prop · H40364 · 2016-12-13 00:00:00 — lämnade också myndigheten en promemoria till Ut- rikesdepartementet med Sidas analys av vägval inför en minskad finansiering av biståndsverksamheten.86 Till skillnad från har Sidas budget förändrats i begränsad omfattning under pågående budgetår. Det beror enligt till stor del på att Sida har ett mer begränsat handlingsutrymme, eftersom en större andel av myndighetens åtaganden har varit avtalsbundna.87 – 2015 var den genomsnittliga förändringen av Sidas budget under pågående budgetår mindre än en procent. Om omfördelningar mellan anslagsposter räknas in var ändringarna i genomsnitt per budgetår.88 Även medelsfördelningen per anslagspost ligger relativt stabil mellan budgetåren. Det är bara vid en handfull tillfällen som en anslagsposts relativa andel ökat eller minskat med . Ett undantag är 2016, då regeringen gjorde flera större omfördelningar i Sidas budget. Den genomsnittliga förändringen per anslagspost var då cirka tolv procent.89 Sida har under granskningen framhållit att det finns en ryckighet i regeringens styrning, vilken påverkat Sidas möjlighet att budgetera och planera sin verksamhet.90 har inte granskat detta, men kan konstatera att regeringens strategistyrning och finansiella styrning varit relativt stabil. Undantaget är fördelningen av medel . 6.2 Sida planerar för ett osäkert genomförande Sida verkar i en föränderlig omvärld, där möjligheten att genomföra insatser ofta påverkas av yttre omständigheter. Mottagarkapacitet, politiska förändringar eller annat kan snabbt förändra Sidas möjligheter att finansiera planerade insatser. För att nå ett effektivare anslagsutnyttjande i en sådan kontext överplanerar Sida därför 84Sidas budgetunderlag för åren 2008–2016. Sidas regleringsbrev för åren 2010–2016. 85Se Sidas budgetunderlag för åren 2008–2016. 86Sida, faktagranskning, . För mer information om Sidas promemoria se avsnitt 5.1 ovan. 87Intervju vid , . 88Riksrevisionens genomgång av Sidas regleringsbrev 2010–2016. 89Regleringsbrev för avseende Sida. 90Intervju vid Sida, , och . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sina kommande åtaganden. Myndigheten strävar också mot att fördela utbetalningar jämnare . Sidas interna mål är att cirka 80–av myndighetens årligt tillgängliga medel ska vara avtalade . Allt för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av myndighetens anslagna medel. Sida har fram inte haft någon särskild planering för hur större förändringar i biståndsverksamhetens finansiering ska hanteras. När det dessutom finns en överplanering och hög utbetalningstakt blir myndighetens handlingsutrymme vid ökade avräkningar eller andra förändringar i finansiering eller styrning litet. Sida framhåller i granskningen att det tar tid att ställa om bistånd när förutsättningar förändras. Givet ett begränsat handlingsutrymme kräver även mindre förändringar beredning, eftersom justeringar måste göras för att frigöra medel.92 Liksom för åtaganden har justeringar av Sidas åtaganden till viss del varit styrda av vad som är avtalat, trots att det i många fall inte avspeglar insatsernas betydelse för biståndseffektivitet eller för politiska prioriteringar. I många fall hanteras förändrade budgetförutsättningar genom justeringar av befintliga eller planerade insatser. Handläggningen kan handla om att skjuta på eller förlänga avtal, eller lägga utbetalningar senare i tid.93 Om en strategi behöver justeras måste Sida även samråda med . Om strategin behöver ändra inriktning krävs regeringsbeslut.94 6.2.1 Ett nytt arbetssätt orsakade flyktingsituationen en osäkerhet kring storleken på de olika anslagen inom biståndet . Sida genomförde då en planering där ett antal scenarier utforskades. Planeringsscenariot var att myndighetens budget skulle minskas jämfört med . Ett antal rekommendationer lämnades till organisationen, med målet att möjliggöra en effektiv verksamhet utifrån nya förutsättningar. Det viktigaste var fokusering av de insatser myndigheten finansierar, att renodla dem i syfte att endast ha kvar det som är viktigast för att bidra till strategimålen.95 Sida har beslutat att gå vidare med ett antal av rekommendationerna, även om minskningen blev mindre än planeringsscenariot. En genomgång av myndighetens insatser kommer att genomföras. Genomgången kommer att vägledas av ett antal principer, utöver huvudsyftet renodling. Främst handlar det enligt Sida om att värna insatser och organisationer som är helt beroende av stöd från Sida. 91Intervju vid Sida, . 92Intervju vid Sida, . 