prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Samarbete internationellt och mellan alla berörda sektorer är nödvändigt. In- fektioner orsakade av antibiotikaresistenta bakterier medför ökade kostnader för hälso- och sjukvården och samhället i stort. Fortsatta in- satser behövs på både nationell och internatio- nell nivå. Den nya strategin som regeringen be- slutade är en god grund för det fort- satta arbetet. De nationella vaccinationsprogrammen är en viktig förebyggande åtgärd för att upprätthålla en god hälsa på såväl individ- som befolknings- Regeringen bedömer att det fortsatt finns ett högt förtroende i befolkningen för pro- grammen. har det varit brist på vissa vacciner som används i de natio- nella vaccinationsprogrammen för barn. Det är allvarligt om brist på vaccin medför att barn inte kan erbjudas vacciner enligt programmet. Hit- intills har folkhälsan inte påverkats, men situa- tionen måste fortsatt följas och hanteras för att minimera risken för att det sker. Detta är dock inte en isolerad nationell utmaning utan flertalet andra länder upplever samma problem. Orsaks- sambanden är komplexa då läkemedel till största del hanteras på en global marknad. Regeringen ser positivt på de åtgärder som vidtagits och som samordnats av Kommuner och Lands- ting med stöd av berörda nationella myndig- heter. Syftet med åtgärderna är att hantera följ- derna av de uppkomna bristerna på vacciner samt motverka att de uppstår på nytt. Rege- ringen kommer fortsatt följa frågan såväl natio- nellt som internationellt. redovisning av uppdraget om traumavården, som gavs 2013, visar på vikten av förberedelser och samverkan för att upprätthålla en beredskap för allvarliga händelser. Detta gäller såväl på regional som på nationell nivå. Genom att genomföra övningar som utvärderas kan förbättringsåtgärder i systemet identifieras. visar att området fort- satt behöver följas. Delredovisningar som har skett av uppdragen till och samt Kommuner och Landstings förstudie om hälsoundersökningar för asylsökande visar att det sker mycket arbete inom landstingen, men regeringen ser att det finns skäl att fortsatt bistå landstingen i arbetet med att erbjuda hälso- undersökningar till den aktuella målgruppen (avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik). Hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Det är fortsatt viktigt att genomföra insatser för att motverka spridningen av hivinfektion. Förekomsten och spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar ser i stora drag ut som föregående år. Klamydiafallen har inte haft någon nedgång utan är kvar på en nivå med ca 36 000 fall . gonorré har ökat . Detta är ett oroande problem sett utifrån bakteriens ökande resistens mot antibio- tika. Andelen nyrapporterade fall av hivinfektioner dominerades av personer som är utrikes födda. Antalet rapporterade fall bland dem minskade dock något i jämförelse . Med hänsyn till att det har varit ett ökat antal asylsökande och nyanlända, framför allt , är det viktigt att fortsatt genomföra insatser för att sprida in- formation om rådgivning och testning samt att verka för att erbjudandet om hälsoundersök- ningar når ut till utrikes födda. Sexualitet och reproduktiv hälsa utökade ansvar för sex- uell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är en viktig insats för att stärka det främjande och förebyggande arbetet och för att ge en bättre uppföljning. Uppdraget att genom- föra en befolkningsstudie inom SRHR-området möter behovet av ett uppdaterat kunskapsunder- lag och förväntas förbättra förutsättningarna för ett effektivt folkhälsoarbete. Fysisk aktivitet och matvanor Ohälsosamma matvanor och fysisk inaktivitet är de viktigaste bidragande orsakerna till våra van- ligaste folksjukdomar och det finns tydliga socioekonomiska skillnader i befolkningen när det gäller fetma och övervikt samt grad av fysisk aktivitet. Forskning har visat att arbetet för att påverka och förebygga ohälsa relaterad till dåliga mat- vanor och fysisk inaktivitet, såsom t.ex. övervikt, kräver