prop · H30388 · 2016-02-16 00:00:00 — Samtliga länsstyrelser svarade på enkäten. Enkäten innehåller detaljerade frågor om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Resultaten av enkäten bör tolkas med viss försiktighet eftersom svaren delvis bygger på självskattningar. Analysen av enkätsvaren har fördjupats genom intervjuer med länsstyrelserna i , , , , och . MSB har på begäran sammanställt underlag om länsstyrelsernas tillsynsarbete enligt LSO. Därtill har intervjuat tjänstemän vid MSB. Vidare har sammanställt och analyserat kostnader och intäkter samt rapporterade arbetade timmar för krisberedskap, skydd mot olyckor och civilt försvar. Uppgifterna har hämtats från länsstyrelsernas gemensamma ekonomisystem. För att granska regeringens styrning av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete har uppföljning av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete granskats. har även genomfört intervjuer på de departement som ansvarar för länsstyrelserna och för samordningen av samhällets krisberedskap, det vill säga och . I kapitlen 2–4 behandlas respektive revisionsfråga enligt avsnitt 1.2. I rapporten ingår sju elektroniska bilagor som finns tillgängliga på webbplats. Bilaga 1 innehåller förklaringar till centrala begrepp och termer, bilaga 2 beskriver en modell för hur det regionala krisberedskapsarbetet bör utvecklas och fungera, bilaga 3 innehåller bakgrundsinformation om länsstyrelsernas ansvar för och finansiering av krisberedskapsarbetet, bilaga 4 innehåller iakttagelser om krisledningsplaner och tjänsteman i beredskap, bilaga 5 innehåller iakttagelser om personal och kompetens, bilaga 6 innehåller en sammanställning av svaren i enkät till länsstyrelserna, bilaga 7 innehåller tabeller och diagram baserade på länsstyrelsernas ekonomisystem, tidrapportering och regleringsbrev. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR 2Länsstyrelsernas effektivitet och långsiktighet Detta kapitel belyser den första granskningsfrågan: Bedriver länsstyrelserna ett effektivt och långsiktigt krisberedskapsarbete? 2.1Samverkan, samordning och stöd Av länsstyrelseinstruktionen framgår att länsstyrelserna ska vara sammanhållande för krisberedskapen inom sina geografiska områden och verka för samordning och gemensam inriktning av de åtgärder som behövs före, under och efter en kris.12 Samverkan, samordning och stöd är inga isolerade uppgifter utan ingår i större eller mindre utsträckning i de flesta av länsstyrelsernas krisberedskapsuppgifter, exempelvis risk- och sårbarhetsanalyser, uppföljning av kommunernas krisberedskapsarbete, tillsyn enligt LSO samt extern utbildnings- och övningsverksamhet. Flera länsstyrelser ger på olika sätt uttryck för att samverkan, samordning och stöd utgör grunden för att krisberedskapsarbetet fungerar väl och att det hör till kärnuppgifter. Enligt många länsstyrelser är satsningar på stöd och samverkan effektivt för att utveckla en god krisberedskap i länen. Samordning förutsätter en nära och kontinuerlig dialog med och mellan länets krisberedskapsaktörer, vilket flera länsstyrelser beskriver att de har.13 Bland de viktigaste aktörerna ingår kommunerna, landstingen, räddningstjänsterna och polisen. Betydelsen av samverkan framgår även i arbetet med att ta fram gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörning.14 1254 § förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. 13Intervjuer med i län till , i , i län , i 2015-05- 19, i och i . 14MSB, Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar, 2014. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Länsstyrelserna beskriver uppgiften att åstadkomma en gemensam inriktning och effektiv resursanvändning som viktig men svår att utföra, eftersom länsstyrelserna inte bestämmer eller ansvarar över någon annan aktör. 