prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — utgörs av full energiskatt för uppvärm- ningsbränsle. Nedsatt energiskatt på el inom industrin Energiskattesatserna på el följer av 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi. El som används i till- verkningsprocesser i industriell verksamhet beskattas med /kWh. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 normalskattesatsen på el. Regeringen föreslår i volym 1 (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6) vissa förändringar av energi- skatten på elektrisk kraft som påverkar denna skatteutgift. Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering (PFE) gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6–7 lagen om skatt på energi) . Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphörde att gälla , men gäller fortfarande för företag som före utgången av 2012 godkänts som deltagare i programmet. Därmed upphör skatteutgiften . Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverknings- processen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS För industrin utanför EU ETS gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldi- oxidskattebefrielse för använd- ning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. Befrielsen sänktes fr.o.m. från av koldioxidskatten. utgörs av full koldioxidskattesats. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela be- skattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomst- skattelagen rätt till skattereduktion med 14 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kronor om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst uppbärs. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskap ital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatte- sanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industrienheter. Fastighetsskatten på industrienheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatte- sanktion. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsätt- ningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politi- ken. Antalet kvinnor och män som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. Med regeringens jobbagenda kan fler företag, innovatörer och entreprenörer i hela landet lyckas utveckla sina idéer till framgångs- rika produkter och tjänster och därmed öka efterfrågan på arbetskraft. En aktiv näringspoli- tik och samverkan mellan politik, näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter är centrala delar i jobbagendan och ger förutsättningar för satsningar på jobb i hela landet, innovativa och växande företag samt insatser för ökad export. Inledningsvis redovisas indikatorer som på en övergripande nivå följer utvecklingen i närings- livet. Resultat av insatser redovisas därefter under avsnitten: –Innovation och förnyelse. –Entreprenörskap och företagande. –Ramvillkor för företag och konkurrens. Regeringens samlade bedömning är att de näringspolitiska insatserna bidragit till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förut- sättningar för fler jobb i fler och växande företag. 4.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen i näringslivet påverkas av många olika faktorer. Nedan presenteras de indikatorer som används för att på en övergripande nivå följa utvecklingen i näringslivet: –internationella konkurrenskraft (relativ enhetsarbetskostnad och export- förmåga). –Innovation bland svenska företag (närings- livets forskning och utveckling, innova- tionsverksamhet i företagen samt immate- riella rättigheter). –Näringslivets utveckling (antal sysselsatta, produktion, produktivitet, växande företag och nystartade företag). –Förutsättningar för företagen att utvecklas (lagar och myndighetsregler, tillgång till kapital, förmågor och attityder till företa- gande). För att åstadkomma en stärkt konkurrenskraft behövs det insatser inom ett stort antal politik- områden. Hur konkurrenskraften utvecklas beror även på utvecklingen i omvärlden. Eftersom konkurrenskraft innehåller många olika aspekter så kan den också mätas på många olika sätt. Nedan redovisas relativ arbetskrafts- kostnad och exportförmåga som övergripande mått på konkurrenskraften i det svenska näringslivet. Den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. I har de relativa enhetsarbetskostnaderna sjunkit , vilket inneburit ett förbättrat konkurrens- läge i förhållande till konkurrentländerna. steg de relativa enhetsarbetskost- naderna i , vilket berodde på en svagare produktivitetsutveckling