prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — I dialog med andra myndigheter, genom bl.a. enkätundersökningar och möten, har ESV kunnat identifiera och publicera goda exempel på effektiviseringar. Vidare har metoder för en effektivare ärende- handläggning prövats på sex myndigheter. Ett resultat av uppdraget är utvecklingen av ESV:s webbplats med information om tillvägagångssätt vid effektivisering av verksamheter samt goda exempel på planering och styrning som lett till effektiviseringar i myndigheter. ESV ska redovisa sina slutsatser och samlade erfarenheter av uppdraget. Arbetet med att värna legitimiteten i välfärdssystemen Legitimiteten i såväl skatte- som välfärds- systemen baseras på att rätt belopp krävs från, respektive beviljas rätt person, hushåll eller organisation. För att värna välfärdssystemen och komplettera det arbete som bedrivs på myndigheter och i utredningar, har regeringen inrättat en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skatte- finansierade eller skattesubventionerade system (dir. 2016:60). Delegationen ska bidra till att resurser som fördelas genom dessa system når rätt målgrupp. Delegationen ska kontinuerligt avrapportera olika delar av uppdraget och lämna en slutlig redovisning . I samband med införandet av bidrags- brottslagen (2007:612) uttalade regeringen att den hade för avsikt att noga följa upp vilka konsekvenser införandet av lagen fick för rättsväsendets myndigheter och vid behov återkomma i frågan. Vidare anförde regeringen att den även i övrigt hade för avsikt att följa upp reformen när den varit i kraft . Bidragsbrottslagen har varit i kraft . En särskild utredare har därför getts i uppdrag att utvärdera tillämpningen av lagen och de effekter som den har fått (dir. 2016:61). Uppdraget ska redovisas . Stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering I arbetet med budgetpropositionen har tillämpningen av jämställdhetsbudgetering stärkts. Det innebär att prioriteringar, vägval och resursfördelning i budgeten så långt möjligt sker med beaktande av konsekvenserna för jämställdheten, för att i största möjliga mån främja jämställdhet. Därmed ställs krav på jämställdhetsanalyser som en grund för medels- fördelningen. Ett utvecklingsarbete pågår i med att se över resultat- analyser och redovisning av budgetförslag för att i ökad utsträckning integrera jämställd- hetsperspektivet och synliggöra konsekvenserna för jämställdheten i resultattexter och i politikens inriktning. Arbetet har kommit olika långt inom olika utgiftsområden och fortsätter inför kommande budgetpropositioner. Regeringens finansiella styrning ska säkerställa att det finns tydliga regler för redovisningen och användningen av statens medel samt bidra till en effektiv resursanvändning. Regeringens förslag till beslut om beställnings- bemyndiganden Utformningen av regeringens förslag till beslut om beställningsbemyndiganden har ändrats i denna proposition. I stället för enskilda förslag för varje beställningsbemyndigande har förslagen, i likhet med förslagen om anslag, samlats i en tabell för respektive utgiftsområde. Syftet är att tydligare åskådliggöra omfattningen av föreslagna beställningsbemyndiganden, eftersom dessa innebär ingående av ekonomiska åtaganden och därmed framtida utgifter inom P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Ändringen påverkar inte innebörden av beslut om beställningsbemyndiganden. Redovisning och styrning av statens investeringar I budgetpropositionen redogjorde regeringen för det utvecklingsarbete som pågår inom med att förbättra redovisningen, styrningen och kontrollen av statens investeringar (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5). I enlighet med vad regeringen utlovade i budgetpropositionen presenteras i denna proposition enhetligt strukturerade investeringsplaner för samhällsinvesteringar inom olika områden och en sammanställning av statens samtliga planerade investeringar. Detta möjliggörs bl.a. av ändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag, som trädde i kraft . För att få en större överensstämmelse med nationalräkenskapernas definition av statens investeringar, och ge en mer fullständig bild av omfattningen av statens investeringar, har den samlade investerings- planen kompletterats med uppgifter om statens investeringar i forskning och utveckling (se avsnitt 11.1). ESV har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram uppgifter om statens investeringar i forskning och utveckling och anvisningar som innebär att denna information kan erhållas från myndigheterna. ESV