prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — minska skattefusk och skatteundandragande. Förslaget utgör en effektiv åtgärd för att rätt uppgifter ska lämnas till och för Prop. 2016/17:58 kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter (se avsnitt 6.1). En skyldighet att löpande lämna uppgifter per betalningsmottagare till skulle kunna regleras på olika sätt. I avsnitt 6.2 redovisas alternativa lösningar på uppgiftslämnande. Av efterföljande avsnitt framgår att förslaget leder till positiva offentligfinansiella effekter. För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader i form av bl.a. utveckling av it-system, it- förvaltning, hantering och granskning av deklarationer, framtagande av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. För företag kommer de administrativa kostnaderna att öka. Förslaget kan också leda till sundare konkurrens. För betalningsmottagare kommer förslaget att medföra bättre insyn, förutsägbarhet och ökad trygghet genom att det blir enklare att kontrollera vilka uppgifter som utbetalare lämnar om denne till . Det blir dessutom möjligt att kontrollera detta tidigare jämfört med . Möjligheterna att bekämpa ekonomisk brottslighet torde också kunna förbättras. Även underlaget för statistik torde förbättras. Om den föreslagna regleringen inte kommer till stånd, kommer dessa positiva effekter att utebli. Regeringens bedömning: Förslaget innebär en positiv offentlig- finansiell effekt om (ökade intäkter från arbetsgivaravgifter och skatter med och periodiseringsvinster med ). bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till (ökade intäkter från arbetsgivaravgifter och skatter med och periodiseringsvinster med ). Promemorians bedömning: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian bedöms att skattefelet vid ett ikraftträdande skulle minska med och att periodiseringsvinster skulle uppgå till . Remissinstanserna: Näringslivets Skattedelegation (NSD), till vars yttrande har anslutit sig, anser att de siffror som presenteras i konsekvensanalysen avseende påverkan på skattefelet vilar på för osäker grund för att anses tillförlitliga. Även Företagarna och () ifrågasätter gjorda beräkningar. () anför att det inte framgår vad som ligger till grund för de antaganden som görs och vilka beräkningar som styrker dess relevans. NNR saknar vidare en koppling till resterande företagskollektiv som inte har personalliggare och hur antaganden förhåller sig till de förutsättningar som råder där. Skälen för regeringens bedömning Minskat skattefel – ökade intäkter från arbetsgivaravgifter och skatter I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande föreslår regeringen att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag per betalningsmottagare normalt ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kon- trolluppgift. Regeringen föreslår också att den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration löpande ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Förslagen medför att får ett bättre underlag för skattebeslut och att kan effektivisera kontrollverksamheten (se avsnitt 6.1). kommer bl.a. att kunna jämföra uppgifterna per betal- ningsmottagare i arbetsgivardeklarationer med andra tillgängliga upp- gifter, t.ex. uppgifter i personalliggare. Positiva offentligfinansiella effekter till följd av minskat skattefel (skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga skattebeloppen) kan förväntas där uppgifterna per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer går att kombinera med andra kontroller. Att kunna jämföra uppgifterna i arbetsgivardeklara- tioner med andra uppgifter innebär nya förut- sättningar för att besluta om rätt skatter och avgifter. Det nya systemet förväntas också minska risken för såväl oavsiktliga som avsiktliga fel i arbetsgivardeklarationen. Vetskapen hos uppgifts- skyldiga om att och betalningsmottagare har möjlighet att se vilka uppgifter som utbetalaren lämnar löpande per betalningsmottagare kan antas ha en allmänpreventiv och kvalitetshöjande effekt. Detta medför också att sannolikheten för att rätt belopp betalas in till Skatte- verket ökar. har relativt på sig att plocka ut vinster och kanske även försätts i konkurs innan kontrolluppgifter borde ha lämnats och därmed kan skapa sig en bild av vilka belopp som skulle ha redovisats. möjligheter att få in uppgifter efter en konkurs ökar sannolikt också, eftersom det kan antas vara enklare för företrädaren att bara lämna uppgifter per betalningsmottagare i anslutning till konkursen, än att lämna kontroll- uppgift för i efterhand. Flertalet av de personer som inte har fått en kontrolluppgift från en arbetsgivare eller en annan utbetalare har haft inkomster från en utbetalare som försatts i konkurs. bedömer att det nya systemet vid ett ikraftträdande skulle få positiva