjligheter att enkelt hitta information om hjälp och stöd skulle öka. Vidare skulle de genomförda insatserna bidra till en ökad samordning och gemensam planering mellan vårdhuvudmännen för den aktuella målgruppen. Användningen av tvångsåtgärder inom den psykiatriska tvångsvården skulle minska och patienternas och brukarnas upplevda delaktighet öka. Kvalitetsregistren skulle i högre utsträckning användas för att följa upp patienternas läkemedelsbehandling och erbjuda hälsofrämjande åtgärder. Avsikten var också att kunskaperna om hälsofrämjande, förebyggande och tidiga insatser för att motverka psykisk ohälsa skulle öka samt att användningen av denna kunskap skulle öka inom de berörda verksamheterna. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har flertalet av insatserna nått de uppsatta målen (se rapporten – ett gemensamt ansvar, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 2015:10). In- satserna har lett till omfattande arbete runt om i landet och många positiva resultat har uppnåtts. Det kvarstår emellertid flera kvalitets-, jämlikhets- och effektivitetsutmaningar för vården och omsorgen när det gäller personer med psykisk ohälsa. Det riktade statsbidraget för den aktuella satsningen fördelades i förhållande till mottagarnas andel av invånarna i riket , under förutsättning att landstingen respektive kommunerna uppfyllt vissa grundkrav och prestationer kopplade till de ovan nämnda målen. Kammarkollegiet betalade på regeringens uppdrag (dnr S2015/07985/FS) ut dessa medel till SKL, som i sin tur betalade ut bidrag till kommunerna och landstingen. Samtliga län uppfyllde grundkraven och ett eller flera av prestationsmålen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen för kommunerna, landstingen och även en mindre del till SKL för administration på anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen och till kommunerna. infördes en allmän tandvårdsförsäkring som omfattade alla typer av behandlingar. Landstingen fick i och med denna reform ett lagstadgat ansvar för avgiftsfri barn- och ungdomstandvård, som de har kvar än . Det statliga tandvårdsstöd som gäller för vuxna infördes i och med tandvårdsreform (prop. 2007/08:49, bet. 2007/08:SoU9, rskr. 2007/08:145). beslutade i samband med detta om inrättandet om mål för det statliga tandvårdsstödet. Tandvårdsstödet har två övergripande mål; att bibehålla en god tandhälsa hos individer med inga eller små tandvårdsbehov och att möjliggöra för individer med stora tandvårdsbehov att få tandvård till en rimlig kostnad. Det statliga tandvårdsstödet är en form av medfinansiering där patienterna betalar cirka två tredjedelar av tandvårdskostnaderna. Landstingen bär inte några direkta kostnader för den vård som faller inom ramen för det statliga tandvårdsstödet utan agerar som mellanhand mellan patienten och staten. Den statliga subventionen ges direkt till patienten vid besöket hos tandvården. utbetalar det statliga bidraget till tandvårdsgivaren i enlighet med vårdgivarnas redovisning av vilken tandvård som utförts. Kostnadsutfallet för det statliga tandvårdsstödet beror bl.a. på patientens val av tandvårdsgivare – landstingens folktandvård eller privata tandvårdsgivare. Tandvårdsstödet består av tre delar. Det allmänna tandvårdsbidraget ska stimulera till regelbundna besök hos tandläkare och är främst tänkt att användas för undersökningar och förebyggande tandvård. Högkostnadsskyddet innebär att den försäkrade vid större behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv. Det särskilda tandvårdsbidraget som infördes riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som ökar risken för försämrad tandhälsa. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingens folktandvård och till privata tandvårdsgivare. har fördelat statsbidrag till olika på tandvårdsområdet som bedriver verksamhet inriktad på sällsynta odontologiska diagnoser. Statsbidraget utbetalades till Mun-H-Center i , för sällsynta odontologiska tillstånd i och till Odontologiskt i norr i . Dessa centrum är organisatoriskt underordnade i respektive län. Syftet med statsbidraget är att samla och sprida kunskap om tandvård för personer med sällsynta medicinska tillstånd eller med små eller mindre kända funktionshinder, vilket kan förväntas bidra till en kvalitetshöjning inom tandvården. Statsbidraget täcker kostnader för uppgifter som är av nationell karaktär och som bedöms vara en nationell resurs för vårdgivare, brukare och patienter. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts för satsningen på anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till de berörda landstingen. För att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde utbetalas ett särskilt statsbidrag till landstingen. Detta bidrag infördes i samband med att ansvaret för kostnaderna för läkemedelsförmånerna flyttades från staten till landstingen. enades staten och SKL om en överenskommelse om statsbidraget till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmåner m.m. (dnr S2015/01661/FS). Överenskommelsen innebar att landstingen skulle erhålla ett statsbidrag om , inklusive ett bidrag för landstingens kostnader för läkemedel för behandling av hepatit C 2014. beslutades och utbetalades emellertid bidrag om sammanlagt efter att utbetalningen för en månad tidigarelagts. Den tidigarelagda utbetalningen, som flyttades 2015, uppgick till . Överenskommelsen omfattade även en vinst-/förlustdelningsmodell, som bl.a. innebar att om kostnaderna med översteg det bidragsbelopp som staten och SKL kommit överens om så skulle staten och landstingen dela på de överstigande kostnaderna. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2015 blev högre än det överenskomna beloppet, vilket innebar att landstingen skulle erhålla ytterligare avseende 2015. Denna utbetalning har dock belastat anslaget . avsattes avsattas i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Till landstingen utbetalades , vilket innebär att anslagskrediten belastades. har beslutat om en satsning för att skapa en mer jämlik och tillgänglig cancervård. Satsningen omfattar 2015–2018 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9, bet. 2014/15: SoU1, rskr. 2014/15:71). Regeringen och SKL ingick som ett led i genomförandet av satsningen en överenskommelse om kortare väntetider i cancervården (dnr S2015/00470/FS). Den övergripande målsättningen med överenskommelsen var att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta var att införa ett gemensamt nationellt system med standardiserade vårdförlopp.