prop · H303195d4 · 2016-01-01 00:00:00 — tillämpningsområdet för undantaget blir tämligen begränsat. engelska versionen av direktivets bestämmelse framgår att undantaget gäller i fall där det finns ”specific procedural rules of an international organisation purchasing for its purposes”. Den engelska lydelsen träffar sålunda alla inköp som sker för den internationella organisationens syfte eller ändamål och inte bara inköp för organisationens eget bruk. engelska lydelsen har sin motsvarighet i den tyska och den franska versionen av bestämmelsen (ty: ”die für ihre Zwecke Beschaffungen tätigt”, fr: ”les règles de procédure spécifiques d’une organisation internationale achetant pour l’accomplissement de ses missions”). finns mot den bakgrunden skäl att ändra bestämmelsen så att den närmare överensstämmer med dessa språkversioner av direktivet. Lagrådet föreslår att paragrafernas ordning ändras samt att paragraferna och rubriken till dem ges följande lydelse (jfr vad Lagrådet har anfört i anslutning till 3 kap. 7 och 8 §§ i förslaget till lag om offentlig Upphandling som helt eller delvis finansieras av en internationell organisation eller ett internationellt finansinstitut 6 § Denna lag gäller inte för en upphandling enligt regler som har fastställts av en internationell organisation eller ett internationellt finansinstitut när anskaffningen helt finansieras av organisationen eller Om anskaffningen till största delen finansieras av en internationell organisation eller ett internationellt finansinstitut, ska parterna komma överens om vilka regler som ska tillämpas för förfarandet. För upphandling på försvars- och säkerhetsområdet gäller i stället bestämmelserna i 7 §. Upphandling enligt vissa internationella regler 7 § Denna lag gäller inte upphandling på försvars- och säkerhetsområdet med tillämpning av 1.särskilda förfaranderegler i enlighet med ett internationellt avtal eller en överenskommelse mellan en eller flera av staterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och någon eller några andra stater, 2.särskilda förfaranderegler i enlighet med en internationell överenskommelse om stationering av militär personal som rör en stats åtaganden, eller 3.särskilda förfaranderegler som tillämpas av en internationell organisation när den gör inköp för organisationens ändamål eller avtal om koncessioner som ska ingås av en stat inom EES med tillämpning av sådana särskilda förfaranderegler. 8 § Denna lag gäller inte heller för upphandlingar som en upphandlande myndighet eller enhet är skyldig att genomföra enligt andra bestämmelser om upphandlingsförfaranden, om bestämmelserna har fastställts 1.genom ett rättsligt instrument som medför internationella skyldigheter och som har ingåtts mellan någon av staterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och någon annan stat, eller del av sådan, för ett projekt som är gemensamt för de avtalsslutande parterna, eller 2.av en internationell organisation. 3 kap. 9 § Första stycket har sin motsvarighet i 3 kap. 10 § lagen om offentlig upphandling och bör formuleras på motsvarande sätt. Sista meningen i andra stycket bör närmare anknyta till rubriken till 8 kap. 6 § i lagen och därför ange att bestämmelserna om efterannons om resultatet av en upphandling i 8 kap. 6 § ska tillämpas om det inte i berörd lagstiftning finns särskild reglering av öppenhet och insyn. 3 kap. 11 § I första punkten ges ett undantag för tillhandahållande eller drift av fasta nät i syfte att tillhandahålla tjänster för allmänheten i samband med produktion, transport eller distribution av dricksvatten. Bestämmelsen genomför art. 12.1 a LUK-direktivet som är identisk med art. 10.1 i LUF-direktivet som genomförs i 2 kap. 2 § lagen om upphandling inom försörjningssektorerna. Bestämmelserna i lagförslagen har utformats olika trots att direktivens bestämmelser är lika. Detta bör rättas till. 3 kap. 13–19 §§ Paragraferna har sina motsvarigheter i 3 kap. 11–17 §§ förslaget till lag om offentlig upphandling och bör utformas på motsvarande sätt. I 19 § första stycket anges att verksamhetsandelen ska bestämmas på grundval av genomsnittlig total omsättning i fråga om varor, tjänster och byggentreprenader, trots att lagen om upphandling av koncessioner bara gäller tjänster och byggentreprenader. Det bör utvecklas i den fortsatta beredningen varför upphandling av också varor ska inbegripas. 