och en stärkt kronkurs. Under både 2014 och 2015 sjönk den relativa enhetsarbetskostnaden igen, vilket tyder på ett förbättrat konkurrensläge. Exportförmåga mäts som den faktiska till- växten i exporten i förhållande till tillväxten på exportmarknader. Från början av 1990- talet och fram växte svensk export snabbare än exportmarknaderna, men därefter har exporten vuxit långsammare än exportmarknaderna. Även har exportförmågan utvecklats negativt. Denna utveckling är inte unik för , utan har även skett i många andra länder i och . De länder som gått i motsatt rikt- ning, med en export som vuxit betydligt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 snabbare än dess exportmarknader, är , och , men även har haft en positiv utveckling. har dock den svenska exportförmågan återhämtat sig något med en svag uppgång 2014 och 2015. Innovation bland svenska företag För att främja innovation genomför bl.a. staten, landsting, regionala samverkansorgan, kommu- ner och privata företag olika typer av innova- tionsinsatser, i varierande storlek och på olika samhällsnivåer. Det är dock svårt att mäta utvecklingen på innovationsområdet, eftersom innovation är ett brett begrepp som innefattar ett stort antal aktiviteter och utfall. För att kunna ge en övergripande bild över utvecklingen redovisas därför ett antal mått som speglar olika delar av utvecklingen. Forskning och utveckling (FoU) är en viktig innovationsdrivare inom många verksamheter. Nedan visas näringslivets utgifter för FoU som andel av bruttonationalprodukten (BNP), för att visa hur FoU-insatserna i näringslivet utvecklas . Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP minskade , men ökade åter något . Tabell 4.4 Näringslivets FoU Utgifter som andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU FoU är centralt för att utveckla vissa verksam- heter, medan andra verksamheter utvecklas med hjälp av andra typer av innovationsaktiviteter. Nedan redovisas andelen företag med innova- tionsverksamhet för att ge en kompletterande bild. Innovationsverksamhet kan förekomma i olika former, t.ex. produkt- och process- utveckling, utveckling av företagets organisation eller förändring i marknadsföringen av produk- ter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.5 Innovationsverksamhet i företagen varav samarbete med leverantör3 varav samarbete med kunder eller varav samarbete med universitet eller Andel av de produktinnovativa företagens omsättning som kommer från, för företaget, nya produkter varav nya även för företagets marknad 1I både denna undersökning och i omgången 2012-14 har det tillkommit näringsgrenar, vilket försämrar jämförbarheten över åren. 2Ett företag kan bedriva innovationsverksamhet inom fler än ett område. 3Det finns flera samarbetsaktörer i grundmaterialet, här har tre exempel valts. Ett företag kan bedriva samarbeten med flera olika aktörer. med innovationsverksamhet minskade från perioden –2010 till perioden –2014. Perioden –2014 uppgav 46 pro- cent av företagen att de bedrev innovationsverk- samhet. Nedgången återfinns inom alla redo- visade innovationsverksamheter. Nedgången är delvis kopplad till att det både 2010–2012 och 2012–2014 tillkom ytterligare näringsgrenar i undersökningen, framför allt tjänstebranscher. I de flesta av de nytillkomna branscherna var innovationsverksamheten lägre vilket har bidra- git till att även den totala andelen företag med innovationsverksamhet har minskat i mätningen. Nedgången kvarstår dock, om än något mindre kraftig, när man enbart inkluderar näringsgrenar som fanns med i omgången 2008–2010. Ett ut- ökat antal näringsgrenar försvårar jämförbar- heten , som det bidrar till en mer tillförlitlig beskrivning av innova- tionsverksamheten i det svenska näringslivet. Innovationsprocesser är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Ett sätt att sprida och utveckla ekonomiskt värdefull kun- skap är att företagen samarbetar med olika aktö- rer. I tabellen ovan visas mått på företagens innovationssamarbeten med några utvalda aktö- –2014 uppgav 15 pro- cent av företagen att de hade innovationssam- arbeten, vilket var en liten ökning sedan före- gående period, men en minskning –2010. Innovationssamarbetena med leverantörer och kunder har minskat, medan samarbetena med universitet och högskolor har minskat –2012 men ligger på samma nivå som 2008–2010. Vidare visas andelen av företagens omsättning som kommer från nya produkter, som en form av mått på innovationsgrad. Andelen