insatser inom flera sektorer och av många aktörer. Mot denna bakgrund bedömer rege- ringen att det behövs en kraftsamling från hela samhället för att främja bra matvanor och fysisk aktivitet hos befolkningen. Möjligheterna för varje människa att oavsett bakgrund kunna göra medvetna val kring sina levnadsvanor behöver förbättras. Alkohol, narkotika, dopning och tobak Inom området alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT) ser utvecklingen olika ut. Läget är svårbedömt framför allt när det gäller utveck- lingen av narkotika- och dopningsbruk på grund av att det saknas data. En samlad bedömning av ANDT-strategins måluppfyllelse visar att utvecklingen går i rätt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 riktning vad gäller tobak i förhållande till målet om minskad tillgång till ANDT. När det gäller målet om minskat antal barn och unga som debuterar tidigt och målet om minskat antal personer som utvecklar skadligt bruk går ut- vecklingen i rätt riktning vad gäller alkohol och tobak. Utvecklingen går även i rätt riktning när det gäller målet om minskat antal döda på grund av eget alkoholbruk. Emellertid går utvecklingen i fel riktning såväl när det gäller antal skadade till följd av eget alkoholbruk som avseende att minska antalet döda och skadade till följd av eget narkotikabruk. En tydlig trend inom ANDT-området är en positiv utveckling kring tobak med minskad tillgång vad gäller försäljningsställen och en ök- ning av de reala priserna, minskad andel gravida som röker, minskad andel unga som debuterar tidigt med tobak och minskat sammantaget bruk i befolkningen. I vissa delar ses emellertid en negativ utveckling, exempelvis ett ökat antal döda personer i kroniskt obstruktiv lungsjuk- dom (KOL). Risk-, intensiv-, och högkonsum- tion av alkohol bland såväl skolelever som i den vuxna befolkningen har minskat, vilket är posi- tivt. Utvecklingen är dock negativ vad gäller riskkonsumtion av alkohol i åldersgruppen 65– . Tillgången till alkohol har varit relativt oför- ändrad. Trots att antalet serveringsställen med serveringstillstånd ökade låg den registrerade alkoholförsäljningen via partihandel på en rela- tivt stabil nivå. En delförklaring till detta kan vara att alkoholpriserna på serveringsställen höj- des . De indirekta skadorna i samband med alkoholbruk är främst relaterade till misshandel. Antalet polisanmälda miss- handelsbrott minskade , men i övrigt visar utvecklingen inte på något entydigt mönster. Den tydligaste negativa utvecklingen ses inom narkotikaområdet där antalet döda med narko- tikadiagnos har ökat under det senaste decen- niet, från i en internationell jämförelse redan höga nivåer. Detta gäller både kvinnor och män. Utvecklingen är oroande och det är viktigt att vidta åtgärder för att motverka den narkotika- relaterade dödligheten. Ett ökande antal nya psykoaktiva substanser, ofta kallade nätdroger, fortsätter att komma ut på den svenska marknaden. Drogerna säljs lagligt fram till att de klassas som narkotika. Rege- ringen har tillsatt en utredning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för att se över möjligheterna att effektivisera klassning av narkotika för att få bort nät- drogerna från marknaden så fort som möjligt. Vad gäller skolelevers användning av narko- tika och dopningsmedel syns inte någon tydlig förändring . Det faktum att både kvinnor och män har börjat använda anabola androgena steroider än tidigare, understryker behovet av insatser som görs inom ramen för ANDT-strategin. Hela befolkningen ska ha goda förutsättningar för en god hälsa. Regeringens folkhälsopolitik har som syfte att långsiktigt utjämna skill- naderna i hälsa mellan olika grupper i samhället. De påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Folkhälsan behöver förbättras. En god folk- hälsa förutsätter bl.a. goda levnadsvillkor, goda möjligheter till utveckling samt inflytande och delaktighet för alla. Hälsan för befolkning har ur ett hel- hetsperspektiv en positiv utveckling. Medellivs- längden fortsätter att öka