prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter kan den inleda ett s.k. överträdelse- ärende. Sådana ärenden kan avse utebliven anmälan om genomförande av direktiv, felaktigt genomförande eller felaktig tillämpning av EU- rätten samt verkställighet av domar. Förfarandet för överträdelseärendena består av tre formella steg. I det första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . Om kommissionen inte är nöjd med svaret kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. Om medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen 29 formella underrättelser och en kompletterande formell underrättelse till , varav 22 avsåg ute- bliven anmälan om genomförande av direktiv, tre felaktigt genomförande av direktiv och fem felaktig tillämpning av . Året innan över- lämnade kommissionen 12 formella underrättelser till . Av dessa avsåg fem utebliven anmälan om genomförande av direktiv, tre felaktigt genomförande av direktiv och tre felaktig tillämpning av . Ett ärende avsåg såväl felaktigt genomförande som felaktig tillämpning av direktiv. riktade kommissionen sex motiverade yttranden och ett kompletterande motiverat yttrande mot , varav tre avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv och fyra felaktig tillämpning av . Året innan riktade kommissionen tre motiverade yttranden och ett kompletterande motiverat yttrande mot . Av dessa avsåg ett felaktigt genomförande av direktiv och tre felaktig tillämpning av EU- rätten. fälldes i ett mål i . Vidare fattade kommissionen i ett ärende beslut om att väcka talan mot , men någon stämningsansökan har ännu inte delgetts i det ärendet. skrev kommissionen av 20 ärenden (14 ärenden ) som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . 2015/16:115 Det kan vara intressant att jämföra de nu redovisade siffrorna med läget i och . När det gäller överlämnade kommissionen 21 formella underrättelser (varav 17 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv), två kompletterande formella underrättelser, sju motiverade yttranden (varav ett avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv) och ett kompletterande motiverat yttrande. Kommissionen väckte inte någon talan mot i . När det gäller överlämnade kommissionen 18 formella underrättelser (varav fyra avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv), tre kompletterande formella underrättelser och fyra motiverade yttranden (av vilka inget avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen väckte inte någon talan mot i . driver kommissionen ett projekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. Projektet ”EU-piloten” har ersatt de tidigare administrativa skrivelserna som föregick ett eventuellt överträdelseförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget. Projektet bedöms som framgångsrikt eftersom av alla ärenden i EU-piloten avslutas där och således inte når stadiet för överträdelseförfarande. deltar i projektet tillsammans med samtliga övriga medlemsstater. har mottagit 16 ärenden inom ramen för pilotprojektet och 25 ärenden har avslutats. fanns 30 öppna ärenden inom ramen för pilotprojektet. I bilaga 2 redogörs för läget per när det gäller överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Få nya förslag landade på europaparlamentarikernas bord . Det är en följd av kommissionens uttalade ambition att begränsa antalet nya förslag och bara föreslå gemensam lagstiftning när det anses nödvändigt men beror delvis även på att de lagförslag som aviserats inom kommissionens tio prioriterade områden ännu inte presenterats. beslöt , med anledning av den s.k. , att upprätta ett tillfälligt utskott, TAXE, för att titta närmare på skattebesked och andra åtgärder av liknande karaktär och effekt. upprättades ett nytt utskott med motsvarande sammansättning och med mandat att utreda skattefrågorna . beslöt att upprätta en undersökningskommitté om utsläppstester i bilindustrin. bildades en ny politisk grupp, Nationernas och friheternas (ENF) under ledning av från franska . Gruppen består i övrigt av Lega Nord från , PVV från , FPÖ från , Vlaams Belang från , Nya högern från och en brittisk europaparlamentariker som lämnat Skr. 2015/16:115 UKIP. Talman har fortsatt att bjuda in stats- och regeringschefer från medlemsstaterna men även makthavare från andra delar av världen. President och förbundskansler gjorde ett gemensamt framträdande i för att diskutera den aktuella situationen i . talade också kung till med anledning av att landet varit medlem i EU . framträdde premiärminister i i samband med att man i plenum debatterade situationen i . Vid en följande session antog en resolution där man fördömde uttalanden om dödsstraff och uppmanade kommissionen att utreda situationen i . har också hållit en lång rad debatter om högaktuella frågor, inte minst har engagerat sig i migrations- och flyktingkrisen. antog ett förslag till ändringar i valrättsakten som reglerar val till (se avsnitt 8). Årets tilldelades den saudiarabiske bloggaren . Institutionen unionens domstol består av domstolen (kallas i dagligt tal ), tribunalen och personaldomstolen. Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstolssystem på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet. När domstolen utövar sina befogenheter på området med frihet, säkerhet och rättvisa ska den inte heller vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. Detsamma gäller när medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Domstolens uppgift är att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av . ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med . Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar korrekt. En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till . Denna lägre instans bytte genom Lissabonfördraget namn från förstainstansrätten till tribunalen. Tribunalens domar kan överklagas till . domstolen, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till . I personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras anställda. består och tribunalen av 28 domare vardera, dvs. en domare per medlemsstat. I syfte att effektivisera och komma till rätta med höga balanser och långa handläggningstider i tribunalen antogs ändringar i domstolens stadga som innebär att antalet domare vid tribunalen stegvis i tre etapper under åren 2016–2019 ska utökas med totalt 28, varav 7 ska tillföras genom att personaldomstolen läggs ned och dess uppgifter överförs till tribunalen. När utökningen är genomförd kommer det således att finnas 56 domare i tribunalen, dvs. två domare per medlemsstat. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF- Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och tillämpas. sådana mål lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EU- domstolen i 411 fall. Av dessa kom sex från svenska domstolar. året yttrade sig regeringen skriftligen i 12 mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i 14 sådana mål. regeringen in en inlaga med svar på skriftliga frågor från . För att effektivisera verksamhet och förkorta handläggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av beslutade om tillämpning av förfarandet i fyra mål, varav ett kom från en svensk domstol. En annan vanlig måltyp är mål om s.k. direkt talan, dvs. väcks direkt vid eller tribunalen. I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF- I sådana mål mot en institution eller annan medlemsstat än ansökte regeringen om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i ett mål. Vidare gav regeringen in en interventionsinlaga och deltog i två muntliga förhandlingar i Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. I sådana mål vid tribunalen intervenerade i sex mål och gav in fem Vidare gav regeringen in en replik och deltog i en muntlig förhandling i ett mål där 2014 vid tribunalen väckte en s.k. passivitetstalan mot kommissionen i enlighet med artikel 265 i EUF- Tribunalens avgöranden kan överklagas till , vilket gjorde i ett mål föregående år. I detta mål gav regeringen under 2015 in en replik samt lämnade skriftliga anmärkningar på en Skr. 2015/16:115 interventionsinlaga. intervenerade också i ett mål som överklagats till och regeringen gav in två svarsskrivelser i sådana mål. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stöttat en av parterna. , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes och fortfarande pågår, har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad öppenhet i EU:s institutioner. Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt och intervenerat i tre nya mål vid tribunalen. Ett av målen rör bl.a. frågan om tillåtligheten av en allmän presumtion för sekretess i anbudsförfarande (T-136/15). De övriga två målen gäller tolkningen av sekretess- undantaget i förordningen till skydd för syftet med utredningar (T-110/15 och T-514/15). Interventionsansökan i mål T-110/15 har numera återkallats. Tribunalen har meddelat domar i fyra mål av principiell betydelse där intervenerat. Samtliga domar har främjat en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Tribunalen meddelade dom i mål T-188/12, mot kommissionen. Genom domen klargjorde tribunalen att handlingar som inkommit till kommissionen från och som härrör från en medlemsstat, dvs. inlagor som upprättats för ett domstolsförfarande, ska omfattas av förordningens tillämpningsområde. Tribunalen meddelade dom i mål T-402/12, mot kommissionen. Målet rörde tolkningen av sekretessundantaget i förordningen till skydd för syftet med utredningar. Tribunalen konstaterade i domen bl.a. att det s.k. 98/34-förfarandet (direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande 2015/16:115 tekniska standarder och föreskrifter) inte utgör en utredning i den mening som avses i öppenhetsförordningen. meddelade tribunalen dom i mål T-115/13, mot . Målet handlade om tolkningen av sekretessundantaget i förordningen till skydd för den enskildes privatliv och integritet i förhållande till EU:s personuppgiftsförordning (45/2001), i samband med en begäran att få ut handlingar om ett pensionssystem från . Tribunalen klargjorde i domen bl.a. att den ändamålsenliga verkan av förordningen inte får omintetgöras genom en tolkning som innebär att det aldrig kan röra sig om ett legitimt utlämnande enligt personuppgiftsförordningen om syftet är ett fullständigt utlämnande till allmänheten. Tribunalen meddelade dom i mål T-395/13, mot rådet. Målet gällde tolkningen av sekretessundantaget till skydd för rättslig rådgivning. I domen konstaterade tribunalen att rådet inte visat att det aktuella juridiska yttrandet var av särskilt känslig art eller att det hade en särskilt stor räckvidd. Information lämnades till . Regeringen lägger stor vikt vid att svenskar blir anställda i EU:s institutioner. Basrekryteringen till EU:s centrala institutioner sker främst via uttagningsprov. En framgångsrik basrekrytering är en förutsättning för att det ska finnas svenska medborgare inom institutionerna som kan befordras till högre tjänster. har trenden varit vikande när det gäller antalet personer som blir antagna via uttagningsproven. Det är därför angeläget att fler svenska medborgare söker till dessa prov och att de lyckas bli antagna. För dessa syften har regeringen satsat på information om EU:s institutioner som arbetsgivare och om karriärvägar inom dessa institutioner för att fler ska söka från . tillförde regeringen särskilda medel till Universitets- och högskolerådet för denna informationssatsning. Vidare genomför myndigheten insatser för att ge de sökande relevant stöd och träning inför uttagningsproven i syfte att fler ska klara proven. Vid möten i rådet tolkas det till och från samtliga 24 EU-språk och vid informella rådsmöten erbjuds tolkning efter faktiska behov. För att behålla en jämn svensk tolkkapacitet på alla rådsnivåer är det av intresse att ha en stabil beställningsnivå av svensk tolkning. När det gäller beställning av tolkning enligt det s.k. beställa-betala-systemet för rådsarbetsgrupper beställer tolkning i samma omfattning som exempelvis och . Målet för EU-språkvården är överskådliga, klara och begripliga EU- Tanken är att om grundtexterna skrivs så klart som möjligt, leder det automatiskt till bättre översättningar. driver EU-språkvården och den riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i består av 350 förtroendevalda från lokal och regional nivå i EU:s 28 medlemsstater. Kommittén inledde en ny mandatperiod som löper t.o.m. . företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har nominering skett av de svenska ledamöterna utifrån valresultatet av valet . har haft sex plenarsessioner, varav en konstituerande plenarsession. Flera yttranden har antagits, bl.a. om den europeiska agendan för migration, investeringspaketet och TTIP. har haft ett rapportörskap om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid EU- domstolen och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2015. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: (se Press och medier>Pressmeddelanden). I det inledande registret nedan listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. C-198/14 – Krav på detaljhandelstillstånd för näringsidkares införsel och leverans av alkohol C-333/14 – Minimipriser vid detaljhandelsförsäljning av alkoholhaltiga drycker C-396/13 – Tolkning av utstationeringsdirektivet C-533/13 – Tolkning av bemanningsdirektivet C-188/15 – Tolkning av arbetslivsdirektivet C-336/15 – Tolkning av överlåtelsedirektivet Institutionella frågor och behörighetsfördelningen inom EU C-28/12 – Behörighet att fatta beslut på luftfartsområdet C-409/13 – Kommissionens rätt att dra tillbaka ett lagstiftningsförslag C-425/13 – Rådets befogenhet att inkludera processuella föreskrifter i förhandlingsdirektiv C-263/14 – Överföring av pirater, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik eller straffrättsligt samarbete? C-14/15 – Rättslig grund för beslut avseende tredjepelarinstrument efter Lissabonfördragets ikraftträdande C-455/15 PPU – Erkännande enligt II-förordningen av dom som meddelats i annan medlemsstat C-549/15 – Begreppet massbalanssystem i förnybartdirektivet C-593/13 – Rätt att bedriva certifieringsverksamhet i C-168/14 – Rätt att bedriva fordonsbesiktningsverksamhet i T-496/11 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (I) T-45/12 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (II) T-93/13 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (III) Fri rörlighet för varor C-95/14 – Ursprungsmärkning av skinn i italienska skor Fri rörlighet för arbetstagare/personer C-67/14 – Skyldigheten att ge sociala förmåner till arbetssökande C-189/14 – Arbetstagare med tillfälliga uppdrag i flera medlemsstater C-544/13 och C-545/13 – Marknadsföring av läkemedel C-691/13 – Motiveringsskyldighet vid beslut om pris och subvention av läkemedel C-148/15 – Prisbindning vid försäljning av receptbelagda läkemedel C-146/13 och C-147/13 – talan mot två förordningar angående genomförandet av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd C-279/13 – Överföring till allmänheten och tolkning av artikel 3.1 i Infosocdirektivet C-347/14 – Begreppet audiovisuell medietjänst på begäran i AV- direktivet C-673/13 P – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen C-106/14 – Begreppet vara i Reach-förordningen C-442/14 – Begreppet utsläpp i miljön i miljöinformationsdirektivet C-472/14 – förenlighet med Reach-förordningen C-180/15 – Systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växtskyddsmedel T-521/14 – talan mot Europeiska kommissionen för underlåtenhet att anta delegerade akter om hormonstörande ämnen T-716/14 – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen T-115/15 – Uppdatering av Reach-förordningens kandidatförteckning C-595/13 – Investeringsfonder i mervärdesskattehänseende C-606/13 – Om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer C-632/13 – Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta C-657/13 – Avbetalningsperioder för uttagsbeskattning C-686/13 – Rätten till avdrag för kapitalförluster på näringsbetingade andelar C-9/14 – Tolkningen av principen om fri rörlighet när det gäller avdrag vid inkomstbeskattning C-10/14, C-14/14 och C-17/14 – Källbeskattning av utdelningar C-114/14 – Mervärdesskatt på posttjänster C-241/14 – Förhållandet mellan dubbelbeskattningsavtal och unionsrätten C-252/14 – Beskattning av utdelning till utländska pensionsstiftelser C-264/14 – Bitcoin i mervärdesskattehänseende C-464/14 – Beskattning av utdelning från dotterbolag i och C-122/15 – Finländsk tilläggsskatt på pensionsinkomster C-283/15 – Verksamhetsstatens skyldighet att beakta begränsat skattskyldigas personliga förhållanden C-462/15 – Beskattning av jordbruksstöd Öppenhet (tillgång till handlingar) C-213/15 P – Handlingar som härrör från (överklagande) C-331/15 P – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende (överklagande) C-562/14 P – Handlingar i ett ärende i EU-piloten (överklagande) T-188/12 – Handlingar som härrör från T-402/12 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende T-115/13 – Handlingar som innehåller personuppgifter T-395/13 – Handlingar i ett lagstiftningsärende T-51/15 – Handlingar i beslutsförfarandet för antagandet av en delegerad akt T-110/15 – Handlingar hos Europeiska byrån för bedrägeribekämpning T-136/15 – Handlingar i ett ärende om offentlig upphandling T-514/15 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende C-340/13 – Prissättning av posttjänster C-569/13 – vid import av vissa keramiska plattor med ursprung i C-410/14 – Valfrihetssystem och upphandlingsplikt C-501/14 – Verkställandet av sanktioner vid överträdeler av kör- och vilotider C-155/15 – Överprövning av beslut enligt Dublinförordningen C-203/15 – Datalagring C-289/15 – Krav på dubbel straffbarhet vid överföring av T-68/15 – Statligt stöd till Öresundskonsortiet 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL 2.1 Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-28/12 (UDEUD2012/140) Europeiska kommissionen mot Europeiska unionens råd Kommissionen yrkade att rådets och medlemsstaternas beslut /708/EU om undertecknande för unionens räkning och provisorisk tillämpning av dels luftfartsavtalet mellan , EU och dess medlemsstater samt och , dels biavtalet mellan samma parter (beslutet), skulle ogiltigförklaras med stöd av tre grunder. För det första stred beslutet enligt kommissionen mot artiklarna 13.2 i EU- fördraget, 218.2 och 218.5 i EUF-fördraget eftersom rådet ensamt borde ha fattat beslutet och inte tillsammans med medlemsstaternas regeringar. För det andra ansåg kommissionen att beslutet stred mot omröstningsreglerna i artiklarna 218.8 och 100.2 i EUF-fördraget enligt vilka rådet ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, medan medlemsstaternas regeringars medverkan inneburit ett krav på enhällighet. För det tredje gjorde kommissionen gällande att beslutet stred mot fördragens syften och principen om lojalt samarbete enligt artikel 13.2 i . Den intervenerade till stöd för rådet och anförde följande. Det är förenligt med artiklarna 13.2 i , 218.2 och 218.5 i EUF-fördraget att medlemsstaternas regeringar deltar vid sidan av rådet i beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av internationella avtal i vilka såväl unionen som medlemsstaterna är parter. Artikel 218 i EUF-fördraget reglerar förfarandet för unionens ingående av internationella avtal. Artikelns tillämpning på ingåendet av ett visst avtal förutsätter att den läses tillsammans med de bestämmelser i fördragen som reglerar unionens befogenheter på det politikområde som avtalet gäller. Befogenheterna på transportområdet enligt artikel i EUF-fördraget delas av unionen och medlemsstaterna. Att det förhåller sig så vad gäller det aktuella luftfartsavtalet och biavtalet har kommissionen inte ifrågasatt. Det är således fullt möjligt för unionen och medlemsstaterna att tillsammans och gemensamt utöva sina befogenheter i samband med ingående av internationella avtal. Detta förfarande har vidare inte inneburit att omröstningsreglerna i artiklarna 218.8 och 100.2 i EUF-fördraget inte skulle ha respekterats. Unionsfördragen reglerar inte medlemsstaternas förfarande för ingående av internationella avtal, varför någon oförenlighet mellan medlemsstaternas förfarande och unionens förfarande för ingående av internationella avtal knappast kan uppstå.