93Intervju vid Sida, . 94Bilaga till regeringsbeslut Riktlinjer för resultatstrategier inom internationella bistånd (UF2013/41712/UD/USTYR). 95Sida, Återrapportering - beredskap för besparing 2016, och intervju vid Sida, . R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G mindre partners står och faller med Sida gör myndigheten bedömningen att de kan behöva skyddas på bekostnad av större organisationer som är mindre beroende av Sidas finansiering. Den tidigare principen att värna avtal kommer troligen att frångås i ett flertal fall eftersom Sida anser att avtal i sig inte är det yttersta beviset på vad som är de viktigaste insatserna. Planerade projekt kan vara ännu viktigare för att nå uppsatta mål.96 Sida ställer samman ett budgetunderlag som sträcker sig . Underlaget utgår dock i stort från regeringens prognoser i föregående budgetproposition, och innehåller ingen analys av hur den osäkra finansieringen kan komma att påverka myndighetens verksamhet. Det har därmed saknats en beredskap för hur förändringar kan hanteras. Sidas del av biståndsverksamheten har inte påverkats på samma sätt som –2015. Detta till stor del därför att myndighetens medel i större uträckning varit avtalsbundna. När förändringar ändå genomförts har bristen på beredskap inneburit att avtalsstatus varit styrande, i stället för effektivitet eller biståndspolitiska prioriteringar. genomförde Sida ett arbete i syfte att förbereda myndigheten på större förändringar i biståndsverksamhetens resurser. Resultatet var en serie principer för hur pågående och planerade insatser ska hanteras om tillgänglig budget förändras. Kraftiga förändringar i disponibla medel för biståndsverksamheten har också lyfts fram som en allvarlig risk i myndighetens riskanalys, inom ramen för verksamhetsplaneringen . 96 Intervju vid Sida, . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7 Regeringens redovisning av biståndsramen I budgetlagen (2011:203) preciseras regeringens redovisningsskyldighet inför . Enligt budgetlagen ska regeringens redovisning för staten ge en rättvisande bild av verksamheten och det ekonomiska resultatet. I detta avsnitt redogörs för hur regeringen redovisat kostnader för asylmottagning som en del av biståndsramen. 7.1 Asylkostnadernas faktiska utfall redovisas inte tydligt I budgetpropositionerna –2016 beskrivs kostnader som ska ingå i den svenska biståndsramen för kommande budgetår. I budgetpropositionen finns exempelvis rubriken ”Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen”, där det framgår att ”Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen”.97 Därefter följer ett avsnitt som beskriver hur kostnaden beräknas i budgeteringen. Även kostnader från andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen beskrivs på liknande sätt. har gått igenom regeringens redovisning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för perioden –2015. Som beskrivs i bilaga 1 budgeteras avräkningar för kostnader för asylmottagning som en del av biståndsramen med hjälp av en beräkningsmodell utvecklad av . Hur beräkningarna gått till redovisas relativt ingående i budgetpropositionerna. De olika delarna av beräkningsmodellen särredovisas, och det går därmed att följa beräkningen liksom utvecklingen av modellens förklaringsfaktorer.98 När utfallet för kostnader för asylmottagning som en del av biståndet sedan ska särredovisas finns dock inte samma tydlighet som i budgeteringen. Regeringen presenterar endast en summa för ”kostnader för mottagandet av asylsökande”. 99 Hur dessa kostnader kan fördelas, eller har beräknats, redovisas dock inte. Givet bristen på redovisning om hur utfallet beräknats kan konstatera att det är svårt att bedöma hur beräkningarna förhåller sig till de faktiska kostnader som staten haft för mottagandet av asylsökande. I tabell 11 nedan presenteras de budgeterade avräkningarna för asylkostnader och det utfall för asylkostnader som inkluderats i biståndet. Vidare presenteras dels det totala utfallet på relevanta anslag på utgiftsområde 8 Migration och dels utfallet på anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader på utgiftsområde 8 Migration, där mer- 97Regeringens budgetproposition (prop. 2015/16:1). 98Regeringens budgetpropositioner för 2010-2016 (prop. 2015/16:1, 2014/15:1, 2013/14:1, 2012/13:1, 2011/12:1, 2010/11:1). 99Se t.ex. regeringens budgetproposition (prop. 2015/16:1), s. 15. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G parten av de biståndsklassade kostnaderna finns. Den andel som räknades som bistånd var relativt –2013, för att sedan öka . Tabell 11 Kostnader för asylmottagning i biståndet, budget, utfall och uppföljningar, 2010– 2015, (avräkningsbara kostnader) Andel finansierat från biståndet Utfall utgiftsområde 8 anslag Andel finansierat från biståndet Källa: , samt sammanställning av regeringens budgetpropositioner 2010–2016. Utfall av asylkostnader i utgiftsområde 8 representerar de totala utfallen av anslag 1:1 , 1:2 Ersättningar och bostadskostnader samt 1:3 Mi- grationspolitiska åtgärder på utgiftsområde 8 Migration. Det är nämligen dessa anslag som delvis finansierats från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd –2015. Redovisat utfall (avräkningsbara kostnader) baseras på uppgifter från . Särskilt intressanta är de summor som redovisades . redovisades de svenska kostnaderna för asylmottagning som en del av biståndsramen till . Det kan jämföras med de totala kostnader för asylsökande på anslag 1:2 utgiftsområde 8 Migration, vilka uppgick till 7 315 miljoner kronor.100 Även redovisade regeringen ett utfall som översteg utfallet på de totala redovisade kostnaderna för anslag 1:2 på utgiftsområde 8 Migration, vilka var . Hela utgiftsområde 8 Migration fick ett totalt utfall på , och sett till de relevanta anslagen var utfallet . Det belopp för asylmottagning i biståndsramen som regeringen rapporterade till och var 20,2 miljarder kronor.101 Dessa kostnader var också underlag för redovisningen i Årsredovisning för staten 2015. 100Regeringens årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). 101Regeringens årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I sin beskrivning av beräkningsmodellen till anger att det inte handlar om faktiska kostnader utan om en budgetberäkning. anger också att underlaget till beräkningarna kommer från . Trots detta avviker det av regeringen rapporterade utfallet från prognoser. I sista prognos beräknas de asylkostnader som kan räknas in i biståndet till vid 160 000 asylsökanden.102 Som framgår ovan redovisade regeringen avräkningsbara kostnader motsvarande 20,2 miljarder kronor.103 framhåller att kostnaderna representerar beräknade kostnader för de asylsökande som kommit till 2015. framhåller vidare att prognoser utgår från utgifter , medan utfallsberäkningen baseras på kostnader . Som framgår ovan redovisar regeringen ett utfall för asylkostnader i biståndet i budgetpropositionen, till och som en del av utfallet för biståndet i årsredovisning för staten. Hur detta utfall har beräknats framgår dock inte tydligt i någon publikation. kan konstatera att den enda faktiska kostnadsuppföljningen som har gjorts avser 2012. Den visade på en avvikelse mellan beräknat utfall och de faktiska kostnaderna. Det redovisade utfallet, , var eller över det utfall på som uppföljningen visade på.104 Om uppföljningen är representativ för modellens exakthet skulle det svenska biståndet 2015 vara övervärderat med . De utfall som redovisats till och till –2015 har inte följts upp mot faktiska kostnader. Detta framgår inte i budgetpropositionen eller årsredovisningen för staten. kan konstatera att en del av otydligheten i redovisningen kan bero på att regeringens beräkningsmodell utgår från att samtliga kostnader för asylmottagning uppstår det år en person söker asyl i . Som beskrivits i kapitel 3.2.2 ovan är det dock sällan fallet. Även enligt är det svårt att bedöma modellens tillförlitlighet eftersom kostnader kan släpa efter i flera år.105 På grund av eftersläpningar i utbetalningar kommer t.ex. en del av de faktiska kostnaderna för asylsökanden som kom 2015 belasta den statliga budgeten först . menar också att modellen inte ger en rättvisande bild av vad som anslagsavräknas under kalenderåret.106 Att använda 102Migrationsverkets skrivelse till regeringen. Verksamhets- och kostnadsprognos . 103Regeringens årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). I årsredovisningen särredovisas inte avräkningsbara kostnader för asylmottagningen. Redovisat utfall baseras därför på uppgifter från . 104E-post från , . 105Intervju vid , . 