3 kap. 20 och 21 §§ Paragraferna har sina motsvarigheter i 3 kap. 18 och 19 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling och bör utformas på motsvarande sätt. 3 kap. 22–27 §§ Paragraferna har sina motsvarigheter i 3 kap. 20–25 §§ i förslaget till lag om upphandling inom försörjningssektorerna och bör utformas på motsvarande sätt. 3 kap. 28–35 §§ Paragraferna har sina motsvarigheter i 3 kap. 20–28 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling och bör utformas på motsvarande sätt. 3 kap. 36 § Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. Denna lag gäller inte för upphandling avseende lotteritjänster som omfattas av CPV-koden [för lotteriverksamhet; här bör koden anges] och som staten anskaffar av en leverantör på grund av en beviljad ensamrätt. En sådan ensamrätt ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Med ensamrätt avses i denna paragraf inte en sådan ensamrätt som anges i 1 kap. 15 § tredje stycket. 4 kap. 1–8 §§ Paragraferna motsvarar 4 kap. 1–4, 7, 8, 15 och 16 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling. Se Lagrådets kommentarer i anslutning till de paragraferna. 4 kap. 9 och 10 §§ Paragraferna har en gemensam rubrik, ”Koncessioners varaktighet”. De är utformade i nära överensstämmelse med artikel 18 i direktivet. Enligt 9 § ska koncessioner vara tidsbegränsade och den upphandlande myndigheten eller enheten ska bedöma löptiden på grundval av de byggentreprenader eller tjänster som efterfrågas. I 10 § första stycket föreskrivs att koncessioner med längre löptid än inte får ha längre maximal varaktighet än vad som kan förväntas rimligen gå åt för att koncessionshavaren ska kunna kompenseras i angiven utsträckning. Av den föreslagna lagtexten till 9 § framgår inte vad den bedömning som ska göras enligt andra stycket innebär eller syftar till, särskilt som 10 § första stycket förefaller reglera delvis samma sak. Om avsikten är att koncessionens varaktighet ska bestämmas med hänsyn till hur länge byggentreprenaden eller tjänsten kommer att pågå, måste Lagrådet ifrågasätta det relevanta i att välja en sådan måttstock. I rubriken och lagtexten används omväxlande orden ”varaktighet” och ”löptid”. De engelska och franska versionerna har genomgående ett och samma ord (”duration” resp. ”durée”). Det kan antas att någon betydelseskillnad inte är avsedd och ett av orden bör väljas genomgående i den svenska lagtexten. Paragrafernas utformning bör övervägas ytterligare under den fortsatta beredningen. 5 kap. 1 § I kapitlet finns bestämmelser om tröskelvärden. Beträffande första paragrafens disposition gör sig samma synpunkter gällande som Lagrådet har anfört i anslutning till 5 kap. 1 § i förslaget till lag om offentlig upphandling. Lagrådet föreslår sålunda att paragrafen delas upp i två paragrafer, varav den första anger tröskelvärdenas funktion och föreskriver att lagen utom 15 kap. tillämpas på upphandlingar över tröskelvärdena, utom sådana som anges i bilaga 3 till lagen, samt att 15 kap. tillämpas på upphandlingar under tröskelvärdena och sådana som anges i bilaga 3 till lagen. Den andra paragrafen innehåller bestämmelser om vad tröskelvärdena är. Liksom i motsvarande paragrafer i förslagen till lag om offentlig upphandling och lagen om upphandling inom försörjningssektorerna bör första stycket preciseras till att gälla ”en koncession vars värde uppskattas till - - -”. 