prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Eleverna behöver mötas av höga för- väntningar och bör få till- gång till alla skolämnen och, om det är relevant, kurser i gymnasieskolan. Gymnasieskolans introduktionsprogram saknar en nationellt fastställd struktur. Huvud- mannens plan för utbildning har därför en viktig funktion i styrningen och organisationen av utbildningen. I planen för utbildningen anger huvudmannen utbildningens syfte, längd och huvudsakliga innehåll. fallstudier (Redovisning av uppdrag om utveckling av introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, 2015) visar att planen för utbildningen i många fall är otydlig. uppföljning av intro- duktionsprogrammen (Introduktionsprogram. 2014) visar att det på mer än åtta av tio skolenheter inte är några elever alls, eller endast en mindre del av de elever som går språkintroduktion, som läser kurser i gymnasie- skolans ämnen. I många fall behöver eleverna få studiehandledning på modersmålet så att deras kunskapsutveckling inte stannar upp. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bedömer i sin rapport (2016) att det finns behov av att utveckla språkintro- duktionen och hur nyanlända ska introduceras i svensk gymnasieutbildning. Skolinspektionen bedömer i sin rapport för asyl- sökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd (2015) att det i flera kommuner saknas kompetens att utföra uppdraget till fullo. Enligt de kommuner som besökts är det delvis en fråga om att det är svårt att göra nödvändiga rekryteringar eftersom det är svårt att hitta lämpliga sökande. Detta gäller t.ex. modersmåls- lärare och studiehandledare på modersmålet. Målet för verksamhetsområdet är att svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla unga kvinnor och män i gymnasie- skolan ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasie- skolan ska ge unga kvinnor och män en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Gymnasieskolans resultat har redovisats ovan utifrån ett antal indikatorer och bedömnings- grunder. Den bild som de ger av måluppfyllelsen och som presenteras närmare nedan visar på vissa fortsatta utmaningar inom svensk gymnasieutbildning. Elever på högskoleförberedande program respektive yrkesprogram En intention med de förändringar som gjordes inom gymnasieskolan 2011 var att skapa en större tydlighet i gymnasieskolans studievägar. En sådan större tydlighet finns i den bestämda tudelningen mellan yrkesprogram och högskole- förberedande program. Yrkesprogrammen är inriktade mot olika delar av arbetslivet och de högskoleförberedande programmen är avsedda att ge en bred grund för vidare studier. Utveckl- ingen av elevernas intresse i valen mellan de två programtyperna visar att det har skett en trendmässig minskning av andelen elever som söker yrkesprogram, till förmån för andelen elever som söker högskoleförberedande program. Detta innebär att eleverna 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 koncentreras mot de program som erbjuder mer generella kompetenser. Utvecklingen mot en alltmer ojämn fördel- ning, sett till antalet elever, mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program kan bero på en kombination av olika faktorer. En faktor kan vara attityder till olika slags utbildningar och yrken, som påverkar både ungdomar och föräldrar inför gymnasievalet. Enligt flera studier förekommer negativa inställningar till yrkespro- gram när de relateras till högskoleförberedande program. I en intervjustudie som Statens skol- verk genomförde 2013 framgick att elever har uppfattningen att majoriteten väljer högskole- förberedande program därför att dessa program ger en bred utbildning och en bra grund för att senare kunna välja inriktning för högre studier och arbetsliv. En annan orsak till att allt fler av eleverna söker sig till breda, mer generellt inriktade pro- gram, kan vara bristfällig information om olika utbildningsalternativ och vad de innebär. Skol- verket konstaterar att själva tudelningen också har inneburit en tudelning av informationen om programmens innehåll. I den information som tillhandahålls om gymnasieskolan särskiljs ofta gymnasieskolan i två separata delar. Den distinkta uppdelningen kan dessutom bidra till att göra gymnasievalet till en fråga om yrkesprogram eller högskoleförberedande pro- gram, snarare än ett initierat val mellan de olika separata programmen. Givet dagens tudelade struktur för gymnasieskolan förordar bl.a. Skol- verket att eleverna behöver ges förbättrade för- utsättningar för medvetna studie- och yrkesval. Problem med yrkesutbildningens attraktionskraft och kvalitet Yrkesutbildningens kvalitet kan värderas ur flera perspektiv, t.ex. elevernas fullföljandegrad, elevernas kunskapsnivåer i form av resultat på nationella prov, betygsnivåer, andel elever som tar examen eller likvärdighet vad gäller tillgång till utbildning och utbildningarnas innehåll. har granskat skolors arbete med att förebygga studieavbrott på yrkes- program (rapport 2015:04). Myndigheten har identifierat ett antal framgångsfaktorer för att förebygga studieavbrott. Bland annat behöver förtroendefulla relationer mellan elever och lärare byggas upp för att förebygga avbrott. Vidare behöver lärare arbeta tillsammans i högre grad för att identifiera elevernas behov och gemensamt definiera lämpliga stödinsatser. Yrkesutbildning syftar till att förbereda för arbetslivet och därför kan kvaliteten även värderas i andra avseenden, t.ex. graden av etablering på arbetsmarknaden efter utbildning, hur snabbt etableringen går och om eleverna återfinns inom målyrket. En annan viktig aspekt handlar om matchningen mellan utbildningars innehåll och kompetenskraven på arbets- marknaden samt balansen mellan volymen av elever och behoven på arbetsmarknaden. har fått i uppdrag att löpande följa upp elevernas etablering på arbetsmarknaden. Upp- följningen av etableringen på arbetsmarknaden för den första årskullen i den reformerade gym- nasieskolan är ännu inte genomförd. Yrkesutbildning på gymnasial nivå har stor betydelse för den nationella och regionala kompetensförsörjningen. Det råder dock stor brist på yrkesutbildade personer inom delar av arbetslivet. I Svenskt Näringslivs återkommande rekryteringsenkät framkommer att fyra av tio företag tvingas skjuta upp en planerad expansion på grund av svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens. Även och Arbetsförmedlingen beskriver brist på yrkes- utbildad personal. Därför är det allvarligt att ungdomars intresse för gymnasial yrkesutbild- ning fortsätter att minska. Det minskande intresset kan även leda till att ungdomars etablering på arbetsmarknaden för- svåras. Elever som väljer ett högskoleför- beredande program men som efter gymnasie- skolan inte vill studera vidare, riskerar att vara sämre förberedda för arbetslivet än om de gått ett yrkesprogram. I den samlade redovisningen och analysen av yrkesutbildningsområdet (U2015/04937/GV) konstaterar att det pågår en rad in- satser för att stärka kvaliteten i yrkesutbild- ningen. Myndigheten gör bedömningen att in- satserna har tagits emot väl. Intresset för yrkesutbildning har minskat . inleddes ett sam- arbete med parterna på arbetsmarknaden för att höja både yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. påpekar att det behövs långsiktighet och samarbete mellan skola och arbetsliv när det gäller arbetet med att höja yrkesutbildningars status. Regeringen delar denna bedömning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nyanlända elever behöver bättre förutsättningar att bli behöriga till ett nationellt program Med det ökade antalet nyanlända elever i gym- nasieskolan behöver huvudmän utöka sin kapacitet att undervisa fler elever och ha bered- skap för att ge nyanlända elever förutsättningar att klara sina gymnasiestudier. Detta är en stor utmaning, särskilt för de huvudmän som har liten eller ingen erfarenhet av nyanlända elever . Elevsammansättningen på språk- introduktion med bl.a. en stor andel ensam- kommande barn och unga medför också att huvudmännen behöver stärka sin kompetens att möta behoven hos en elevgrupp med varierande skolbakgrund och olika behov av stöd. Det är av yttersta vikt att nyanlända elever får goda förutsättningar att bli behöriga till ett nationellt program, snabbt komma i gång med ett nationellt program eller en annan utbildning och i förlängningen förbättrar sina möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Bättre för- utsättningar att ta sig vidare från språkintro- duktion till ett nationellt program ges med en inledande bedömning av elevernas kunskaper, höga förväntningar och snabb tillgång till alla skolämnen och, om det är relevant, kurser i gymnasieskolan. Introduktionsprogrammen utformas till stor del lokalt av skolhuvud- mannen. De kan därför se mycket olika ut hos olika huvudmän eller skolor. Hur huvudmannen väljer att bygga upp sin organisation kring språkintroduktion får därför stor betydelse för utbildningens kvalitet och för vilka förutsätt- ningar varje elev får för sina studier. De val huvudmannen gör kring elevmottagande, kart- läggning av kunskaper, lokaler, resurser, studie- och yrkesvägledning, lärarkompetens m.m. får konsekvenser för hur elevens väg från på språkintroduktion och framåt ser ut. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den offentligt finansierade vuxenutbildningen består framför allt av vuxenutbild- ning (komvux), inklusive utbildning i svenska för invandrare (sfi), särskild utbildning för vuxna (särvux), , vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Av dessa utgör skolformerna komvux och särvux kommunernas vuxenutbildning. Komvux och särvux delas upp i grundläggande nivå, som kan sägas motsvara respektive grundsärskolan, och gymnasial nivå, som kan sägas motsvara gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. upphörde sfi som egen skolform och blev i stället en del av skolformen komvux. Sfi presenteras dock i det följande som en egen skolform eftersom uppgifterna framför allt avser 2015. Uppgifterna avseende kostnader för komvux, särvux och sfi 2015 bygger på preliminär statistik. Resultat, resultatindikatorer och statliga in- satser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för samtliga skolformer. Vissa resultat och in- satser som är gemensamma för flera skolformer redovisas i avsnitt 3 Förskola och grundskola. Resultatredovisning avseende och vissa kompletterande utbildningar finns i avsnitt 6. Folkbildningens anslag och resultat- redovisning återfinns under utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Målen som har fastslagit för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompe- tens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxen- utbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och sam- hällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsätt- ningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som har fått minst utbildning ska prioriteras. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma måluppfyllelsen i de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. vuxenutbildning (komvux) –Antal heltidsstuderande. –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andel som fortsätter en påbörjad kurs . (En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs .) –Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. –Sysselsättning efter avslutade studier. Särskild utbildning för vuxna (särvux) –Antal elever, dvs. personer, som deltagit i en eller flera kurser . Utbildning i svenska för invandrare (sfi) –Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . –Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. –Sysselsättning efter avslutade studier. –Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet, men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. vuxenutbildning (komvux) Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. Varje kommuninvånare som är bosatt i landet har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå fr.o.m. andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunerna ska även erbjuda komvux på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda ut- bildning som svarar mot efterfrågan och behov. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå och som har examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan har rätt att delta i utbildningen för att uppnå grundläggande be- hörighet till högskolan. Indikator: antal heltidsstuderande Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför omräknas här elever till heltidsstuderande. Antalet heltids- studerande uppgick till ca 94 500. Det innebär att antalet heltidsstuderande minskat med 4 200, , jämfört med föregående år (se diagram 5.1). Diagram 5.1 Heltidsstuderande i komvux 2010–2015 Totalt fanns det ca 214 800 elever i komvux , vilket är en minskning med 0,5 pro- cent jämfört med föregående år. Antalet elever motsvarar av befolkningen i åldern 20–, vilket är samma andel som 2014. Av eleverna i komvux 2015 studerade 175 000 elever på gymnasial nivå och 40 000 elever på grund- läggande nivå. Antalet elever som studerade på gymnasial nivå minskade med 3 000 jämfört med medan antalet elever som studerade på grundläggande nivå ökade med 2 000. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.2 Elever i komvux 1994–2015 Diagram 5.3 Kursdeltagare i komvux 1994–2015 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Andelen utrikes födda elever i komvux har ökat . var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2014 då motsvarande andel var . Andelen utrikes födda var 2015 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. Elevernas medianålder var 2015, samma som de före- gående fem åren. Högst medianålder, , hade eleverna på grundläggande nivå. Medianåldern för eleverna på gymnasial nivå var . Av samtliga elever i komvux 2015 var under . På grundläggande respektive gymnasial nivå var andelen elever respektive . En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genom- strömning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det ca 757 500 kursdeltagare 2015, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Komvux får endast bedrivas med en kommun eller ett landsting som huvudman. Däremot finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. studerade av kursdel- tagarna hos en annan anordnare än en kommun eller ett landsting, vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. Andelen upphandlad verksamhet har ökat med . Inom komvux på grundläggande nivå läste eleverna i genomsnitt 2,3 kurser 2015 och inom komvux på gymnasial nivå 3,8 kurser. Liksom var kursen svenska som andraspråk, som lästes av av kursdeltagarna, den vanligaste kursen på grundläggande nivå följd av engelska, som lästes av av kursdel- tagarna. Inom komvux på gymnasial nivå var orienteringskursen den vanligaste kursen och lästes av följd av kurserna engelska 6 respektive hälsopedagogik. Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2015 slutförde sin kurs, medan fortsatte sina studier . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2011–2015 Fortsätter Slutfört Avbrutit Fortsätter Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick till 24,1 pro- cent, vilket är en något högre andel än föregå- ende år. Andelen avbrott skiljde sig mycket mellan olika kurser (36,i svenska jäm- fört i svenska som andra- språk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2015, en något högre andel än 2014. Andelen som slutförde sin kurs 2015 var , medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2015 något högre än bland studerande födda i , jämfört . Utrikes födda kursdeltagare slutförde utbildningen i något lägre grad än kursdeltagare födda i , respektive . Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2015 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2015 fick kursbetyg enligt kursplaner som gäller för kurser som påbörjats före , fick lägst betyget Godkänt. För kursdel- tagare inom komvux på grundläggande nivå publiceras endast betygsstatistik för de kursdel- tagare som 2015 fick kursbetyg enligt kursplaner som tillämpas fr.o.m. och av dessa fick lägst betyget E. Diagram 5.