106E-post från , . R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G modellen för redovisning riskerar därmed att inte ge en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet. Osäkerheten har dock inte beskrivits i samband med regeringens redovisning. Regeringen har 2010–2015 i budgetpropositionerna redovisat beräknade kostnader för asylmottagning utan att kommentera hur kostnaderna beräknats. Det framgår inte i redovisningen att det inte har gjorts någon kostnadsuppföljning, bortsett från för . Den genomförda uppföljningen har inte heller redovisats för . De asylkostnader som är en del av biståndet och som har redovisats , överstiger de totala kostnader som regeringen har redovisat för hela migrationsområdet samt de kostnader som har prognostiserat. Enligt beror detta på att prognoser och utfall beräknas på olika sätt. Regeringen har inte redovisat detta, eller hur utfallet beräknats. Den beräkningsmodell som används i budgetering och redovisning resulterar i en total kostnad för alla de asylsökanden som kommer under ett visst år. Detta trots att kostnaderna de facto uppstår under flera budgetår. Att använda modellen för redovisning riskerar därmed att inte ge en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Prognoser och budgetering av kostnader för asylmottagning redovisar vid fem tillfällen verksamhets- och utgiftsprognoser för budgetåret och de därpå följande fyra åren. Verkets prognoser används inte bara för egen budgetering och planering, utan är också ett underlag för planering av berörd statlig verksamhet vid andra myndigheter samt ett underlag för regeringens budgetering. Prognoser och prognoskommentarer lämnas till () vid fyra tillfällen och används som underlag i prognoser. Prognoserna lämnas även till och används som underlag i myndighetens prognosarbete.107 utgår ifrån ett ”individ- och ärendeperspektiv” i prognosmodellbyggandet och fokuserar på att följa olika grupper av potentiella migranter. Olika grupper har olika migrationsmönster, och grupperna har också olika påverkan på verksamhet och kostnader i det svenska migrationssystemet. För att bedöma det potentiella inflödet av migranter analyserar en rad faktorer med koppling till migranternas resa till . Viktiga utgångspunkter i analysen är situationen i ursprungsländerna, situationen i regionen, aktuella migrationsrutter och rörelsemönster, EU:s migrationspolitik och enskilda EU-medlemsländers migrationspolitik, såväl som den ställningstaganden gällande migration. Dessa faktorer, och deras betydelse för prognoserna, förändras ständigt. Oförutsedda händelser i omvärlden och ryktesspridning bland migranter kan också snabbt påverka inflödet. Med en mängd omvärldsfaktorer som var och en innehåller osäkerhet är det svårt att göra exakta prognoser över hur många asylsökande som ska komma till . Ofta är händelser som påverkar migrationsströmmarna svåra att förutse, och påverkas i begränsad omfattning av svenska statliga insatser. Givet osäkerhet i de förklarande faktorerna arbetar fram tre olika prognoser: ett huvudscenario, ett scenario som innebär ett minsta förväntat inflöde och ett scenario som visar prognos över maximalt inflöde.109 107Intervju vid , . Intervju vid , . 108Presentation för på , . 109Presentation för på , . R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G prognoser och utfall, antal asylsökande, 2010-2015 Källa: Sammanställning av juli-/augustiprognoser , 2010–2015. Ovanstående sammanställning visar på svårigheten att göra prognoser över antalet asylsökande . I nästan alla prognoser underskattar antalet asylsökande även i sina maximumscenarion. Intervallen mellan minimum och maximumscenarion ökar och prognososäkerheten medför den största skillnaden . Givet svårigheten att prognostisera antalet asylsökande finns det också en osäkerhet i prognoser över kostnader för asylsökande under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration. Anslaget styrs av volymen asylsökande med behov av ersättningar och stöd till boendekostnader.110 Kostnaderna påverkas inte bara av antalet som kommer utan även av vilka som kommer. Exempelvis är kostnaden betydligt högre för ensamkommande barn jämfört med vuxna asylsökande. Utöver prognoser för antal asylsökande och kostnader för mottagandet sammanställer även en prognos för det som verket kallar DAC-kostna- der.111 Det är den andel av verkets kostnader som räknas som bistånd. Prognosen används inte i egen verksamhet, utan sammanställs som ett underlag till regeringens budgetering. Prognosen för DAC-kostnaderna utgår från prognos över antal asylsökande och kostnader för mottagandet och baseras på en formel som tagits fram av Justitiedepartementet.112 Beräkningen av kostnader för året baseras på en årskohort (det totala antalet inkommande asylsökande som kommer från 110Anslaget omfattar utgifter för stöd till asylsökande. Även statsbidrag till kommuner och landsting och utgifter för boende för asylsökande belastar anslaget. 111Se skrivelser till regeringen. Verksamhets- och kostnadsprognoser. 