5 kap. 2 § I paragrafen finns en grundläggande bestämmelse om hur värdet av en koncession ska uppskattas vid tillämpningen av bestämmelserna om tröskelvärde. Enligt paragrafen ska den upphandlande myndigheten eller enheten beräkna värdet av en koncession efter en uppskattning av den sammanlagda omsättning som uppkommer för koncessionshavaren under kontraktets varaktighet som ersättning för de byggentreprenader och tjänster som koncessionen avser och för de varor som följer med sådana byggentreprenader och tjänster. Hur bestämmelsen ska förstås är delvis omöjligt att läsa ut av lag-texten. Främst gäller det uttrycket ”de varor som följer med sådana byggentreprenader och tjänster”. Bestämmelsen har utformats i nära överensstämmelse med artikel 8.2 i direktivet och oklarheterna finns redan där. Det är inte godtagbart att en obegriplig bestämmelse införs i en svensk lag, och det gäller även när bristerna finns i en EU- bestämmelse som är förpliktat att införa. EU-bestämmelsen måste vid genomförandet i svensk rätt ges en begriplig innebörd, som också bör vara ändamålsenlig. En utgångspunkt bör då tas i definitionerna av byggkoncession och tjänstekoncession enligt 1 kap. 4 resp. 14 § i lagförslaget. Av dessa bestämmelser framgår att ersättningen till koncessionshavaren utgörs antingen av enbart rätten att utnyttja byggnadsverket resp. tjänsterna eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Vidare ligger det nära till hands att jämföra med bestämmelserna i direktivet och LUF-direktivet om värdering av byggentreprenader, som föreslås bli genomförda genom 5 kap. 9 § lagen om offentlig upphandling resp. 5 kap. 8 § lagen om upphandling inom försörjningssektorerna. I dessa bestämmelser föreskrivs att man ska räkna in värdet av varor och tjänster som den upphandlande myndigheten/enheten tillhandahåller entreprenören och som är nödvändiga för att entreprenaden ska kunna fullgöras. Mycket talar för att avsikten med förevarande bestämmelse har varit att värderingen av koncessioner ska grunda sig på det sammanlagda beloppet av de ersättningar av dessa slag som tillkommer koncessionshavaren under koncessionens löptid. En sådan tolkning framstår också som ändamålsenlig. I brist på tolkningsdata som talar för något annat föreslår Lagrådet att bestämmelsen utformas i enlighet med vad som sålunda kan antas vara avsett. Enligt 5 kap. 9 § i förslaget till lag om offentlig upphandling och 5 kap. 8 § i förslaget till lag om upphandling inom försörjningssektorerna ska man räkna in värdet av både varor och tjänster som den upphandlande myndigheten/enheten tillhandahåller. I den nu aktuella paragrafen föreskrivs däremot att bara varor ska räknas in när det gäller koncessioner. Det är svårt att se skälet till denna skillnad. Emellertid är direktivet entydigt på denna punkt och kan inte frångås. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. Värdet av en koncession ska uppskattas till koncessionshavarens sammanlagda omsättning till följd av koncessionen under dess löptid samt till värdet av varor som den upphandlande myndigheten eller enheten tillhandahåller koncessionshavaren och som är nödvändiga för att entreprenaden eller tjänsterna ska kunna utföras. 5 kap. 3 § Lagrådet hänvisar till vad Lagrådet har anfört i anslutning till 5 kap. 5 § i förslaget till lag om offentlig upphandling. Lagrådet noterar vidare att ordet ”koncessionsmeddelande” inte används i 8 kap. Det bör inte användas här heller. 5 kap. 4 § I paragrafen föreskrivs att, om värdet av koncessionen för tilldelningen är högre än det uppskattade värdet enligt 3 §, värdet vid tilldelningen ska användas. Paragrafen väcker frågor om tillämpningen i de fall då det uppskattade värdet är lägre än tröskelvärdet. I författningskommentaren sägs (s. 1164) att, om en koncession ursprungligen har uppskattats till ett värde som understiger tröskelvärdet och det vid tilldelningen visar sig att värdet har ökat med mindre än 20 procent men ändå överstiger tröskelvärdet, detta inte torde innebära att förfarandet måste följa de regler som gäller upphandling över tröskelvärdet. Den osäkerhet som avspeglas i detta uttalande är oberättigad. Att det förhåller sig så som sägs följer otvetydigt av lagtexten, som troget