av företa- gens omsättning som härrör från nya produkter har haft en något vikande trend mellan 2008–2010 och 2010–2012, och har ökat marginellt 2012–2014. Europeiska kommissionen har utvecklat en indikator för att mäta förekomsten av företag som är både snabbväxande och inno- vativa. Indikatorn mäter antalet sysselsatta i innovativa snabbväxande företag som andel av sysselsatta i alla snabbväxande företag. Indika- torn är tänkt att fånga ett lands förmåga att snabbt ställa om sin ekonomi för att möta nya behov och för att dra nytta av framväxande efterfrågan. Utvecklingen av sysselsättningen i snabbväxande innovativa företag i har endast förändrats marginellt . Om man jämför med andra EU-länder ligger en bit över EU-genomsnittet, men hör inte till de länder som har högst nivå på syssel- sättning i innovativa snabbväxande företag. Skillnaderna mellan och liknande länder är dock relativt små. Tabell 4.6 Innovativa snabbväxande företag Sysselsatta i innovativa snabbväxande Källor: , FAD och egna beräkningar. Patent och andra immateriella rättigheter har central betydelse för många företag eftersom det ger dem en möjlighet att ta igen gjorda investe- ringar och få avkastning på forskning och annan innovationsverksamhet. Patenteringsverksam- heten ser olika ut i olika branscher och för olika typer av produkter. För att visa en bredare bild av immateriella rättigheter inkluderas även anta- let registrerade varumärken, vilket i högre utsträckning speglar utvecklingen av innovation i tjänstesektorn. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.7 Patent och varumärken (svenska sökandes) ansökningar i (USPTO) antal beviljade patent igen. Antalet svenska patentansökningar i har legat runt 2 000 . har antalet svenska sökandes patentansökningar utomlands ökat . Det finns dock ännu inga uppgifter . Antalet varumärkesregistre- ringar i har legat på ungefär samma nivå , dock med betydande skillnader mellan enskilda år. Antalet svenska registrerade varumärken i EU har ökat. varumärken i EU (Community Källor: och European Union Intellectual Property Office (EUIPO). Trenden var att antalet patent som beviljades i minskade. Antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder och nådde 3,4 miljoner personer 2015. Av dessa var män och kvinnor, vilket betyder att det är betydligt fler män än kvinnor som är sysselsatta i näringslivet. Tabell 4.8 Näringslivets utveckling Antalet sysselsatta i näringslivet, 1000-tal Produktionen i näringslivet, index 2000=100 Arbetsproduktiviteten i näringslivet, index 2000=100 Antalet företag med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år Antalet företag med positiv sysselsättning relativt föregående år per 1000 existerande Antalet snabbväxande företag per 1000 existerande Källor: SCB , SCB Nationalräkenskaperna, SCB FAD och egna beräkningar samt Tillväxtanalys. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I företag med minst en anställd var enligt SCB av de operativa företagsledarna kvin- nor och män 2013.1 Kvinnor är där- med underrepresenterade som företagsledare om man jämför med hur många kvinnor respektive män som är sysselsatta i näringslivet. Vid de senaste mätningarna har det dock skett en liten ökning av andelen kvinnor bland de operativa företagsledarna. Produktivitetstillväxt kan bidra till att ett land stärker sin samlade konkurrensförmåga. Pro- duktionen kan öka både genom att fler arbetar och att arbetet sker effektivare. Produktionen i det svenska näringslivet växer och denna utveckling drivs både av att fler är sysselsatta och att produktiviteten ökar. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en underliggande dynamik. I många företag ökar antalet sysselsatta som sysselsättningen minskar i ett stort antal andra företag. I av de befintliga företagen ökar antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar sin sysselsättning. har betydelse för skap- andet av nya arbetstillfällen, vilket bidragit till att dessa företag har fått stor uppmärksamhet . Här definieras ett snabbväxande företag som ett företag som haft en genomsnitt- lig sysselsättningstillväxt på i följd. Antalet snabbväxande företag är relativt få (cirka tre stycken per 1 000 företag) men de har ändå stor betydelse för skapandet av nya jobb. En annan viktig del i sysselsättningsdynami- ken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt över en längre tidsperiod. har dock antalet nystartade företag legat på ungefär samma nivå, med vissa variationer mellan enstaka år. Förutsättningar för företagen att utvecklas Att skapa goda villkor för företagande är en viktig del i politiken, för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. En del av den verklig- het som företag möter är de lagar och myndig- hetsregler som företagen måste följa. Tillväxt- verket genomför enkätundersök- ningen Företagens villkor och verklighet där de bl.a. ställer frågor om huruvida företag upplever lagar och myndighetsregler som hinder för sin utveckling och tillväxt. Resultaten visar att av de tillfrågade småföretagen upplevde lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för utveckling och tillväxt. Detta är en marginell minskning . skedde en större minskning av andelen småföretagare som upplevde lagar och myndig- hetsregler som ett hinder. minskade andelen i alla branscher utom utbild- ning. Tabell 4.9 Lagar och myndighetsregler som anger lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för företagens utveckling och tillväxt Källa: , Företagens villkor och verklighet. För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för start, utveckling och tillväxt. Den främsta källan för tillförsel av finan- siellt kapital till företagen är via banklån. Utvecklingen av den totala utlåningen till icke finansiella företag i visar på en liten ökning . Tabell 4.10 Företagens tillgång till kapital 1 Riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden och tillväxtfaser. Riskkapital som investeras av riskkapitalbolag, inklusive flera av de offentliga riskkapital- aktörerna. Källa: och Tillväxtanalys. 1 SCB (2015) ”Operativa företagsledare efter näringsgren 2013”, tabell med ursprungskälla Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), under temaområdet Jämställdhet, . För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta saknar. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. i form av riskkapital (ägarkapital). De före- tag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta tillväxtorienterade företag som har potential att bidra relativt starkt till utvecklingen i närings- livet. Det gör att utvecklingen av riskkapital- investeringar är intressant att följa även om de jämfört med lånefinansiering står för relativt blygsamma belopp. Som tabellen visar kan omfattningen av riskkapitalinvesteringarna vari- era . Det beror bl.a. på att det är genomförda investeringar, och inte stocken investerat kapital, som avses. Omfattningen av riskkapitalinvesteringarna kan delvis förklaras av konjunkturen. minskade riskkapitalinvesteringarna kraftigt. Trenden vände uppåt igen 2013, och ökade investeringarna . Enligt Tillväxtanalys beror ökningen 2014 på en kraftig ökning av investeringar från utländska fonder. Befolkningens attityder till företagande kan också ha betydelse för hur företagen utvecklas. Även befolkningens förmåga att driva företag har betydelse, liksom tilltron till den egna för- mågan. Att mäta attityder och förmågor är dock svårt. Det är i stort sett bara genom enkätunder- sökningar som information om upplevda atti- tyder och förmågor kan erhållas. Tabell 4.11 Förmågor och attityder till företagande Andel av befolkningen, 18–, procent Som tror att de skulle klara av att starta Som helst vill vara företagare Källa: , Entreprenörskapsbarometern. Andelen personer i som tror sig klara av att starta ett företag var 2012, vilket var något högre än vid mätningen som gjordes 2004. Även andelen av befolkningen som anger att de helst skulle vilja vara företagare hade ökat från 2012. Både när det gäller tilltron till den egna förmågan att starta företag och viljan att vara företagare är andelen högre bland män än bland kvinnor. Skillnaden i svar mellan män och kvinnor skulle delvis kunna förklaras av de föreställningar som finns om vad företagande är och om vilka branscher som har framtidspotential. De resultat som finns tillgängliga, , 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 innebär dock ett långt tidsspann vilket gör att resultaten bör tolkas med viss försiktighet. De indikatorer för innovation bland svenska företag som redovisas i föregående avsnitt ger en övergripande bild av innovationsverksamhet bland företagen. De visar på näringslivets forsk- ning och utveckling, innovationsverksamhet i företag, innovativa snabbväxande företag och utvecklingen för vissa aspekter av immaterialrätt. I det följande redovisas resultat av de åtgärder som genomförs inom näringspolitiken för att stimulera innovation i företag och andra organi- sationer. Detta innefattar insatser för att stimu- lera behovsmotiverad forskning och ökad inno- vationsförmåga samt marknadskompletterande stöd till kommersialisering i nya eller växande kunskapsbaserade företag där den privata mark- naden verkar i begränsad omfattning. Vidare redogörs för statens roll att tillhandahålla ett väl fungerande system för hantering av immateriella tillgångar. Resultat av arbetet med att stärka innovations- kraften via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas i form av centrala presta- tioner av myndigheter och andra aktörer. Sär- skild resultatinformation, t.ex. genom utvärde- ringar, redovisas då sådan finns tillgänglig. Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga I redovisningen av företagens innovationsverk- samhet under föregående avsnitt konstaterades att innovationsprocesser är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Ett sätt att sprida och utveckla ekonomiskt värdefull kun- skap är att företagen samarbetar med olika aktö- rer. Innovationssamarbeten kan t.ex. ske i utvecklingsprojekt med andra företag, organi- sationer, tillsammans med leverantörer och kun- der samt med olika typer av forskningsorgani- sationer. Den största andelen av insatserna via Verket för innovationssystem () syftar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till att stimulera samarbeten för att bidra till ökad innovationsförmåga. Stöd till forskning och innovation via för ökad innovationsförmåga har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forsk- ning och utveckling av effektiva innovations- system. Myndigheten ska verka för nyttig- görande av forskning för att uppnå hållbar till- växt och stärka konkurrenskraft. För detta genomför olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan närings- liv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. beviljade drygt 1 400 forsknings- och innovationsprojekt bidrag med totalt ca . Det är en minskning av det beviljade beloppet med ca jämfört med föregående år. Kravet på medfinansiering innebär att beviljade medel generellt växlas upp till mer än det dubbla. Diagram 4.1 Fördelning av beviljade medel från Verket för innovationssystem 2015 Källa: , Årsredovisning 2015. största kategorin är privata företag, vilka bevilja- des sammanlagt . som privata företag har ökat sin andel av beviljade medel jämfört med före- gående år. För den senare kategorin redovisar en stor ökning av antalet sökande. Diagram 4.2 Antal ansökningar och beviljade projekt 2010–2015 Källa: , Årsredovisningar 2010–2015. Antalet ansökningar har ökat från drygt 1 800 till nästan 5 000 . Ökningen beror bl.a. på att myndigheten når fler målgrupper och aktörer . Då antalet ansökningar har ökat snabbare än de senaste årens anslagsökningar medför detta att andelen beviljade ansökningar har minskat. Vidare varie- rar andelen beviljade ansökningar beroende på typ av program, målgrupp osv. Av det totala antalet ansökningar 2015 inkom från projekt där projektledarna var kvinnor och där projektledarna var män. Det finns inte någon skillnad i beviljande- grad mellan dessa kategorier. När det gäller ansökt och beviljat belopp har projekt där projektledaren är en kvinna högre beviljande- grad, dvs. beloppet som totalt beviljas dessa projekt ligger närmare det sammanlagda sökta beloppet. Sammantaget har projekt där projekt- ledaren är kvinna beviljats och projekt med en man som projektledare . I sammanhanget bör det noteras att projektledarens kön är ett förhållan- devis oprecist mått på hur kvinnor och män deltar i de projekt som beviljas medel. bedriver ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen av deltagande från kvinnor och män i projekten. Regeringen räknar därför med att kunna återkomma med en utvecklad redovis- ning av detta i kommande budgetpropositioner. följer kontinuerligt upp myndig- hetens insatser, både genom egna analyser och genom uppdrag till externa utvärderare. I enlig- het med regleringsbrevet har myndig- heten lämnat två sådana analyser till regeringen. Den ena avser programmet Forska och väx och den andra avser programmet Vinnväxt. Rege- ringen har redovisat tidigare utvärderingar av dessa program i budgetpropositionen (Vinnväxt) och i budgetpropositionen (Forska och väx). Programmet Forska och väx har haft som syfte att stimulera investeringar i forskning och utveckling i små och medelstora företag. Vinno- vas analys omfattar avslutade projekt . –2013 har betalat ut totalt ca inom programmet.