och dödligheten i can- cer och hjärt- och kärlsjukdomar minskar över- lag. Det finns dock ojämlikheter i hälsa mellan olika grupper i samhället. Såväl kvinnor som män med lägre utbildningsnivå har generellt sett sämre hälsa än dem med en högre utbildnings- nivå. Det finns även en större risk för både kvin- nor och män med lägre utbildningsnivå att in- sjukna eller dö i cancer och hjärt- och kärlsjuk- domar jämfört med dem med en högre utbild- ningsnivå. Det finns även stora skillnader i hälsa och hälsans bestämningsfaktorer för homo- och bisexuella personer jämfört med heterosexuella personer samt mellan transpersoner och befolk- ningen i allmänhet. Detta gäller både psykisk och fysisk hälsa. Levnadsförhållanden och livsvillkor påverkar människors hälsa och bidrar till skill- nader i hälsa. Folkhälsans bestämningsfaktorer finns inom flera olika samhällsområden. Det innebär att folkhälsopolitiken behöver drivas tvärsektoriellt. Insatser inom folkhälsopolitiken kan utöver att främja människors hälsa också bidra till att minska det framtida behovet av sjukvård hos befolkningen. Det finns ett samband mellan miljöfaktorer och hälsa. Detta redovisas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En kommission som främjar jämlik hälsa Det är allvarligt att det finns skillnader i hälsa mellan olika samhällsgrupper och det är oroande att dessa skillnader ökar. beslutade regeringen att tillsätta en kommission för jämlik hälsa med uppdrag att lämna förslag som kan bidra till regeringens mål om att sluta hälso- klyftorna inom en generation. Kommissionens fokus är hälsoskillnader mellan olika socio- ekonomiska grupper i samhället. Hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksam- mas i kommissionens arbete och hälsans fördel- ning baserat på olika åldersgrupper ska beaktas. Ny inriktning inom området psykisk hälsa Förekomsten av psykisk ohälsa, definierat som nedsatt psykiskt välbefinnande i befolkningen, har ökat . Förutom stora sociala och ekonomiska konsekvenser medför psykiska besvär hos individen ofta en sämre fysisk hälsa, kortare livslängd, ökad risk för att hamna utanför arbetsmarknaden och försämrade möjligheter att etablera sig i sam- hället jämfört med befolkningen som helhet. Insatser för att främja psykisk hälsa och minska psykisk ohälsa bidrar inte bara till barn och ungas välmående och livskvalitet utan har också potential att minska sjukfrånvaro och sjukskriv- ningar bland personer i arbetsför ålder. har regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa. Prioriterade områden är förebyggande och främjande insat- ser, tidiga insatser, delaktighet och rättigheter, utsatta grupper samt ledarskap och organisation. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) avsatte rege- ringen för att stimulera och stödja kommuner och landsting att öka tillgängligheten till stöd och behandling av god kvalitet och att förebygga och motverka psykisk ohälsa. Målsättningen är att överens- kommelsen 2016 ska följas av överenskommelser med en likartad inriktning . En viktig del i regeringens strategi är en riktad satsning på –2019 för att möta den ökade ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . I satsningen ingår att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete och stimulera nya initiativ på området. Totalt avser regeringen, under förutsättning att beviljar medel, att avsätta mer än –2019 för insatser inom området psykisk hälsa. Regeringen har tillsatt en nationell samordnare för utveckling och samordning på området som ska stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och orga- nisationer samt verka för att arbetet samordnas på nationell nivå. Regeringen föreslår en satsning på tillämpad välfärdsforskning. Denna satsning inkluderar bl.a. forskning om psykisk ohälsa för att sam- hället ska kunna utveckla kunskapsbaserade och verkningsfulla insatser. Satsningen redovisas närmare i avsnitt 9.5. Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forsknings- politiska propositionen. Antibiotikaresistens motiverar fortsatt engagemang nationellt och internationellt Regeringen anser att ett brett arbete med att förebygga, identifiera och hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot behöver fortsätta. Antibiotikaresistens är ett globalt hälsohot som regeringen prioriterar högt. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i den nya strategin som regeringen beslutade . För att ska kunna behålla sitt för- hållandevis gynnsamma resistensläge krävs ett fortsatt aktivt och långsiktigt nationellt arbete. Arbetet ska baseras på det engagemang som finns hos flera aktörer inom olika discipliner, sektorer och nivåer. Utöver human- och djur- sidan behöver också sektorer såsom utbildning, forskning, miljö och internationell utveckling engageras (utg.omr. 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel). Regeringens nya strategi lyfter fram det inter- nationella perspektivet av antibiotikaresistens- hotet. spelar en viktig roll i det internationella arbetet och ett fortsatt enga- gemang är motiverat. Det gäller t.ex. stöd till () i genom- förandet av den globala handlingsplanen som antogs av Världshälsoförsamlingen 2015. Ett framsteg är att ett samarbetscenter för WHO har utsetts vid . bidrar även till antibiotikaresistens- arbetet inom EU och det s.k. Agenda (GHSA). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 genomförs ett hög- nivåmöte om antimikrobiell resistens i () generalförsamling. har varit pådrivande för att få till stånd mötet. Hög- nivåmötet utgör en möjlighet att öka medveten- heten på hög politisk nivå och skickar en signal om behovet av åtgärder inom alla berörda sektorer. Högnivåmötet måste följas upp av ett aktivt internationellt arbete med inriktning på att bekämpa antibiotikaresistens och dess konse- kvenser för hälsa och hållbar utveckling världen över. Hälsoundersökningar för att upptäcka ohälsa Hälsoundersökningar är ett viktigt verktyg för att identifiera behov av sjukvård och tidigt kunna hantera eventuella smittskyddsinsatser hos asyl- sökande. Som en följd av flyktingsituationen har trycket ökat på landstingen att genomföra hälsoundersökningar. Regeringen har därför gett och i uppdrag att stödja landstingen i deras arbete med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. har även avsatts till Kommuner och Landsting (SKL) för åtgärder inom området. Regeringen avser att följa dessa insatser som syftar till att effektivisera och förbättra kvaliteten i hälsoundersökningarna. Förekomsten av sjukdomar som kräver vård vid ankomsten till har i stor utsträckning påverkats av upplevelser, trauman (krig, svält och tortyr) och risker som den asylsökande har ex- ponerats för under flykten. Detta tillsammans med separation från familjemedlemmar innebär en ökad risk för psykisk ohälsa. är det i flera delar av landet långa väntetider för sådan vård. Det stora antalet asylsökande som kom till kommer sannolikt öka belastningen på traumacenter för krigs- och tortyrskadade runtom i . Regeringen planerar därför att vidta åtgärder för att öka till- gängligheten av vård och behandling för trauma- tiserade asylsökande och nyanlända. Regeringen föreslår i denna proposition en satsning på om- rådet som uppgår till 2017. –2020 beräknar regeringen att avsätta för satsningen. Fortsatta insatser för att motverka spridning av hivinfektion Läget när det gäller hivinfektion i visar på ett fortsatt behov av insatser både för smittade personer och för grupper med högre risk för att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den nationella strategin för att mot- verka spridning av hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar har funnits och behöver uppdateras bl.a. mot bakgrund av förändringar i det epidemiologiska läget. Regeringen har därför gett Folkhälso- myndigheten i uppdrag att ta fram förslag på en uppdatering av strategin. Grunden för det fort- satta arbetet bör enligt regeringen vara det för- fattningsreglerade ansvar som landsting och kommuner har för att förebygga smittspridning och stödja de smittade och deras anhöriga. Omfattningen