prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Förslag till statens budget Försvar och samhällets krisberedskap Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ......................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Det militära försvaret ................................................................. Mål för det militära försvaret .................................................................... Beredskapskredit för totalförsvaret .......................................................... Bedömningsgrunder och indikatorer......................................... Analys och slutsatser .................................................................. Försvarsmaktens operativa förmåga .......................................... Beredskap och operativ verksamhet .......................................... Materiel- och logistikförsörjning............................................... Forskning och utveckling........................................................... 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ................................... 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt ............................ 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar .......................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 1:4 Forskning och teknikutveckling .......................................... 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 59 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ............................... 1:7 Officersutbildning m.m. ....................................................... 1:10 Nämnder m.m. .................................................................... 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor Mål för samhällets krisberedskap............................................................... 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. .................................... 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ...................................................... 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... Analys och slutsatser................................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Underindelning av utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt myndigheter vars verksamhet helt eller delvis finansieras inom utgiftsområdet................................................................ Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 6 Försvar och Personella förändringar i Försvarsmakten ................................................ Personalkostnader i Försvarsmakten ........................................................ Andelen bemannade befattningar inom stridskrafterna ................. Anslagsförbrukning för 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt ... Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ................... Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel ...................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och Redovisning av vidmakthållande och avveckling ..................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Förbandsverksamhet ....... Anslagsutveckling 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt ............ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Försvarsmaktens Anslagsutveckling 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar .......... Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel .............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel Redovisning av anskaffningar.................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Anskaffning av materiel Anslagsutveckling 1:4 Forskning och teknikutveckling .......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Forskning och Anslagsutveckling 1:5 Statens inspektion för Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Statens inspektion för Anslagsutveckling 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet............... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Totalförsvarets Anslagsutveckling 1:7 Officersutbildning m.m. ...................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Officersutbildning m.m.61 Anslagsutveckling 1: 8 ........................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Totalförsvarets Anslagsutveckling 1:10 Nämnder m.m. .................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Nämnder m.m. ............ Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. ............................................ Anslagsutveckling 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen........................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Försvars- Antal omkomna i bränder .......................................................................... Kostnader och intäkter för 2013–2015 ........................................... Olje- och kemskyddsoperationer 2011–2015 ........................................... Anmälda brott och utfärdade böter 2011–2015........................................ Genomsnittlig utredningstid –2015................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020, för 2:1 .......... Anslagsutveckling 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ..................................................... Anslagsutveckling 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. .................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Ersättning för Anslagsutveckling 2:4 Krisberedskap ........................................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap ..................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Krisberedskap ................ Anslagsutveckling 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal...................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:6 Ersättning till SOS för alarmeringstjänst enligt avtal ................................ Anslagsutveckling 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .88 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:8 Statens haveri- Utgiftsutveckling inom område Strålsäkerhet.......................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 95 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:1 Strålsäkerhets- Utgiftsutveckling inom område Elsäkerhet ............................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 4:1 ........ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Diagram 3.1 Andel befattningar i insatsorganisationen, exkl. hemvärn, med Diagram 3.2 Gångtimmar per fartygstyp........................................................................ Diagram 3.3 Producerade flygtimmar JAS 39 ................................................................ Diagram 3.4 Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens målbild och planering .... Diagram 3.5 Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens målbild och planering .... Antal sökande till grundläggande militär utbildning................................ Fördelning av medel från anslag 2:4 2015 ................................................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2014:27) P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (avsnitt 3.2), 2.godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2028 som riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.5.1), 3.godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2028 som riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.5.3), 4.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 19 för att tillgodose behov av rörelsekapital (avsnitt 3.5.11), 5.bemyndigar regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 (avsnitt 3.5.12), 6.bemyndigar regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare investeringar (avsnitt 4.4.6), 7.godkänner investeringsplanen för krisberedskap –2020 som riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps investeringar (avsnitt 4.4.6), 8.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt tabell 1.1, 9.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 2 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap För att återspegla den verksamhet som finansieras från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, har regeringen valt att i budgetpropositionen gruppera utgiftsområdets verksamhet i tre underindelningar: Försvar (anslag 1:1 till 1:12), Samhällets krisberedskap (anslag 2:1 till 2:8), Strålsäkerhet och Elsäkerhet (anslag 3:1 och anslag 4:1). Figuren nedan visar fördelningen i de tre undergrupperna samt hemvisten för de myndigheter vars verksamhet helt eller delvis finansieras inom utgiftsområde 6 . Tabell 2.1 Underindelning av utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt myndigheter vars verksamhet helt eller delvis finansieras inom utgiftsområdet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Totalt för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition . Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och ink luderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. De övergripande målen för vår säkerhet är att värna samhällets funktionalitet och att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättsäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rksr. 2008/09:292). Hävdandet av vårt lands suveränitet är en förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. har beslutat att (prop. 2014/15:109 avsnitt 5.2, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig, –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp samt –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. De krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat om upphörde vid utgången av 2015. Det mål som beslutat om för det militära försvaret gällde till och med utgången av 2015: att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140 avsnitt 5.1, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta skulle ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig samt, –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Försvarsmakten skulle ha en operativ förmåga som möjliggjorde omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga skulle uppnås enskilt och tillsammans med andra. Resultatredovisningen görs i huvudsak mot de mål och krav som gällde . De mål som regeringen angivit och som förtydligades i budgetpropositionen , delas in i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen –att minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet, –att värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och konsekvenser av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbete utgör också en utgångspunkt för arbete med det civila försvaret. Civilt försvar är den verksamhet som myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda, företag och föreningar m.fl. vidtar i fredstid i form av beredskapsplanering och civil verksamhet som behövs under krigsförhållanden. har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 målet för det civila försvaret ska vara att –värna civilbefolkningen, –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och –bidra till Försvarsmakten vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Målet för skydd mot olyckor är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet bereda människors liv, hälsa, egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 3.1Mål för det militära försvaret har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig, –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, –försvara mot incidenter och väpnat angrepp samt –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen har angett (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår säkerhet och målen för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: –upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp, –främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, –upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och, i enlighet med internationell rätt, värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta och –med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att de krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat upphörde vid utgången av 2015. I enlighet med beslut intog Försvarsmakten den nya organisationen . Det mål som beslutat om för det militära försvaret gällde till och med utgången av 2015: att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta skulle ske genom att: P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig samt –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Försvarsmakten skulle ha en operativ förmåga som möjliggjorde omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga skulle uppnås enskilt och tillsammans med andra. Resultatredovisningen görs i huvudsak mot de mål och krav som gällde . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen fick nyttja en kredit i på högst 40 000 000 000 Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att utnyttja en kredit i har den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter den olagliga annekteringen av och agerande i övrigt bestått utan synbar förbättring. Den ryska militära förmågan har också fortsatt att utvecklas och har manifesterats i bl.a. övningsverksamheten. Rysk militär aktivitet är fortsatt utmanande i närområde kombinerat med anti-västlig retorik. Den ryska retoriken gällande användning av kärnvapen är särskilt oroväckande. Påverkansoperationer och cyberattacker är också en del av den försämrade säkerhetspolitiska situationen som måste förhålla sig till. Regeringen kan konstatera att den viktiga politiska enigheten att principfast möta det ryska agerandet inom EU och över har bestått och bedöms ha påverkat och dess handlingsmöjligheter. Den säkerhetspolitiska situationen i har också påverkats negativt av konflikten i . Det ryska militära ingripandet i konflikten gav prov på förmågan och viljan att snabbt förflytta, om än begränsade, militära resurser utanför det egna närområdet och uppnå strategisk överraskning. Behovet av att stärka militära förmåga och våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är alltjämt stort. Denna utveckling bedöms fortsätta. Regeringens redovisning utgår från följande bedömningsgrunder: –Försvarsmaktens operativa förmåga –Beredskap och insatser –Materiel- och logistikförsörjning –Forskning och utveckling P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 De resultatindikatorer som används är följande: –Andelen befattningar som har tillgänglighet –Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens planering och målbild –Bemanningen inom stridskrafterna –Materielförsörjningskostnader i förhållande till fakturerade intäkter från kunder. Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning Källa: Försvarsmakten. Beloppen i tabellen är avrundade till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 I tabell 3.1 redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelad på produktgrupper, enligt Försvarsmaktens redovisning. Produktgruppen övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Av tabellen kan bl.a. utläsas anslagsförbrukning per stridskraft. Jämfört med 2014, inom parantes, har förbrukningen på anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökat något, för arméförbanden (), marinförbanden (), flygvapenförbanden (), logistikförbanden () och hemvärnsförband- och nationella skyddsstyrkorna (). Anslagsförbrukningen för lednings- och underrättelseförbanden har sjunkit något jämfört med då den uppgick till . Försvarsmaktens samlade operativa förmåga har i stort sett varit oförändrad även om enskilda krigsförband ökat sin krigsduglighet, bl.a. som följd av en ökad övningsverksamhet. Bedömningen utgår från den värdering som sker på såväl krigsförbandsnivå som operativ nivå, vilken myndigheten redovisar för regeringen. Sådana värderingar är alltid behäftade med osäkerheter. Osäkerheterna bedöms dock inte vara så stora att de väsentligt påverkar regeringens samlade bedömning av Försvarsmaktens operativa förmåga. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten i fredstid löst uppgifter såväl nationellt som internationellt med god kvalitet. Det finns ett antal allvarliga begränsningar inte minst vid höjd beredskap och då ytterst vid ett väpnat angrepp mot . De största bristerna finns vid operationer i högre konfliktnivåer men även avseende uthållighet vid längre operationer i lägre konfliktnivåer. har den säkerhetspolitiska situationen och ökade militära verksamheten i närområdet ökat kravet på försvarsförmåga som inriktas mot den nationella försvarsdimensionen, vilket ökar allvaret i och konsekvenserna av de brister som finns i den operativa förmågan. Försvarsmakten har haft förmåga att främja svensk säkerhet genom nationella operationer. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet respektive att värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Vissa begränsningar har funnits, bl.a. avseende uthållighet vid långvariga påfrestningar. Begränsningar har funnits i förmåga att möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett snabbt och allvarligt försämrat omvärldsläge. Försvarsmakten har haft begränsningar i förmågan att ta emot militärt stöd. Begränsningarna kvarstår sedan föregående år. Regeringen bedömer att Försvarsmakten, även om det inte är en dimensionerande uppgift, har haft förmåga att lämna stöd till det övriga samhället och till andra myndigheter. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft förmåga att genomföra internationella insatser. Vidare har Försvarsmakten vid deltagandet i internationella insatser haft förmåga att bedriva omvärldsbevakning för att upptäcka och identifiera hot. Enligt den försvarspolitiska inriktningen skulle Försvarsmakten ha förmåga att utveckla det militära försvaret för att över tiden anpassa det till förändrade hot, krav och förutsättningar.