återger artikel 8.2 tredje stycket i LUK-direktivet. Det är svårt att förstå hur direktivets bestämmelse är tänkt att tillämpas när det uppskattade värdet är lägre än tröskelvärdet. I ett sådant fall regleras koncessionen inte av direktivet och det finns ingen bestämmelse om tilldelning som är tillämplig. I förslaget till svensk lag finns bestämmelser i 15 kap. om upphandling av koncessioner som inte omfattas av direktivet. Inte heller här finns regler om tilldelning. Att tilldelning ska beslutas framgår – möjligen – indirekt av 15 kap. Enligt paragrafen ska värdet vid tilldelningen ”användas”. Det är oklart vad detta innebär. Ska upphandlingen fortsätta med tillämpning av de regler som gäller för upphandling över tröskelvärdet, eller ska upphandlingsförfarandet tas om med tillämpning av dessa regler? Direktivet, som föreskriver att den giltiga uppskattningen ska vara värdet av koncessionen för tilldelningen, ger inget svar på frågan. Ett klargörande behövs under den fortsatta beredningen. 5 kap. 5 § Enligt rubriken till paragrafen reglerar den ”Metod för beräkning av det uppskattade värdet”. I paragrafen föreskrivs att metoden ska vara objektiv och att den ska anges i något av upphandlingsdokumenten. Vidare ska vid beräkningen i tillämpliga fall hänsyn tas till olika förhållanden som anges i sju punkter. Vad ordet ”metod” avser framgår inte. Enligt 6 § ska myndigheten eller enheten kunna välja mellan olika metoder. Vidare inställer sig frågan hur denna paragraf förhåller sig till 2 §, som även den anger hur värdet av en koncession ska beräknas. Det kan antas att 2 § är avsedd att ha en generell innebörd och att uppräkningen i 5 § ska precisera beräkningsgrunderna i särskilda situationer. Uppräkningen innehåller punkter som är svåra att ge ett praktiskt innehåll. Under föredragningen har framlagts hypotesen att sådana punkter kan ha tillkommit för att tillgodose önskemål från enskilda medlemsstater och att de behandlar situationer som inte är relevanta för svenska förhållanden. Enligt punkten 7 ska vid beräkningen hänsyn tas till eller ersättningar till anbudssökande eller anbudsgivare. Vilka och ersättningar som avses framgår inte. Punkten är utformad i överensstämmelse med motsvarande punkt i artikel 8.3 i LUK-direktivet och man får hoppas att bestämmelsens innehåll kan klargöras i den kommande rättstillämpningen. 5 kap. 6 § I 6 § finns en föreskrift om val av beräkningsmetod. Ordet beräkningsmetod används också i rubriken till paragrafen. Liksom i fråga om 5 kap. 6 § i förslaget till lag om offentlig upphandling kan man undra vilka beräkningsmetoder som valet ska stå mellan. i 5 § finns i det nu aktuella kapitlet ingen bestämmelse om beräkningsmetod. Enligt 5 § ska värdet av en koncession beräknas med hjälp av en objektiv metod. Någon vägledning om vad som är en beräkningsmetod lämnas inte där. Förevarande paragraf och rubriken över den bör utformas i enlighet med vad Lagrådet föreslagit i anknytning till 5 kap. 6 § i förslaget till lag om offentlig upphandling. 5 kap. 7 § Paragrafen talar om uppdelning av en koncession. Vad som avses bör vara uppdelning av en upphandling, så som det står i rubriken till paragrafen, eller kanske uppdelning av en anskaffning. Det är tänkbart att uppdelningen sker så att en del inte är en koncession. Av paragrafen följer att en upphandling får delas upp i syfte att undvika att bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdet blir tillämpliga, om det är berättigat av objektiva skäl. Att uppdelningen ska få göras i detta syfte är förmodligen inte avsett, men den ska få göras om det är objektivt berättigat. Lagrådet hänvisar i denna del till vad Lagrådet har anfört i anslutning till 5 kap. 7 § i förslaget till lag om offentlig upphandling. I 8 § finns bestämmelser om hur bestämmelserna om tröskelvärde ska tillämpas när ett projekt delas upp i flera upphandlingar. Det framgår inte om den paragrafen ska tillämpas i de fall som regleras i 7 §. Detta bör klargöras under den fortsatta beredningen. 5 kap. 8 § Enligt paragrafen reglerar den det fallet att en planerad byggentreprenad eller ett planerat tillhandahållande av tjänster kan innebära att flera koncessioner upphandlas i form av delkontrakt. Då ska det sammanlagda värdet av delkontrakten beaktas när det avgörs om värdet överstiger tröskelvärdet enligt 1 §. Om värdet överstiger tröskelvärdet, ska varje enskild upphandling av delkontrakt göras enligt bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdet. Att använda termen ”delkontrakt” på detta sätt är inte särskilt träffande. Bestämmelsens avsedda innebörd synes vara att ett planerat projekt kan delas upp i flera koncessioner som upphandlas var för sig. Men om så sker, ska varje koncession upphandlas enligt reglerna om upphandling över tröskelvärdet, om det sammanlagda värdet av upphandlingarna överstiger tröskelvärdet. Lagrådet föreslår att paragrafen och rubriken före den ges följande lydelse. Uppdelning i flera upphandlingar Om en planerad byggentreprenad eller ett planerat tillhandahållande av tjänster delas upp, ska det sammanlagda värdet beaktas vid tillämpningen av 1 §. Om tröskelvärdet då överskrids, ska varje del upphandlas enligt bestämmelserna i denna lag om upphandling över tröskelvärdet. 6 kap. 2 § Lagrådet föreslår att paragrafen ersätts med en definition i 3 §. Om Lagrådets förslag följs, får de följande paragraferna i kapitlet numreras om. 6 kap. 3 § Lagrådet föreslår att det i första stycket förs in en hänvisning beträffande annons till 8 kap. 1 §. Då behövs inte hänvisningen i andra stycket. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. Den upphandlande myndigheten eller enheten ska i annonsen enligt 8 kap. 1 § beskriva koncessionen och villkoren för deltagande. Kriterierna för utvärdering av anbud enligt 13 kap. 1 § ska anges i något koncessionsdokument. Detsamma gäller uppställda krav på tekniska, fysiska, funktionella eller rättsliga egenskaper som alla anbud ska uppfylla (minimikrav). 6 kap. 4 § Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. Den upphandlande myndigheten eller enheten får med användning av objektiva kriterier begränsa antalet anbudssökande eller anbud. Antalet ska vara så stort att effektiv konkurrens kan uppnås. 6 kap. 5 § Lagrådet föreslår att ordet ”tidsfrist” byts till ”tid”. 6 kap. 6 § Lagrådet föreslår att andra stycket ges följande lydelse. Det som ska anskaffas genom koncessionen, kriterierna för utvärdering av anbud och uppställda minimikrav får inte ändras under förhandlingarna. 7 kap. 1 § Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. Tekniska krav och funktionskrav ska redovisas i något av koncessionsdokumenten. De ska ange de egenskaper som byggentreprenaden eller tjänsten ska ha. Egenskaperna får också avse processen eller metoden för att producera eller tillhandahålla byggentreprenaden eller tjänsten under förutsättning att de avser det som ska anskaffas och står i proportion till värdet av anskaffningen och syftet med den. 7 kap. 2 och 3 §§ Paragraferna motsvarar i tillämpliga delar 9 kap. 6 och 7 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling. Lagrådet har föreslagit ändringar i dessa paragrafer. Motsvarande ändringar bör göras i detta lagförslag. 8 kap. 1–4 §§ Lagrådet föreslår att paragraferna ges följande lydelse. 1 § En upphandlande myndighet eller enhet som avser att upphandla en bygg- eller tjänstekoncession ska informera om detta genom att annonsera upphandlingen. I 3 och 4 §§ finns bestämmelser om undantag från denna skyldighet. 2 § En upphandlande myndighet eller enhet som avser att upphandla en tjänstekoncession som avser tjänster av sådant slag som anges i bilaga 3 ska informera om detta genom en förhandsannons. 