redovisade den första delen av uppdraget och ska redovisa den resterande delen. Investeringsplanerna i denna proposition innehåller mer information än . I planerna presenteras investeringar per objekt/ objektgrupp uppdelade på posterna Anskaffning och utveckling av nya investeringar respektive Vidmakthållande av befintliga investeringar. Vidare framgår av planen hur investeringarna kommer att finansieras och hur stor del av investeringarna som beräknas redovisas som anläggningstillgångar i balansräkningen (se vidare avsnitt 11.1). Förslaget till riksdagsbeslut har setts över och formulerats om för att tydliggöra att godkännande av investeringsplanen utgör en riktlinje. Det innebär att regeringen får avvika från beräkningarna i planen och när det bedöms nödvändigt även från den redovisade strukturen i planen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Överföring av medel till statliga bolag och inter- nationella finansiella institutioner har bedrivits ett utvecklingsarbete med att åstadkomma en korrekt och fullständig redovisning av värdet av statens aktier och andra andelar i företag och internationella finansiella institutioner. Bakgrunden till arbetet är bl.a. att i samband med sin årliga granskning av myndigheternas årsredovisningar har uppmärksammat vissa brister i redovisningen av överföring av medel till statliga bolag och internationella finansiella institutioner. Regeringen gav därför ESV, i myndighetens regleringsbrev , i uppdrag att kartlägga och analysera frågan samt lämna förslag till en enhetlig hantering och redovisning. Med stöd av ESV:s rapport har gränsdrag- ningen mellan kapitaltillskott som ska redovisas som ägarandel respektive driftbidrag för den löpande verksamheten klargjorts. För statliga bolag bör principen vara att medel från staten (ägaren) ska hanteras och redovisas som kapital- tillskott. Medel till vissa bolag, som inte bedrivs på kommersiella villkor, och som ska användas för att finansiera den löpande verksamheten eller speciella insatser bör dock betraktas och redovisas som bidrag. För investerings- och utvecklingsbanker bör överföringar av medel som leder till att svenska statens andel i banken varaktigt ökar betraktas och hanteras som kapitaltillskott. Medel som är avsedda att finansiera förmånliga lån eller bidrag eller har karaktären av medlemsavgift bör dock betraktas och redovisas som bidrag. Det senare gäller även medel som avser underliggande fond hos en bank. Kapitaltillskott beslutas av i särskild ordning, medan driftbidrag, utan något särskilt ställningstagande från , kan finansieras från anslag som har ett ändamål som omfattar en sådan användning. För att få en korrekt redovisning av statens ägarandelar i internationella finansiella institu- tioner (investeringsbanker och utvecklings- banker) har regeringen i ESV:s regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att kartlägga och sammanställa de medel som historiskt utbetalats och redovisats som driftbidrag, men som rätteligen borde ha redovisats som kapitaltillskott. Underlag med fastställda belopp ska överlämnas till de myndigheter som svarar för redovisningen av ägarandelarna i respektive institut, så att dessa ska kunna redovisa beloppen i sina årsredovisningar . Effektiv och ändamålsenlig hantering av EU- medel ESV har haft i uppdrag att stödja de svenska myndigheter som har ett utpekat ansvar för förvaltning av EU-medel. Uppdraget har avsett att stödja såväl myndigheternas arbete med att avge en årlig förvaltningsförklaring enligt det nya regelverket för EU:s programperiod 2014–2020 som deras arbete med genomförandet av EU- regelverk i övrigt. Regeringen bedömer att ESV:s stöd till de aktuella myndigheterna har varit värdefullt, och att myndigheterna har ett fortsatt behov av hjälp från ESV i deras arbete med att på ett effektivt sätt implementera i . Intern styrning och kontroll samt internrevision En väl fungerande intern styrning och kontroll hos myndigheterna är en förutsättning för genomförandet av regeringens politik, och för att hela styr- och ansvarskedjan ska fungera väl. Regeringens avsikt med regelverket för intern styrning och kontroll är att ge myndigheternas ledningar förutsättningar att driva verksamheten på ett effektivt sätt och uppnå önskat resultat. Myndighetsledningarnas ansvar för den interna styrningen och kontrollen framgår av myndighetsförordningen (2007:515). Internrevisionen utgör ett centralt stöd för myndighetsledningarna i arbetet med att säkerställa en god intern styrning och kontroll. Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll gäller för de myndigheter som ska följa internrevisionsförordningen (2006:1228). Drygt 60 myndigheter omfattas av de två förordningarna, vilket gör att förordningskraven täcker av statens utgifter. ESV har i uppgift att utveckla och förvalta den interna styrningen och kontrollen samt internrevisionen i staten. Betryggande intern styrning och kontroll De myndigheter som omfattas av förordningen om intern styrning och kontroll ska enligt förordningen om årsredovisning och budget- underlag i sin årsredovisning göra en bedömning av huruvida den interna styrningen och kontrollen är betryggande. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 heternas bedömning kan regeringen få en bild av den interna styrningen och kontrollen i staten som helhet. ESV har i rapporten över den statliga internrevisionen (ESV 2016:14) redovisat sin granskning av samtliga myndigheters bedömningar av den interna styrningen och kontrollen i årsredovisningarna . Enligt ESV har myndigheterna, med några få undantag, bedömt att de har en intern styrning och kontroll som fungerar betryggande. Regeringen bedömer att det finns en betryggande intern styrning och kontroll i staten som helhet. ESV lämnar en rapport till regeringen i vilken myndigheten redovisar hur intern- revisionen fungerar i staten som helhet. I rapporten kan ESV även lyfta fram områden som behöver utvecklas eller påpeka brister för regeringen i enskilda myndigheters tillämpning av internrevisionsförordningen. I rapporten över den statliga internrevisionen 2016 gör ESV bedömningen att internrevisionsförordningen i huvudsak följs av de myndigheter som omfattas av den. ESV påpekar dock att vissa myndigheter inte tillsätter befattningen internrevisionschef när internrevisionschefen har slutat eller när krav införts för myndigheten att följa intern- revisionsförordningen. ESV anser även att det är angeläget att alla myndigheter har en genomtänkt process för hur internrevisionens resultat ska tas om hand. Regeringen bedömer att internrevisionen fungerar väl i staten som helhet, och följer utvecklingen för de myndigheter som inte har följt förordningen under hela eller delar av 2015. Specifikation av budgetens utgifter och inkomster P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Specifikation av budgetens utgifter ............................................................. Specifikation av budgetens inkomster ....................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1 Specifikation av budgetens utgifter I det följande sammanställs budgetens anslag . Anslagen är fördelade på utgiftsområden. Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Vissa garanti- och medlemsavgifter Skatt, tull och exekution Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Information om i utlandet Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utvärdering av internationellt bistånd Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Hälsovård, sjukvård och social omsorg Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag för mänskliga vävnader och celler Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Politik för sociala tjänster Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Alkohol, narkotika, doping, tobak samt spel Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Bidrag till vissa studiesociala ändamål Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och Gymnastik- och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på i : Utbildning på grundnivå och i : Konstnärlig forskning och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Litteraturen, läsandet och språket Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Bildkonst, arkitektur, form och design Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Utbyte av TV-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Politik för det civila samhället Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Bidrag till miljömärkning av produkter Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Avgifter till internationella handelsorganisationer Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 2 Specifikation av budgetens inkomster I det följande beräknas budgetens inkomster . Inkomsterna är fördelade på inkomsttyper och inkomsttitlar. 1000–tal kronor 1 203 897 753 Direkta skatter på arbete -241 704 968 -119 114 566 -108 615 008 -13 663 961 Gåvor till ideell verksamhet Indirekta skatter på arbete P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor -37 182 250 -37 182 250 -3 825 487 -1 699 460 Egenavgifter, generell nedsättning -2 038 860