prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Investeringen beräknas för svensk del till , varav belastar fyraårsperioden. utreder även en ny 400 kV- ledning till för att förbättra marknadsintegrationen i . Investeringen beräknas till , varav belastar fyraårsperioden. behöver även göra andra investeringar än i nät och stationer. Ett nytt driftövervakningssystem, Fenix, har installerats för att uppfylla de funktionella som krävs samt högre it-säkerhetskrav. Investeringen beräknas till , varav belastar fyraårsperioden. Det befintliga it-systemet för balanstjänsten som hanterar utbyte och sammanställning av information på elmarknaden har nått sin tekniska livslängd. har därför inlett ett utvecklingsarbete tillsammans med norska Statnett för att få ett modernt och ändamålsenligt system. Investeringen beräknas till , varav belastar fyraårsperioden. har fått i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en s.k. tjänstehubb, för att ge en kundvänligare elmarknad med utvecklade energitjänster som stöttar ökad konkurrens, förbrukningsflexibilitet och en harmoniserad elhandlarcentrisk slutkundsmarknad. Investeringen beräknas till , varav hela beloppet belastar fyraårsperioden. Det svenska stamnätet står inför ett stort reinvesteringsbehov. uppgår reinvesteringarna till av planerade investeringar. Flera av ledningar börjar närma sig sin tekniska livslängd och är i behov av förnyelse: ––(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. ––(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Hällsjö–(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. ––Midskog (): kronor belastar fyraårsperioden. –Skogssäter–Kilanda (): investeringen beräknas uppgå till , vara belastar fyraårsperioden. –Hurva–(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Öresundsförbindelsen (): kronor belastar fyraårsperioden. ––Finnslätten (): kronor belastar fyraårsperioden. –Krångede–(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. ––(): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. ––Dönje–(): kronor belastar fyraårsperioden. –Untra–Bredåker (): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. ––Untra (): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar Även flera av Svenska kraftnäts stationer är i behov av förnyelse: –Skogssäter (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Midskog (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 –(400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Grundfors: (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Porjusberget (400 kV-station): kronor belastar fyraårsperioden. –: (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Breared (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Ligga (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Letsi (): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Hedenlunda (400 kV-station): kronor belastar fyraårsperioden. –Harsprånget (400 kV-station): kronor belastar fyraårsperioden. –Repbäcken (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Ritsem (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 varav belastar fyraårsperioden. –Kilanda (400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(220 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Kontrollanläggningarna för likströmsförbindelserna 1 och 2 mellan och behöver förnyas. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Det nuvarande driftövervakningssystemet som ingår i stationernas kontrollutrustning har uppnått sin tekniska livslängd. Den nya datakommunikationslösningen för överföring av realtidsinformation mellan driftcentraler och stationer i stamnätet beräknas uppgå till , varav . Det reinvesteringsbehov som identifierades i Gasturbiner AB:s anläggningar planeras att genomföras . Reinvesteringarna beräknas uppgå till , varav . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tabell 2.55 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av Anslutning av ny elproduktion och Summa utgifter för anskaffning Byggnader, mark och annan fast Maskiner, inventarier och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Regeringen bemyndigas att bevilja lån till företag som bedriver elnätsföretag enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgsensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . svenska kraftnäts ekonomiska mål Enligt befintliga ekonomiska mål, som trädde i kraft , ska uppnå en räntabilitet, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. har behov av en skuldsättningsgrad om högst . Skuldsättningsgraden bedöms öka till vid utgången av 2020. En ökad skuldsättningsgrad jämfört med föregående år motiveras av den höga investeringsnivån. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. För att säkerställa att affärsverket bär sina egna kostnader behöver en kostnad på kapitalet beräknas och utifrån detta utformas nya avkastningsmål. Nivåerna för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen bereds inom . Regeringen avser att vara klar med översynen senast till budgetpropositionen 2018. Tills vidare styrs Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering genom s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. har kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Nätverksamheten är den verksamhetsgren som huvudskaligen bidrar till att uppfylla Svenska kraftnäts avkastningskrav. Nätkundernas kostnader har höjts och kommer även att behöva höjas framöver för att möta Svenska kraftnäts höga investeringstakt. ska uppnå avkastningskravet under en konjunkturcykel i stället för , vilket ger verket möjlighet att bättre planera och styra tariffutvecklingen för att säkerställa långsiktighet och stabilitet. bedömer att den höga investeringstakten innebär att effektavgiften måste höjas. över perioden –2020 bedöms höjningen uppgå till totalt . har en intäktsram fastställts för Svenska kraftnäts del för de nätkoncessioner som innehas i verksamheten. tillämpas fyraåriga tillsynsperioder även på Svenska kraftnäts intäktsramar. beslutade att fastställa Svenska kraftnäts intäktsram för perioden –2019 till 23 . Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 2016–2019 i tabell 2.56. Tabell 2.56 Avgiftsintäkter vid P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan –2020 förväntas utdelningen bli baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, avdrag för skatt, avyttringar i intresseföretag. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen från under budgetåren 2017–2020 redovisas i tabell 2.57 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Som framgår ovan pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål. Tabell 2.57 Beräknade inleveranser från 1 Inlevereras nästföljande år