3 § En upphandlande myndighet eller enhet får upphandla en bygg- eller tjänstekoncession utan föregående annonsering om det som ska upphandlas kan tillhandahållas endast av en viss leverantör på grund av 1.att syftet med koncessionen är att skapa eller förvärva ett unikt konstverk eller en unik konstnärlig prestation, 2.att det av tekniska skäl inte finns någon konkurrens, eller 3.skyddet av en ensamrätt, oavsett om den är sådan som anges i 1 kap. Ett sådant förfarande får i de fall som regleras i första stycket 2 och 3 tillämpas endast om det inte finns något rimligt alternativ och avsaknaden av konkurrens inte beror på en konstruerad avgränsning av förutsättningarna för upphandlingen. 4 § Förutsatt att kraven enligt upphandlingsdokumenten inte ändrats väsentligt får en upphandlande myndighet eller enhet besluta att ingå avtal om en bygg- eller tjänstekoncession utan föregående annonsering, om det vid ett förfarande med annonsering inte lämnats några lämpliga anbudsansökningar eller anbud. En rapport om detta ska lämnas till Europeiska kommissionen om den begär det. 8 kap. 5 § Paragrafen har sin motsvarighet i 6 kap. 13 § i förslaget till lag om Lagrådet har i det föregående föreslagit att vissa ändringar görs i den paragrafen och föreslår att motsvarande ändringar görs i 5 §. 8 kap. 6 § Paragrafen har sin motsvarighet i 10 kap. 5 § förslaget till lag om Lagrådet har i det föregående föreslagit att första stycket i den paragrafen ändras så att det bättre stämmer överens med motsvarande reglering i direktivet, artikel 50.1 i LOU-direktivet. artikeln har sin motsvarighet i art. 32.1 i LUK-direk-tivet. bestämmelsen anger dock inte, som art. 50.1 i LOU-direktivet, att tidsfristen ska räknas från avtalsingåendet. I stället anges i art. 32.1 i LUK-direktivet att startpunkten ska vara ”tilldelningen av en koncession”, varmed i direktivet avses myndighetens eller enhetens beslut att anta anbud i fråga om en koncession. denna diskrepans lämnas inte i direktivet. svårförklarlig skillnad mellan lagarna beträffande startpunkten för beräkning av den frist som gäller för myndigheten eller enheten att skicka en efterannons. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse. En upphandlande myndighet eller enhet som har beslutat att ingå avtal om en koncession ska skicka en efterannons om upphandlingsresultatet senast efter det att beslutet har fattats. Trots första stycket får den upphandlande myndigheten eller enheten vid avtal om tjänstekoncessioner som avser tjänster av sådant slag som anges i bilaga 3 samla efterannonserna kvartalsvis. I sådana fall ska de samlade annonserna skickas senast efter utgången av det kvartal under vilket avtalen ingicks. 8 kap. 7–10 §§ Paragraferna har sina motsvarigheter i 10 kap. 7, 8 och 10 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling. Lagrådet har i det föregående föreslagit att vissa ändringar görs i dessa och föreslår att motsvarande ändringar görs i 7–10 §§. 9 kap. 1 § Rubriken till paragrafen bör ändras till ”Bestämmande av tidsfrister”. Paragrafen har sin motsvarighet i 11 kap. 1 § i förslaget till lag om Lagrådet har i det föregående föreslagit att vissa ändringar görs i den paragrafen och föreslår att motsvarande ändringar görs i 1 §. På motsvarande sätt som i 11 kap. 1 § i förslaget till lag om offentlig upphandling bör som en andra mening föras in det som anges i 9 kap. 4 § om fristbestämningen när ansökan eller anbud inte kan lämnas annat än efter ett besök på plats. Bestämmelsen i andra meningen bör ges följande lydelse. Om anbudsansökningar eller anbud inte kan lämnas annat än efter ett besök på plats, ska tidsfristen för att komma in med anbudsansökningar eller anbud bestämmas så att alla leverantörer kan få kännedom om all information som behövs för att utarbeta en anbudsansökan eller ett anbud. 9 kap. 2 § Paragrafen har sin motsvarighet i 11 kap. 2 och 3 §§ i förslaget till lag om offentlig upphandling. Lagrådet har i det föregående föreslagit att vissa ändringar görs i dessa paragrafer och föreslår att motsvarande ändringar görs i 2 §. I andra stycket används uttrycket ”sker i successiva steg”. Uttrycket bör bytas ut mot ”genomförs stegvis”. 9 kap. 3 § Paragrafen har sin motsvarighet i 11 kap. 6 § i förslaget till lag om offentlig upphandling.