2.1.2Flera former för samverkan Länsstyrelserna deltar i och driver flera nätverk för samverkan både med andra länsstyrelser och med olika krisberedskapsaktörer i det egna länet. Det förekommer också att kommuner driver regionala samarbeten. Det gäller framför allt stora kommuner, som i vissa fall har mer resurser och mer personal för krisberedskap än i länet.15 I Nordsam, Ösam och Sydsam samverkar länsstyrelser med varandra i krisberedskapsfrågor. Gemensamma övningar och utbildningar arrangeras och samverkansorganen beskrivs som bra fora för arbete och erfarenhetsutbyte.16 Samverkansområdet geografiskt områdesansvar (SOGO) är en samarbetsform som består av MSB, Lantmäteriet och samtliga länsstyrelser. Gruppen samverkar med Försvarsmakten, SKL samt representanter för enskilda kommuner och landsting. En annan samverkansform mellan länsstyrelserna är försvarsdirektörsnätverket vilket består av chefer eller funktionsansvariga för krisberedskapen. har ett regionalt råd för skydd mot olyckor och krisberedskap. Råden hanterar mer strategiska frågor och består av deltagare från berörda organisationer i respektive län. Flera länsstyrelser har även nätverk för operativa frågor inom länet. Här avhandlas vad som händer i länet, vilka utbildningar och övningar som kan och bör anordnas och hur man kan samverka i dessa. I län finns exempelvis T-Sam som leds av beredskapsdirektör och som består av representanter från kommunala räddningstjänster, kommuner, polismyndigheten och . 2.1.3Länsstyrelserna bedömer att de fullgör sina uppgifter avseende samverkan och samordning Så gott som alla länsstyrelser bedömer att de utfört sina ålagda uppgifter avseende samverkan och samordning enligt länsstyrelsernas geografiska 15Intervju med handläggare för krisberedskap vid Kommuner och Landsting . 16Intervjuer med i , i och i 215-05-18. Länsstyrelserna baserar sina bedömningar på att de prioriterar arbetet med samverkan och samordning.17 Förutsättningarna för att bedriva samverkan och samordning enligt det geografiska områdesansvaret beskrivs också av länsstyrelserna som goda. Det verkar inte råda någon brist på samverkansmöjligheter och länsstyrelserna anger själva att de på ett övergripande plan har de resurser och den kompetens som behövs för att etablera och driva samverkan. 2.1.4Kommuner och landsting efterfrågar mer stöd från länsstyrelserna Många kommuner efterfrågar stöd från länsstyrelserna, framför allt vad gäller övningar och utbildningar (se även avsnitt 2.5.4). Granskningen indikerar också att kommuner uppfattar att de inte fått tillräckligt stöd i sitt arbete, vare sig av länsstyrelserna eller av MSB. Kommuner som intervjuats i granskningen vittnar också om behov av hjälp för att prioritera insatserna inom krisberedskapsområdet.18 Under ett möte med för kommuners krisberedskap framkom att 8 av de 19 kommuner som var representerade på mötet i någon utsträckning vände sig till länsstyrelserna för stöd men att större kommuner och grannkommuner ofta är mer naturliga samarbets- och samverkanspartners. Det är i praktiken en fråga om vem som kan bidra med efterfrågad kompetens och resurser.19 2.2Regionala risk- och sårbarhetsanalyser Alla myndigheter ska sammanställa en RSA.20 Länsstyrelsernas RSA handlar både om den egna myndigheten och länet. I detta arbete ingår att systematiskt identifiera, analysera och dokumentera om det finns hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området samt att bedöma hur sårbar verksamheten är för dessa. Analysen ska även beakta förmågan att hantera mycket allvarliga situationer inom ansvarsområdet. Arbetet ska anpassas till myndighetens behov och övriga förutsättningar.21 17Intervjuer med i , i 2015- 05-19, i län och i . 18Intervju med tjänstemän vid , och kommuner samt räddningstjänsten Nerikes Brandkår . 19Möte med för kommuners krisberedskap (NKK) . 209 § tredje stycket förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Vissa myndigheter ska även lämna en redovisning till och . 213 § MSB:s föreskrifter om statliga myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser MSBFS 2015:3; motsvarande skrivning fanns tidigare i MSBFS 2010:7. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Länsstyrelsernas RSA:er ska kunna användas som underlag både för egna och andra aktörers krisberedskapsåtgärder.22 Enligt MSB har de två syften, dels att utgöra underlag för den egna organisationen och dess ansvarsområde, dels att bidra till en samlad riskbild för hela samhället. RSA:erna syftar till att öka medvetenhet och kunskap hos beslutsfattare och verksamhetsansvariga om de hot, risker och sårbarheter som kan finnas inom det egna verksamhetsområdet samt till att skapa ett underlag för den egna planeringen. Underlaget är dessutom en informationskälla till medborgare och anställda. Enligt MSB bidrar analyserna till att minska samhällets sårbarhet och öka förmågan att hantera kriser och extraordinära händelser; därför är det viktigt att det underlag som olika aktörer lämnar in håller god kvalitet.23 2.2.1Risk- och sårbarhetsanalyserna uppfyller de formella kraven I stort sett alla länsstyrelser samt MSB bedömer att länsstyrelserna utfört sina ålagda uppgifter när det gäller att sammanställa RSA:er.24 Bedömningarna grundar sig på att länsstyrelserna fullföljt den del av uppgiften som kan betecknas som ett rapporteringsuppdrag, det vill säga att ta fram ett dokument vars innehåll följer regelverket och som tagits fram och levererats i tid.25 MSB:s föreskrifter för RSA:er avser bara vilka rubriker som rapporten ska innehålla. Aspekter som rör analysernas kvalitet, djup, detaljnivå och användbarhet är inte reglerade, utan det är upp till länsstyrelserna att bedöma analysernas kvalitet och omfattning. 2.2.2Den praktiska användningen av risk- och sårbarhetsanalyser varierar RSA:er ska fungera som användbara underlag vid krisberedskapsarbetet, exempelvis vid val av övningar och stödinsatser samt som underlag i samverkan med länets krisberedskapsaktörer. Alla länsstyrelser använder sina RSA:er men flera beskriver användningen som ganska begränsad. Några menar att analyserna mer är ett rapporteringsuppdrag än ett verktyg för den egna verksamheten.26 På vissa länsstyrelser har RSA:en inte använts i någon större utsträckning och är inte heller känd i organisationen.27 Analyserna har också i praktiken mindre betydelse vid 2254 § förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. 23MSB, Vägledning för risk- och sårbarhetsanalyser, 2011. 24Enkätfråga 7; intervju med MSB . 25Intervjuer med i , i , i och i län . 26Enkätfråga 5, i ; intervjuer med i och i . 27Enkätfråga 2, i ; enkätfråga 3, i . krisberedskapsfunktionens verksamhetsplanering än ett flertal andra aspekter, exempelvis tillgängliga medel från förvaltningsanslag.28 Flera länsstyrelser bedömer att RSA:erna inte är så användbara för krisberedskapsarbetet som de borde vara. När RSA:er används, så används de framför allt av funktioner som ansvarar för krisberedskap, kommunikation samt klimat och miljö. De flesta länsledningar har däremot en begränsad användning av dessa analyser. 2.2.3Innehåll och omfattning har brister Det finns skillnader mellan RSA:erna, både till omfattning och innehåll. Exempelvis omfattar RSA:er mellan 30 och 200 sidor. Variationerna speglar olika ambitionsnivåer och olika sätt att förhålla sig till det faktum att analyserna i större eller mindre utsträckning består av revideringar av tidigare års analyser. MSB anser att flera RSA:er i för stor utsträckning har haft karaktären av en punktvis redovisning baserad på de åtta rubrikerna i föreskrifterna. Beskrivningar och analyser präglas i större utsträckning av bredd än av djup.29 Dessa beskrivningar bekräftas av flera länsstyrelser. Vidare finns enligt MSB brister i enhetlighet och jämförbarhet, vilket är ett problem när MSB ska göra sin nationella riskbedömning. Enligt MSB har myndigheten avsatt omfattande resurser till utbildning av och samverkan bland dem som sammanställer risk- och sårbarhetsanalyser på länsstyrelserna, bland annat i syfte att göra analyserna mer enhetliga. MSB bedömer att länsstyrelserna tar fram RSA:er utifrån de förutsättningar som finns och att kvaliteten har utvecklats positivt sedan 2011.30 Denna bild bekräftas i enkät. Vidare har MSB beslutat om nya föreskrifter och förmågebedömningar, i syfte att skapa förutsättningar för ett bättre resultat. De nya föreskrifterna ändrar dock inte sättet att arbeta och grunderna för redovisningen är desamma som tidigare.31 29Intervju med MSB . 