och inriktningen på de statliga insatserna inom området bör därför omprövas. Fokus för det statliga åtagandet inom området bör fortsättningsvis främst avgränsas till insatser för att stödja ideella organisationer på nationell, lokal och regional nivå. I samhället behövs en minskad stigmatisering av hivinfektion och ett effektivt förebyggande arbete. I ett kunskapsunderlag från Folkhälso- myndigheten framgår att med en rätt inställd behandling blir virusmängden i blodet för en person med hivinfektion mycket låg. Det är inte tillräckligt känt hur den nya kunskapen om smittsamhet vid behandlad hivinfektion tillämpas inom hälso- och sjukvården. Åtgärder behöver vidtas för att säkerställa att smittade inte åläggs betungande och stigmatiserande för- hållningsregler på grund av begränsad spridning av tillgänglig kunskap inom vården. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att följa upp hur ny kunskap tillämpas i hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdens samlade insatser som rör smittöverföring av hivinfektion ska beaktas och vidare ska även t.ex. in vitro fertilisering för personer med hivinfektion och informationsplikten ingå i uppdraget. Bättre förutsättningar för ökad sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Regeringen avser fortsätta arbetet med att för- bättra samhälleliga och sociala förutsättningar för ökad sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för individen. En viktig utgångspunkt förväntas bli resultaten från den befolknings- studie på området som har fått regeringens uppdrag att genomföra. Bra matvanor och fysisk aktivitet ger bättre hälsa Att främja en god hälsa genom att förbättra människors möjligheter till bra levnadsvanor är en prioriterad fråga för regeringen. Inriktningen på detta arbete är att alla människor oavsett bak- grund ska ges reella möjligheter till bättre lev- nadsvanor i det dagliga livet. och har därför fått i upp- drag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Regeringen anser att detta uppdrag blir viktigt för att föra det hälsofrämjande arbetet framåt. Hälsa ska inte vara en klassfråga. Regeringen anser att det ska finnas bättre möjligheter för alla konsumenter oavsett socioekonomisk eller annan bakgrund och förutsättningar att göra medvetna val av livsmedel. Regeringens stöd till idrottsrörelsen förväntas främja ökad fysisk aktivitet och därmed bidra till en bättre folkhälsa (utg. omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid), liksom insatser för fri- luftsliv (utg. omr. 17) och för att öka cyklandet (utg. omr. 22 Kommunikationer). En samlad strategi för alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel 2016–2020 beslutade regeringen om en ny ANDT-strategi för perioden –2020 (skr. 2015/16:86). I strategin betonas vikten av att tre perspektiv ska genomsyra allt ANDT-arbete. Dessa är jämlikhets-, jämställdhets-, och barn- och ungdomsperspektiven. I strategin betonas även att hälsofrämjande och preventiva åtgärder inom ANDT-området är av största vikt samt att ett strategiskt samlat ANDT-arbete på sam- hällets alla nivåer bidrar till minskad förekomst av alkohol- och narkotikamissbruk, minskat bruk av tobak samt minskad användning av dop- ningspreparat. Arbetet är därför en viktig del i den fortsatta processen för att nå regeringens mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Skarpare åtgärder för minskat tobaksbruk Regeringen vill se ett fortsatt minskat tobaks- bruk. Rökningen behöver reduceras så att det inte längre utgör ett dominerande folkhälso- problem. Regeringen ställer sig därför bakom målet om att nå ett rökfritt . EU:s tobaksproduktdirektiv (2014/40/EU), som genomfördes i , syftar till att göra tobaksprodukter mindre attraktiva. Målgruppen är framför allt ungdomar. Rege- ringens särskilda utredare () har lämnat förslag på ytterligare förebyggande åtgärder i form av exponeringsförbud, krav på neutrala tobaksförpackningar och nya rökfria miljöer på allmänna platser utomhus. Förslagen bereds vidare inom . En restriktiv