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2010– 2015 Siffror avser kursdeltagare med kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. . samlar in uppgifter om slutbetyg och examen från gymnasial vuxenutbildning inom komvux. Syftet med att skaffa sig ett slutbetyg eller en examen från komvux på gymnasial nivå är ofta att man ska bli behörig till eftergymnasiala studier. Behörighet till sådana studier kan även uppnås på andra sätt, t.ex. genom studier på allmän kurs i folkhögskolan. fick drygt 7 100 elever ett slutbetyg eller en examen från gymnasial vuxenutbildning. Det innebär att av eleverna som studerade inom gymnasial vuxenutbildning fick ett slutbetyg eller en examen . Drygt tre fjärdedelar av eleverna som fick ett slutbetyg eller en examen var födda i . Indikator: sysselsättning efter avslutade studier publicerade en rapport om sysselsättning efter avslutade studier inom komvux och sfi (U2015/05652/GV). Rapporten visar att sysselsättningen efter avslutade studier inom komvux varierar bero- ende på inriktning och omfattning av studierna. Arbetsmarknadsetableringen var generellt relativt hög bland dem som läst en yrkesutbild- ning. De elever som i högst utsträckning var etablerade på arbetsmarknaden , efter avslutade studier, var de som hade läst mot- svarande inriktning mot vård och omsorg. Även elever med inriktning mot el och energi, barn och fritid samt bygg och anläggning hade i hög grad en anknytning till arbetsmarknaden. De elever som hade läst huvudsakligen teoretiska kurser var de som i lägst utsträckning var etablerade på arbetsmarknaden. Däremot var det vanligast i denna grupp att fortsätta med hög- skolestudier. Totalt sett var etableringsstatusen 2012 bland de komvuxelever som ingick i under- sökningen följande: hade en etablerad ställning, en osäker ställning och en svag ställning på arbetsmarknaden efter avslutade studier. Vidare studerade på högskola, bedrev övriga studier och återfanns i kategorin för dem som varken studerar eller arbetar. De olika stegen av etableringsstatusen definieras på följande sätt i rapporten: Etablerad ställning på arbetsmarknaden – Arbetsinkomst på , sysselsatt enligt syssel- sättningsregistrets definition (), inga händelser som indikerar arbetslöshet och inga händelser som indikerar arbetsmarknads- politiska åtgärder som inte är att betrakta som sysselsättning. Osäker ställning på arbets- marknaden – Arbetsinkomst på och . Vid inkomst av aktiv näringsverksamhet gäller ingen nedre inkomstgräns. Svag ställning på arbets- marknaden – Arbetsinkomst eller arbetsinkomst på och förekomst av heltids- arbetslöshet eller arbetsmarknadspolitiska åtgär- der som överstiger . Varken arbete eller studier – Avsaknad av arbetsinkomst aktuellt år och inte klassificerad som studerande. Hög- skolestudier – Registrerad på högskolans grund- utbildning vårterminen eller och erhållit någon form av studieersättning . Övriga studier – Erhållit någon form av studieersättning omfattande mer än under aktuellt år. För information om sysselsättning efter av- slutade studier inom utbildning i svenska för invandrare, se avsnittet Utbildning i svenska för invandrare (sfi) nedan. Särskild utbildning för vuxna (särvux) Kommunerna ska tillhandahålla särvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. En vuxen person med ut- vecklingsstörning som är bosatt i landet har rätt att delta i särvux på grundläggande nivå fr.o.m. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge och har förut- sättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunerna ska även erbjuda särvux på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda ut- bildning som svarar mot efterfrågan och behov. Indikator: antal elever Totalt studerade 4 083 elever i särvux , vilket var 162 elever färre än föregående år. Av eleverna var kvinnor och 51 pro- cent män. Männen var också i majoritet inom särvux på träningsskolenivå, män jämfört kvinnor. var det något fler kvinnor än män som deltog i särvux på grundsärskolenivå, kvinnor och män. Inom särvux på gymnasie- särskolenivå var andelarna kvinnor och män. Diagram 5.6 Elever i särvux, ht 2011–ht 2015 Antalet elever per undervisningsgrupp /16 varierade kraftigt mellan kommunerna, från en elev till tio elever. Medianvärdet var 2,8 vilket är i nivå med föregående läsår. Medel- åldern i särvux var . Bidrag för studier inom särvux kan lämnas till deltagarna av Specialpedagogiska skolmyndig- heten som fördelar ett särskilt statsbidrag för denna grupp studerande. Bidraget har införts eftersom studier inom särvux inte är studie- medelsberättigande. Statsbidrag lämnades med till 172 personer, vilket var en minskning jämfört med då fördelades till 179 personer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 de 172 personerna som fick bidrag 2015 var 80 kvinnor och 92 män. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grund- läggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar utbildningen till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdig- heter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som har rätt att delta i utbildningen. En person har rätt att delta fr.o.m. andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombineras med exempelvis arbetslivsorientering, praktik eller annan utbild- ning. Indikator: antal elever