31MSB:s webbplats beslutade, besökt , publicerat . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR 2.2.4 Analysen kopplar för sällan till konkreta förbättringsåtgärder Enligt regeringen behöver kvaliteten på inlämnade RSA:er utvecklas och analyserna bör i högre grad fokusera på att följa upp om tidigare identifierade brister har åtgärdats.32 MSB bedömer att det saknas en klar koppling mellan å ena sidan de hot, risker och sårbarheter som identifierats av länsstyrelserna och å andra sidan planerade åtgärder.33 Även flera länsstyrelser bedömer att kopplingarna mellan risker och planerade åtgärder är eller har varit otillräckliga.34 2.2.5Sekretesskyddade delar är en möjlig väg till ökad detaljnivå och användning Länsstyrelserna publicerar vanligen RSA:erna på sina hemsidor. Myndigheter kan ha sekretesskyddade bilagor till sina analyser, men enligt MSB har ingen länsstyrelse det.35 Vissa länsstyrelser har övervägt sekretessbelagda delar, men valt en öppen version utan sekretess. Länsledningen i län framhåller betydelsen av öppenhet och transparens och menar att uppgift är att kommunicera och arbeta förebyggande. Om RSA:erna ska innehålla mer detaljerade beskrivningar och analyser kan det bli nödvändigt att sekretessbelägga viss information. Att ta fram analyser som både är offentliga och utgör ett relevant arbetsredskap är svårt, eftersom offentliga dokument av sekretesskäl inte kan innehålla den detaljeringsgrad om samhällets risker och sårbarheter som en fungerande RSA kan kräva. Av granskningen framgår också att länsstyrelserna i och län planerar att ta fram två versioner av sin RSA – en intern med mer detaljerade uppgifter för kontinuitetshantering och en extern som används vid extern kommunikation och som underlag för planeringen hos länets aktörer.36 2.2.6 Underlagens kvalitet har avgörande betydelse för resultatet I arbetet med att ta fram RSA:er används flera olika typer av underlag. Kommunernas RSA:er, som tas fram , utgör ett av de viktigare 2013/14:1, Budgetpropositionen , utg.omr. 6, avsnitt 4.3.2. 33Intervju med MSB . 34Intervjuer med i , i 2015- 05-19, i och i . 35Intervju med MSB . 36Enkätfråga 3, i ; intervju med i län . Dock skiljer sig kommunernas analyser åt sinsemellan avseende form och kvalitet, och det finns brister i analyserna.37 Brister i enhetlighet och kvalitet i de kommunala RSA:erna försvårar länsstyrelsernas arbete med att ta fram bra RSA:er för länen. De stora variationerna mellan de kommunala analyserna kan delvis bero på att kommunerna har olika förutsättningar när det gäller hur många som arbetar med krisberedskap samt på att de gör olika prioriteringar och riskbedömningar.38 Det förekommer även att kommuner och räddningstjänsten gör olika riskbedömningar.39 MSB stödjer länsstyrelserna i arbetet med RSA:er. Fokus ligger på att erbjuda metodstöd, främst i form av utbildningar, samverkan, föreskrifter, vägledningar och allmänna råd. MSB inriktar sig främst på det som finns i länsstyrelsernas analyser, snarare än det som eventuellt saknas i dem. Varken MSB eller någon annan myndighet har någon tillsynsfunktion över länsstyrelsernas arbete med risk- och sårbarhetsanalyser. MSB gör heller ingen uppföljning av, eller har kännedom om hur, risk- och sårbarhetsanalyserna används internt på länsstyrelserna.40 2.2.8 Länsstyrelserna önskar glesare rapportering Länsstyrelserna redovisar sina RSA:er till och . Mot bakgrund av de problem som finns med analysernas användbarhet har undersökt om en förändrad redovisning kan leda till förbättringar. Samtliga länsstyrelser föredrar en glesare rapportering. Totalt 16 länsstyrelser önskar rapportera och 4 länsstyrelser föredrar rapportering , det vill säga med samma intervall som kommunerna. i län är den enda som vill behålla den årliga rapporteringen, men menar att det inte är meningsfullt att göra om grundanalys och riskbedömning utan att är tillräckligt, eftersom förändringarna är små. 37Intervjuer med i , i , i län , i och i län till ; enkätsvar fråga 4 länsstyrelserna i och . 38Antalet personer som arbetar med krisberedskap i kommunerna varierar mellan en enstaka deltidstjänst till en personalstyrka större än motsvarande på . Intervju med handläggare för krisberedskap vid Kommuner och Landsting . 39Intervjuer med i län till . 40Intervju med MSB . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR I samband med arbetet med att justera föreskrifterna för myndigheters RSA 2014 försökte MSB minska redovisningsfrekvensen till . Det kräver emellertid att regeringen ändrar i 9 § i krisberedskapsförordningen.41 En sådan ändring bereddes 2014 men har ännu inte beslutats av regeringen.42 En mindre frekvent redovisning skulle frigöra tid och resurser både för att fördjupa analyserna och för att hinna verkställa åtgärder. En glesare och mer behovsanpassad rapportering skulle kunna möjliggöra analyser av högre kvalitet eller innebära en mer hanterlig cykel mellan analys, övningar, identifiering av åtgärder, genomförande av åtgärder och utvärdering. Enligt tidrapporteringen har länsstyrelserna i genomsnitt använt av sina arbetade timmar inom krisberedskapsarbetet till risk- och sårbarhetsanalyser 2011–2014, vilket är en ganska stor del av resurserna på just detta område.43 Även en handläggare för krisberedskap vid SKL anser att länsstyrelsernas årliga arbete med RSA:er medför att stora resurser läggs på rapportering och analys, vilka i stället skulle kunna läggas på till exempel planering och att genomföra övningar och utbildningar.44 2.3Uppföljning av kommunernas krisberedskap Länsstyrelserna har ett särskilt uppföljningsansvar för kommunernas tillämpning av lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap (LEH).45 I enlighet med en överenskommelse mellan betalar MSB ut ersättning till kommunerna för det krisberedskapsarbete de ska utföra enligt LEH.46 Länsstyrelserna kan föreslå att MSB minskar ersättningen till kommunen om en länsstyrelse vid uppföljning av kommunernas arbete enligt 41MSB:s webbplats, besökt . 42Intervju med MSB ; intervju med handläggare för krisberedskap vid Kommuner och Landsting . 43Antal använda timmar för risk- och sårbarhetsanalyser (VÄS 4512) i förhållande till total tid för krisberedskapsarbete (VÄS 45+) 2011–2014. 44Intervju med handläggare för krisberedskap vid Kommuner och Landsting . 4554 § 5 p. förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. När det gäller landstingen ansvarar för området katastrofmedicinsk beredskap och betalar ut ersättning till landstingen när det gäller LEH inom ansvarsområde. För övrig verksamhet bestämmer MSB om ersättningen och betalar ut den inom ramen för vad regeringen beslutar. De villkor som gäller för respektive landsting och storleken på den ersättning som betalas ut redovisas i en överenskommelse som MSB och tecknar . Se MSB 2011, Landstingsuppföljningen 2010. Länsstyrelserna har –2014 haft ett särskilt återrapporteringskrav i sitt regleringsbrev, som handlar om att länsstyrelserna ska återrapportera uppföljningen av LEH, regleringsbrev till länsstyrelserna 2011–2014 och avsnitt 4.1. 46MSB och SKL, Överenskommelse om kommunernas krisberedskap – Precisering av mål och ersättning för uppgifter i LEH. LEH finner att en kommun inte uppfyller lagens och överenskommelsens krav. MSB kan då fatta beslut om en minskning utifrån bedömning. MSB stödjer länsstyrelserna i arbetet med att följa upp kommunernas arbete enligt LEH, framför allt genom att ta fram en enkät till samtliga kommuner med frågor om efterlevnad av LEH. Svaren på enkäten används både av MSB och länsstyrelserna. Länsstyrelserna kan använda svaren vid uppföljningsbesök hos kommunerna. 2.3.1Uppföljningen har betydelse för samhällets krisberedskap LEH syftar till att kommuner och landsting ska minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred. Att lagen efterlevs och åtgärder vidtas vid behov är centralt för samhällets krisberedskap. Uppföljningen av lagen blir därmed ett viktigt led i arbetet med att uppnå lagstiftarens intentioner. Så länge länsstyrelserna bedömer att kommunerna gör vad de ska enligt LEH rapporterar länsstyrelserna inte resultatet av uppföljningsarbetet och bedömningarna av kommunerna till MSB. Länsstyrelserna vänder sig till MSB enbart om de föreslår en reducering av ersättningen för LEH-verksamhet. MSB har en rutin för att ta hand om ärenden som gäller reducerad ersättning, vilket bland annat innebär att MSB besöker kommunen innan beslut fattas om eventuellt reducerad ersättning.47 Vid besöket diskuteras de brister som påtalat. Det är därför viktigt att underlag har hög kvalitet och att länsstyrelserna utgår från en gemensam syn på vad det innebär att fullgöra sina uppgifter. Om MSB ser andra brister vid sitt besök kan MSB påtala detta för kommunen och , men MSB överprövar inte länsstyrelsernas uppföljning av kommunerna.48 2.3.2Länsstyrelserna följer upp på olika sätt Länsstyrelserna gör uppföljningen på olika sätt. En del länsstyrelser gör uppföljningsbesök som man gör tillsynsbesök enligt LSO medan andra gör separata uppföljningsbesök eller uppföljning utan besök. MSB anser att det är viktigt att länsstyrelserna gör uppföljningsbesök och uppmuntrar länsstyrelserna till detta. MSB har dock inget mandat att kräva att länsstyrelserna gör uppföljningsbesök.49 47MSB, Rutin för handläggning av reduceringsärenden avseende ersättning till kommuner enligt LEH, 2012. 48Intervju med MSB . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Det har saknats anvisningar för uppföljningen, vilket medfört att länsstyrelserna själva har bestämt vilka krav som ställts på kommunerna enligt LEH. Uppföljningen av kommunerna riskerar således att inte ha blivit enhetligt utförd –2014. Flera länsstyrelser uppger också att det förekommit brister i uppföljningen, sett till de krav de själva ställt och i jämförelse med andra länsstyrelsers uppföljning.50 Krisberedskapshandläggaren på SKL anser också att länsstyrelsernas uppföljning av kommunernas krisberedskapsarbete har varierat i en alltför stor utsträckning.51 Även MSB bedömer att kvaliteten varierar på länsstyrelsernas arbete med att följa upp kommunerna, vissa är bra andra är mindre bra.52 i är ett exempel på en länsstyrelse som enligt MSB har en bra metod för att följa upp sina kommuner. Under granskningens genomförande har MSB och SKL arbetat för att tydliggöra kraven på uppföljning. Utgångspunkten är den ovan beskrivna problembilden. En processbeskrivning har färdigställts , som syftar till att tydliggöra roller och ansvar för uppföljningen av kommunernas krisberedskap, inklusive uppföljning av uppgifterna i LEH.53 I den nya processbeskrivningen finns fortfarande utrymme för tolkningar, med hänsyn till att det ska vara möjligt att anpassa uppföljningen efter regionala behov. Det har inte varit möjligt för att granska dessa förändringar, men det finns indikationer på fortsatta utmaningar. Exempelvis är det enligt en länsstyrelse fortfarande inte tydligt vad som ska ingå i en krisledningsplan.54 2.3.3Länsstyrelserna ställer i praktiken lägre krav på små kommuner Flera länsstyrelser uttrycker en förståelse för att mindre kommuner inte har möjlighet att tillämpa LEH med samma omfattning och kvalitet som större kommuner.55 I praktiken leder detta till att kraven på små kommuners tillämpning av LEH riskerar bli lägre. Av granskningen framkommer också exempel på hur kraven har sänkts på mindre kommuner. Det kan exempelvis handla om hur mycket resurser som ska läggas på förebyggande åtgärder och deltagande i samordningsmöten. 50Intervju med i län ; intervju med i ; intervju med i .