112Intervju vid , . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N DAC:s lista över biståndsländer). För kohorten beräknas en genomsnittlig tid i Mi- grationsverkets mottagningssystem, i antal dygn. Därefter beräknas en schablonkostnad . Den totala kostnaden beräknas slutligen genom att man multiplicerar kohortens antal med beräknat antal dygn samt dygnskostnaden. Till detta läggs även en mindre del kostnader för frivilliga återresor till hemlandet.113 När har rapporterat in sina kostnads- och prognosunderlag sker en avstämning med . gör en egen bedömning om prognosen är rimlig, men ser sällan någon anledning att ändra i prognosen för innevarande och nästkommande år.114 Från går sedan utgiftsprognosen vidare till , som underlag för prognostisering och budgetering av utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd och 8 Migration. Exempel: Beräkning av avräkning för mottagande av asylsökande i budgetpropositionen I budgetpropositionen som lades fram till beräknades avräkningarna för mottagandet av asylsökande 2016 uppgå till . Den största delen av dessa kostnader var den samlade dygnskostnaden, som uppgick till . Denna beräknades enligt följande beräkningsmodell: Samlad dygnskostnad = [prognos över antal asylsökande : 71 540] x [prognos dygnskostnad: per person] x [prognos genomsnittligt antal dygn: 221] Till detta kom kostnader på för frivilligt återvändande, för personer vars asylansökningar avslås. Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingick i avräkningen, och antogs uppgå till 209 miljoner kronor.116 Avräkningar för asylmottagning beskrivs i budgetpropositionen i avsnittet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. beskrivs beräkningsformeln för avräkningar i budgetpropositionen. Sedan de första avräkningarna för asylmottagning genomfördes /92 har utgifterna utvecklats i relation till antalet asylsökanden, i linje med beräkningsmodellens utformning. 113E-post från , . Artikel från hemsida . reporting of in-donor country refugee costs. Members’ methodologies for calculating costs. 114Intervju vid , . som skickar sina prognoser och beräkningar till får även dessa för att göra en egen bedömning 115Intervju vid , . Intervju vid , . 116Regeringens budgetproposition , utgiftsområde 7 (prop. 2015/16:1), s. 10. R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G Förslag till utvecklad finansiell styrning. (2009:39). Verksamhets- och utgiftsprognos . Verksamhets- och utgiftsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Verksamhets- och kostnadsprognos . Regeringens budgetproposition (prop. 2015/16:1). 2014/15:1). 2013/14:1). 2012/13:1). 2011/12:1). 2010/11:1). 2009/10:1). 2008/09:1). 2007/08:1). 2006/07:1). 2008/09:100). 2009/10:100). 2010/11:100). 2011/12:100). 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2012/13:100). 2013/14:100). 2014/15:100). 2015/2016:99). 2014/15:99). 2013/14:99). 2012/13:99). 2011/12:99). 2010/11:99). 2009/10:99). 2015/16:2). 2014/15:2). 2013/14:2). 2012/13:2). 2011/12:2). 2010/11:2). Regeringens årsredovisning för staten 2015. 2015/16:101). Regeringens årsredovisning för staten 2014. 2014/15:101). Regeringens årsredovisning för staten 2013. 2013/14:101). Regeringens årsredovisning för staten 2012. 2012/13:101). Regeringens årsredovisning för staten 2011. 2011/12:101). Regeringens årsredovisning för staten 2010. 2010/11:101). Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . R I K S R E V I S I O N E N E T T F Ö R U T S Ä G B A R T B I S T Å N D – T R O T S E N O S Ä K E R F I N A N S I E R I N G Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet. (RiR 2014:24). beslut med anledning av budgetpropositionen , utgiftsområde 7 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:304). beslut med anledning av propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). Riktlinjer för resultatstrategier inom internationella bistånd. Bilaga till regeringsbeslut . (UF2013/41712/UD/USTYR). Sidas budgetunderlag 2016–2018. Sidas budgetunderlag 2015–2017. Sidas budgetunderlag –2016. Sidas budgetunderlag –2015. Sidas budgetunderlag –2014. Sidas budgetunderlag –2013. Sidas budgetunderlag –2012. Sidas budgetunderlag –2011. Sidas budgetunderlag –2010. Sidas handlingsplan för ett effektivt bistånd 2009–2011. SOU 2008:118, Styra och ställa - förslag till en effektivare statsförvaltning. betänkande angående utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. (2014/15:UU2). 54 R I K S R E V I S I O N E N ett förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering