prop · H40310 · 2016-11-21 00:00:00 — Regeringen anser också att bemötandet inom hälso- och sjukvården har betydelse för att identifiera mer än rent medicinska behov, såsom kvinnors och barns våldsutsatthet. En tillgänglig och professionell hälso- och sjukvård när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa är ett strategiskt område för jämställdhetspolitiken och en förutsättning för att kunna tillgodose och främja kvinnors hälsa och rättigheter. Arbetet för jämställd hälsa, vård och omsorg omfattar också frågor kopplade till maskulinitet, t.ex. när det gäller problemen med att män och pojkar inte söker vård och i större utsträckning ägnar sig åt ohälsosamma och riskfyllda vanor och aktiviteter jämfört med kvinnor och flickor. Frågor om män och hälsa utgör ett betydande forskningsområde. Forskning visar att en förändring av negativa mönster som är kopplade till maskulinitetsnormer kan ge positiva effekter inom folkhälsan (se SOU 2014:6). Omsorgsfrågorna omfattar breda frågor inom område. Regeringen anser att delmålet innebär en social omsorg där bemötande, behovsbedömning, innehåll och omfattning av socialtjänstinsatserna är Regeringen anser att äldre kvinnor och män ska ha tillgång till en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett var de bor. De statliga insatserna syftar till detta samt till att stärka kvaliteten i vården och omsorgen av de äldre. De allra flesta äldre, särskilt äldre kvinnor, föredrar offentlig omsorg, men får det mesta av omsorgen av en dotter (se avsnitt 2.3.5). Rätt bemanning är en viktig faktor för att öka trygghet och kvalitet för de kvinnor och män som behöver insatser och även för deras anhöriga. En god offentligt finansierad omsorg ger ökad möjlighet till livskvalitet och självbestämmande för äldre kvinnor och män och ger även ökad möjlighet till ekonomisk självständighet för kvinnor i förvärvsaktiv ålder. Dessutom främjar satsningar på äldreomsorgen också en god arbetsmiljö för de som arbetar inom äldreomsorgen, vilket kan bidra till bättre arbetsförhållanden och minskade sjukskrivningar. Regeringen startade en satsning på att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa i övrigt. Området förstärktes med och därefter med . utökades satsningen med 2016-2019 med syftet att stärka insatser i primärvården med särskild inriktning på socioekonomiskt utsatta områden. Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om en stärkt förlossningsvård och andra insatser som syftar till att förbättra vården till kvinnor och kvinnors hälsa. Överenskommelsen gäller och syftar till att stärka satsningens områden. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått uppdraget att följa upp och analysera regeringens satsningar på förlossningsvård och andra insatser för kvinnors hälsa. Uppdraget ska redovisas i flera delar och slutredovisas till . Vidare har regeringen gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att systematiskt utvärdera, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om metoder som minskar komplikationer och skador hos den födande kvinnan i samband med förlossningen och andra relevanta frågor inom förlossningsvården som har bäring på den födande kvinnans hälsa. Uppdraget innefattade även en kartläggning av vetenskapliga kunskapsluckor. Uppdraget redovisades till . har fått ett omfattande uppdrag inom ramen för satsningen som bl.a. omfattar att bedöma vilka kunskapsstöd som behöver tas fram för satsningens områden. Ett av deluppdrag består i att ta fram nationella riktlinjer för sjukdomen endometrios. Sjukdomen drabbar av kvinnor i fertil ålder i och många av de drabbade kvinnorna får inte den vård och behandling de behöver, vilket orsakar stort lidande för många. Redovisningarna från landsting, SKL, SBU och kommer att ligga till grund för fortsatta åtgärder för att stärka områdena. Vidare avsätter regeringen 2016–2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Målet är bl.a. att motverka psykisk ohälsa och förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av 2016/17:10 psykisk ohälsa. Arbetet har potential att bidra till att minska sjukskrivningar som är vanligare och ökar mer bland kvinnor än bland män. infördes avgiftsfri mammografi i alla landsting. På helår innebär detta en satsning på . Mammografi är ett effektivt sätt att tidigt upptäcka bröstcancer. Täckningsgraden behöver dock öka. Detta gäller i synnerhet kvinnor med kort utbildning och låga inkomster. Regeringen har en överenskommelse med SKL om landstingens arbete att utveckla jämställdhetsperspektivet i sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen. Ett område som särskilt pekas ut i överenskommelsen är våld i nära relationer. Alla preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånerna kommer föreslås bli avgiftsfria för kvinnor från . Flera av regeringens satsningar som bl.a. syftar till att uppnå målet om jämlik vård berör i hög grad även jämställd hälsa mellan kvinnor och män. Till exempel genomförs satsningar på cancerområdet för att utveckla nationella vårdprogram och korta väntetiderna i syfte att uppnå en mer jämlik vård. Det har exempelvis visats att kvinnor och män som drabbas av tarmcancer behandlas olika. Regeringen genomför även en satsning för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen pågår mellan åren 2014–2017 och som totalt omfattar . Även här har studier identifierat oskäliga skillnader mellan män och kvinnor vad gäller behandling inom t.ex. hjärtsjukvården. I regeringens arbete för att uppnå jämlik vård har särskilt fokus varit på att främja en mer patientcentrerad vård som innebär att hälso- och sjukvårdspersonalen i högre grad lyssnar och anpassar vården efter patientens behov och förutsättningar. Detta förhållningssätt bidrar till en mer jämställd och jämlik vård. Kommissionen för jämlik och jämställd hälsa Folkhälsan utvecklas i flera hänseenden positivt, men den goda hälsan är inte jämlikt fördelad i befolkningen, varken i , inom EU eller globalt. Regeringens mål är att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation och att skillnaderna i kvinnor och mäns sjukfrånvaro ska minska. ska sjukfrånvaron i stort stabiliseras på en låg nivå. Som ett viktigt led i detta arbete har regeringen tillsatt en kommission för jämlik hälsa som ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar (dir. 2015:60). Kommissionens huvudsakliga fokus är hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället, men hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksammas i kommissionens arbete. Kommissionen ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Uppdraget ska slutredovisas . främjar även i sin verksamhet i andra länder rätten till en jämlik hälsa för kvinnor och män, pojkar och flickor, oavsett socioekonomisk bakgrund och livsvillkor. Kvinnor är i majoritet både bland de som behöver äldreomsorg och bland de som arbetar inom äldreomsorgen. Regeringen avsätter 2016–2018 för att öka och stärka bemanningen i äldreomsorgen. En bättre arbetsmiljö bidrar till färre sjukskrivningar och bättre förutsättningar för att orka fortsätta arbeta i yrket ända fram till pension, vilket påverkar kvinnors ekonomi och möjlighet till ekonomisk självständighet. Tillgång till personal är en central faktor för att påverka kvalitet och effektivitet inom äldreomsorgen. Som ett komplement till en ökad bemanning har fått i uppdrag att fördela medel för kompetenssatsning riktad till baspersonal inom äldreomsorgen och funktionshindersområdet. ska också utveckla och sprida relevanta kunskapsstöd riktat till kommunerna med syfte att stödja effektiv verksamhetsutveckling. har avsatts för ändamålet, varav 178 miljoner ska fördelas som stimulansmedel för kompetenssatsningar i kommunerna. Uppdraget ska redovisas . Inom satsningen ska ett barnrätts- och jämställdhetsperspektiv integreras, särskilt avseende myndighetsutövningen där skillnader inom behovsbedömningen mellan flickor och pojkar respektive kvinnor och män har uppmärksammats. En särskild utredare har i uppdrag att föreslå en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72). Syftet är att inom strategiskt viktiga områden långsiktigt säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. Planen ska stimulera till innovationer inom äldre- omsorgen och ett strategiskt hälsofrämjande arbete på alla nivåer. Den ska syfta till ökad jämlikhet, jämställdhet, inflytande och valfrihet för äldre. Utredaren ska rapporera sex deluppdrag: högre kvalitet och ökad effektivitet, bättre förebyggande och rehabiliterande insatser, tryggad personalförsörjning, översyn av särskilda boendeformer, flexibla former för beslut om äldreomsorg samt användning av välfärdsteknologi. Uppdraget ska redovisas . Satsning på den sociala barn- och ungdomsvården Regeringen genomför 2016–2019 en satsning om för att förbättra förutsättningarna för arbete i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen går huvudsakligen till att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling, vilket både stärker verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Det förbättrar också arbetsmiljön för de kvinnor som är i majoritet bland personalen. En bättre arbetsmiljö förväntas leda till färre sjukskrivningar, vilket påverkar många kvinnors ekonomi. Idrott är största folkrörelse och har i sig en betydande påverkan på enskilda människor och samhället i stort. Som framgår av kapitel 5 är ett jämställdhetsperspektiv viktigt inom idrottsrörelsen. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp det idrottspolitiska målet om en jämställd idrott. I avsnittet redogörs för vissa särskilt strategiska och delmålsövergripande prioriteringar och satsningar på jämställdhet . 6.6.1Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet finnas med i det dagliga arbetet vid de statliga myndigheterna. Regeringens utvecklingsprogram för Jämställdhets- integrering i myndigheter (JiM) syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering så att deras verksamhet ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. För att långsiktigt stärka myndigheternas arbete med jämställdhets- integrering har utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) utökats från initialt 18 pilotmyndigheter till att omfatta 59 myndigheter och en organisation med myndighetsuppdrag. De myndigheter som ingår i JiM är de som regeringen bedömer vara mest strategiska för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. redovisade de första 41 myndigheterna sina handlingsplaner för perioden. Flera myndigheter har inom sin kärnverksamhet identifierat konkreta utvecklingsbehov där de har möjlighet att genomföra förändringar som kan bidra till jämställdhet. Handlingsplanerna är viktiga kunskapsunderlag och regeringen kommer att följa upp hur myndigheterna tar sig an de jämställdhetsutmaningar som de identifierat i den egna verksamheten. Ett antal myndigheter har upptäckt att verksamheten utgår från mannen som norm. Exempel på det är som har identifierat att det finns skillnader i hur ansökningar från kvinnor och män i samma familj handläggs. I nio fall av tio som gäller en familj där det finns en vuxen man och en vuxen kvinna och minst ett barn, är det mannen som registreras som huvudperson, vilket bl.a. innebär en risk för att kvinnans asylskäl inte utreds lika noggrant som mannens. Myndigheten har därför aviserat åtgärder som riktar in sig på att individualisera hantering av ärenden samt motverkar återskapande av normer och minimierar risker för osynliggörande. En ökad genusmedvetenhet i asylprövningen är viktigt för jämställdhetsintegreringen. Andra myndigheter har funnit att verksamheten utgår från ett stereotypt mansideal. Kriminalvården har bl.a. identifierat att detta kan innebära en svårighet att se klienter som är män som brottsoffer, vilket kan medföra att trauman såsom exempelvis utsatthet för sexuellt våld inte uppmärk- sammas i samma utsträckning som för klienter som är kvinnor. Myndigheten planerar exempelvis kunskapshöjande aktiviteter för att främja ett jämställt bemötande. Flera myndigheter har lyft utvecklingsbehov där andra aktörer har det direkta ansvaret, men där myndigheten genom sin verksamhet har möjlighet att bidra till jämställdhet. Inspektionen för vård och omsorg anger t.ex. att genom att beakta kön i sina analyser bidrar myndigheten till att man i dialogen om tillsynens resultat kan uttala sig om skillnader Skr. 2016/17:10 om kön. Detta bedöms bidra till att skapa jämställdhet. Utvecklingsprogrammet JiM sträcker sig . Syftet med utformningen av uppdragen är att myndigheterna vid uppdragstidens slut ska ha genomfört bestående förändringar i sin verksamhet som också ger goda förutsättningar för myndigheternas fortsatta arbete. Regeringen avser att analysera, utifrån de jämställdhets- politiska målen, i vilka myndigheters instruktioner det finns ett behov av att stärka kraven på och styrningen av jämställdhetsintegrering (se avsnitt 4.1.3). De JiM-myndigheter som regeringen bedömer har ett fortsatt behov av en mer långsiktig styrning avseende jämställdhet bör få ett sådant uppdrag i sin instruktion. I den svenska högskolan ska kvinnor och män kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär. Samhällets behov av att tillvarata den bästa kompetensen motverkas när könsbundna föreställningar präglar studieval och utbildning. I högskolelagen (1992:1 434) fastställs att i universitets och högskolors verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Regeringens målsättning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå är att könsfördelningen bland studenterna ska vara jämn. finns det stora skillnader som t.ex. att antalet kvinnor som väljer att påbörja högskoleutbildning är betydligt högre än antalet män. Att män i högre grad än kvinnor väljer bort högskoleutbildning är en bekymmersam utveckling. Arbetet med att uppnå jämn könsfördelning är komplext och insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. Tiden som student är betydelsefull för många människors personliga utveckling och lägger grunden till framtida karriärval. Möjligheten att göra karriär som forskare ska vara lika för kvinnor och män. Regeringen anser därför att det är av stor vikt att universitet och högskolors aktiva jämställdhetsarbete bedrivs med ett jämställdhetsintegrerat arbetssätt. Även de statliga universiteten och högskolorna har därför 2016 fått ett uppdrag om jämställdhetsintegrering. Uppdraget innebär att lärosätena ska ta fram en plan för hur de avser utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. Planen ska genomföras –2019. 6.6.2 Män och jämställdhet Utvecklingen mot jämställdhet har i hög grad drivits av kvinnor och till stor del bestått av kvinnors avancemang på traditionellt manliga arenor. Motsvarande rörelse av män mot kvinnodominerade fält är Följden är en snedfördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete och ett könsuppdelat arbetsliv till främst kvinnors De könsnormer och handlingsmönster som begränsar kvinnors livschanser kan också påverka mäns livschanser negativt vad gäller exempelvis pojkars möjligheter i skolan, mäns bristande relation till sina 2016/17:10 barn, mäns hälsa och ohälsa, social utsatthet och riskbeteenden samt mäns våldsutövande och våldsutsatthet. Mäns delaktighet är en förutsättning för förverkligandet av ett jämställt samhälle. Att skapa jämställda handlingsmönster hos män och pojkar är således en viktig utmaning med stora potentiella vinster för välfärd och ekonomi, och inte minst för kvinnor och män själva. Utredningen och jämställdhet (SOU 2014:6) har framhållit att inställningen till jämställdhet verkar ha blivit alltmer positiv hos flertalet män i . konstaterar man att denna inställning inte nödvändigtvis gäller specifika jämställdhetsfrågor eller omsätts i jämställt handlande. Okunskap och likgiltighet är fortfarande utmaningar i sammanhanget liksom den sexism och anti-feminism som kommer till offentligt uttryck bl.a. på nätet. Det nödvändiga att involvera män i arbetet för jämställdhet i fastslogs av regeringen och har återkommande uppmärksammats . Emellertid har området inte blivit föremål för ett samlat strategiskt arbete som omfattar flera olika insatser med män och pojkar som målgrupp. Regeringen beslutade därför att avsätta för att användas i enlighet med en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (S2015/06824/JÄM). Överenskommelsen avser att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot män, pojkar och maskulinitetsfrågor. Mer specifikt syftar satsningen till: –att öka kunskapen om styrkor, svagheter och möjligheter i kommuners, landstings och regioners jämställdhetsarbete med fokus på män, pojkar och maskulinitetsnormer, –att kommuner, landsting och regioner ska uppmärksamma mäns och pojkars roll, ansvar och perspektiv i såväl pågående som nya initiativ för ökad jämställdhet samt –att inspirera kommuner, landsting och regioner till särskilda insatser för att påverka destruktiva och begränsande normer kring maskulinitet. Resultatet ska redovisas . Av de bidrag Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelade till organisationer och verksamheter enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till projekt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män gick till projekt som i första hand syftade till att stödja pojkars och mäns arbete för jämställdhet. 6.6.3Jämställdhetsinsatser för nyanlända unga Regeringens arbete för jämställdhet och icke-diskriminering riktar sig till hela befolkningen. Regeringen bedriver bl.a. ett arbete för att förändra stereotypa könsnormer och normer om maskulinitet. Nyanlända och asylsökande befinner sig ofta i ett utsatt läge och har i många avseenden begränsad kännedom om det svenska samhället. Det gäller även ensamkommande barn och unga som utgjorde drygt 20 procent av de asylsökande. Av de drygt 35 000 ensamkommande barn och unga som sökte asyl i var pojkar, Skr. 2016/17:10 varav en majoritet i åldern 16–. Sexualitet och relationer präglas över hela världen av starka normer kring kön, genus och sexuell läggning. Rätten till kroppslig integritet och sexuellt självbestämmande, inte minst för flickor, kvinnor och hbtq- personer, är grundläggande i detta sammanhang. Här har skolan ett viktigt uppdrag, men även det civila samhällets organisationer, bl.a. idrottsföreningar har stora möjligheter att påverka utvecklingen mot ett jämställt samhälle. På regeringens uppdrag genomförde Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) en tematisk analys av ungas sexuella och reproduktiva rättigheter i vilken nyanlända unga identifieras som en särskilt utsatt grupp. MUCF pekar på brister i den information som nyanlända unga får på detta område. Exempelvis saknas anpassat undervisningsmaterial som översatts till olika språk och kunskapen hos yrkesverksamma behöver utvecklas. Regeringen har därför gett MUCF i uppdrag att i samverkan med den nationella webbaserade ungdomsmottagningen UMO () vid , ta fram och sprida en digital plattform med information om hälsa och jämställdhet med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) riktad till nyanlända och asylsökande barn och unga i åldrarna 13–. MUCF ska också, i samverkan med UMO, föreslå en modell för utbildning av utbildare om samma frågor för nyanlända och asylsökande barn och unga med koppling till den digitala plattformen, exempelvis i form av e- lärande. MUCF ska redovisa uppdraget . Se vidare avsnitt 5.4. 6.6.4Jämställdhet i arbetet för minskad segregation En i den svenska modellen är ett hållbart samhälle som håller ihop. Men klyftorna och segregationen har tillåtits växa . Regeringen initierar därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer bl.a. vad gäller brottslighet och upplevd trygghet, arbetslöshet, skolresultat, trångboddhet, samhällsservice samt delaktighet i demokratin. Reformprogrammet kommer att pågå –2025. I detta arbete krävs ett jämställdhetsperspektiv. Aktuella jämställdhetsfrågor som rör socialt utsatta områden är t.ex. kvinnors upplevelser av inte kunna röra sig fritt, unga kvinnor och flickors tillgång till exempelvis fritidsaktiviteter samt SRHR-frågor. MUCF visar i sin om ungas sexuella och reproduktiva rättigheter att unga tjejer i socioekonomiskt utsatta områden är den mest begränsade gruppen vad gäller dessa rättigheter. Dessa problem har ofta en koppling till hedersnormer och hedersrelaterat förtryck. 6.6.5Genomförandet av Agenda 2030 FN:s millenniemål löpte ut . I förhandlingarna av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, som antogs , var drivande för ett fristående mål om jämställdhet och för inkluderandet av jämställdhetsperspektivet i andra mål. Agendan har en tydlig jämställdhetsdimension och anger att jämställdhetsintegrering ska användas som verktyg i dess implementering. Regeringen har tillsatt en delegation med uppgift att stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030 nationellt och internationellt. Delegationen ska därtill bl.a. ta fram förslag till en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan samt uppmärksamma goda exempel på området. Regeringen har även gett 86 myndigheter i uppdrag att kartlägga och redovisa hur deras verksamheter bidrar till möjligheter att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Myndigheterna ska i redovisningen beakta att det i agendan anges att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i genomförandet av agendan. deltar som vägvisarland i det globala partnerskapet för att eliminera våld mot barn. Partnerskapet har inrättats i syfte att stödja implementeringen Agenda 2030 och de sociala hållbarhetsmålen. Mål 5.2 uppmärksammar särskilt våld mot flickor. Som vägvisarland avser regeringen särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekter av våld mot barn. En av viktigaste utrikespolitiska prioriteringar är att främja jämställdhet och stärka kvinnors och flickors rättigheter, representation och tillgång till resurser. Ett jämställdhetsperspektiv integreras systematiskt i agerande globalt, i EU och bilateralt. FN:s kvinnokommission (Commission on the Status of Women, CSW) är en funktionell kommission under ECOSOC, med ett grundläggande ansvar för policyutvecklingen i frågor om jämställdhet och ökad egenmakt för kvinnor. Kommissionen håller årliga möten där den följer upp genomförandet av Pekingplattformen. Regeringen prioriterar deltagande i kommissionens årliga möten på hög politisk nivå med avsikt att fortsatt vara en stark röst för alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), och att sprida kunskap om nationella och internationella erfarenheter på området, bl.a. arbetet mot prostitution och människohandel och erfarenheter av den svenska sexköpslagstiftningen. kommer kommissionens huvudteman att vara ekonomisk egenmakt och arbetsliv (2017), kvinnor och flickor på landsbygden (2018), samt sociala skyddssystem, tillgång till offentliga tjänster och hållbar infrastruktur (2019). konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (den s.k. Istanbulkonventionen) trädde i kraft . är bundet av konventionen efter ratificering . Inom ramen för Istanbulkonventionen har en oberoende expertgrupp skapats med uppgift att övervaka hur statsparterna tillämpar konventionen. Jämställdhet är såväl ett mål i sig som en förutsättning för att nå andra övergripande mål såsom fred, säkerhet och hållbar utveckling. feministiska utrikespolitik ska stärka flickors och kvinnors rättigheter, representation och resurser.