lagstiftning på alkoholområdet En restriktiv politik med fokus på tillgänglig- hetsbegränsande insatser utgör basen i den svenska alkoholpolitiken. Arbetet för att minska alkoholens skadliga effekter vilar på kunskapen om att insatser bör syfta till att minska total- konsumtionen av alkohol bl.a. genom restriktiv lagstiftning. Systembolagets ensamrätt till detalj- handel med spritdrycker, vin och starköl har ett alkoholpolitiskt syfte genom att begränsa alkoholens tillgänglighet. För att inte riskera själva grunden för Systembolagets ensamrätt och för att möta de utmaningar som finns utreds i vilka förändringar som kan behöva göras avseende distanshandel av alkohol. En promemoria om detta kommer att remitteras . Den svenska alkoholpolitiken utformas i en EU-gemensam kontext. Gränsöverskridande frågor såsom distanshandel, marknadsföring, märkning av alkoholprodukter samt prispolitik utgör frågor som behöver uppmärksammas både nationellt och på EU-nivå. Insatser mot narkotika för en bättre hälsa Regeringen anser att narkotikapolitiken ska vara balanserad och innehålla insatser som både be- gränsar tillgång och efterfrågan och ger förut- sättningar för en jämlik hälsa för hela befolk- ningen. Insatser behöver genomföras för att förebygga narkotikabruk och för att stödja per- soner i missbruk och beroende. Den svenska politiken ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet och i alla delar ha ett hälsofokus. In- satser och stöd behöver riktas till såväl enskilda individer som hela befolkningen. Regeringen ser med oro på den höga narko- tikarelaterade dödligheten. Regeringen har där- för gett i uppdrag att i samverkan med föreslå en åtgärds- plan för ett nationellt utvecklingsarbete med särskild inriktning på att motverka narkotika- relaterad dödlighet. Regeringen anser även att det är viktigt att öka samordningen av arbetet mot dopning i hela samhället. Därför har regeringen gett Folkhälso- myndigheten ett nationellt övergripande samordningsuppdrag att genomföra ANDT- strategin och där ingår dopningsarbetet. Det är av vikt att uppmärksamma dopningsanvänd- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ningen , vilket knyter an till ANDT-strategins insatsområden. Sprututbyte för att minska smittsamma sjukdomar erbjuder endast 4 av 21 landsting sprutut- bytesprogram till personer som injicerar narko- tika och programmet finns i 7 kommuner i : , , , Kristian- stad, , och . Många personer som injicerar narkotika nås inte av verksamheten, varför regeringen anser att det är angeläget att förbättra tillgången till sprutut- byten i hela landet för personer som injicerar droger. Sprututbytesverksamhet har bedömts vara ett effektivt redskap i bekämpningen av smittsamma sjukdomar (såsom exempelvis hiv och hepatiter) och riskbeteenden och rekommenderas såväl av i som av WHO m.fl. Regeringen avser att föreslå vissa ändringar i lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler i syfte att öka tillgängligheten till sådana insatser. Regeringen har därför beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att landstingen blir ensam huvudman för att ansöka om och driva sprututbytes- program samt förslag att åldersgränsen sänks från nuvarande till . Syftet med förslagen är att öka tillgängligheten till dessa verksamheter över hela landet. Vård och behandling vid missbruk och beroende är en viktig del av ANDT-politiken som beskrivs i politikens inriktning i avsnittet om sociala tjänster (se avsnitt 7.8. Insatser för att förebygga spelmissbruk Spelproblem kan orsaka sociala, ekonomiska och hälsomässiga skadeverkningar både för den en- skilde och för anhöriga. har departe- mentspromemorian Förebyggande och behand- ling av spelmissbruk (Ds 2015:48) remitterats och är nu under beredning i . Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra insatser för att före- bygga spelproblem. Uppdraget syftar till att stödja ett effektivt och kunskapsbaserat före- byggande arbete på nationell, regional och lokal nivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1