offentligfinansiella effekter från minskat skattefel med totalt . Med hänsyn till att det nya systemet ska gälla helt (se avsnitt 8) har beräkningar justerats. I det följande redovisas beräkningar. Krav på personalliggare finns för restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggverksamhet. Systemet kan komma att utvidgas (se avsnitt 5.3.3). Systemet med personalliggare för restaurang- och frisörverksamhet utvärderades . Utvärderingen visade att personal- liggarna har haft betydande effekt på löneredovisningen, dvs. den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att redovisa i arbets- givardeklarationen, i restaurangbranschen och att effekten har ökat Prop. 2016/17:58 successivt efter införandet. införandet (2007) ökade de redovisade lönerna i restaurangbranschen med 0,7–1,, motsvarande 3 000–5 000 årsarbetskrafter eller en ökning med cirka 5–av den redovisade lönesumman i branschen. efter införandet (2008) var den totala ökningen 1,0–1,, motsvarande 4 000–6 000 årsarbetskrafter, eller 7–av den redovisade lönesumman i branschen (Ds 2009:43 s. 11 och 12). har personalliggare även införts i byggbranschen. Av förarbetena till de nya reglerna framgår att det finns skäl att tro att personalliggare inom byggbranschen kommer att ge liknande positiva effekter på löneredovisningen (prop. 2014/15:6 s. 83). beaktar inte kravet på personalliggare i frisör- och tvätteribranscherna i sin analys av skattefelet, eftersom dessa branscher är relativt små (av totala antalet företag i respektive av den totala redovisade lönesumman) och att det har varit svårt att slå fast några säkra effekter av införandet av personalliggare för dessa branscher (se promemoria Svartarbete och social dumpning Förslag på personalliggare i ytterligare verksamheter [dnr. 1 31 575009-15/113] s. 9). har valt att analysera effekterna av ett krav att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen för bygg- och restaurangbranscherna. Dessa branscher representerar av alla företag. De har av alla betalningsmottagare och av den totala lönesumman (se promemoria Svartarbete och social dumpning Förslag på personalliggare i ytterligare verksamheter [dnr. 1 31 575009-15/113] s. 9). Eftersom reglerna om personalliggare, vilka kan antas leda till en ökning av den totala lönesumman, har införts i byggbranschen, räknar upp den totala lönesumman för denna bransch . Uppräkningen motsvarar den genomsnittliga effekten av personalliggare i restaurangbranschen (se ovan). Enligt 39 kap. 11 b § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, ska en byggherre tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på byggarbetsplatsen. Skyldigheten att tillhandahålla utrustning gäller inte bl.a. för en byggherre som är en fysisk person som inte i närings- verksamhet utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Med hänsyn till det räknar bort av omsättningen för byggbranschen.1 1 Arbeten på uppdrag av fysisk person har antagits överensstämma med godkända belopp vid ansökan om ROT-avdrag. Vid beräkningarna har därför det belopp som har betalat ut till företag som utfört ROT-arbete jämförts med den totala omsätt- ningen för byggbranschen (). Hänsyn har tagits till den för- väntade ökningen av lönesumman till följd av införandet av personalliggare. Antagandet bygger på att lönen för de anställda som utför ROT-arbeten är densamma som för övriga. Genom en uppräkning av godkända ROT-belopp () med 2,6 har hänsyn tagits till att ROT-avdraget endast uppgår till hälften av arbetskostnaden, att ROT-avdraget endast gäller för arbetskostnader , att nybyggnation utgångspunkt är att storleken på skattefelet minskar till följd av en ökning av redovisad lönesumma och därmed ökad inbetalning av arbetsgivaravgifter och skatter. antar att effekten av förslaget att uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivar- deklarationen motsvarar en ökning av den totala lönesumman inom bygg- och restaurangbranscherna , dvs. hälften av den effekt som införandet av personalliggare i genomsnitt har haft för restaurangbranschen. beräknar att skattefelet inom byggbranschen kommer att minska med totalt . Det minskade skattefelet består av ökade intäkter från arbetsgivaravgifter med och ökade intäkter från skatter på utbetalda ersättningar till betalningsmottagare med . Beräkningen av ökade intäkter från arbetsgivaravgifter görs genom att den totala lönesumman för byggbranschen (97,) räknas upp med en uppskattad löneökning om (ikraftträdandet). Därefter görs avdrag för arbeten som inte omfattas av krav på personalliggare (), en uppräkning med anledning av införandet av personalliggare () och en uppskattad ökning av den totala lönesumman till följd av införandet av uppgifter per betal- ningsmottagare i arbetsgivardeklarationen (). På motsvarande sätt beräknas ökade intäkter från skatter på utbetalda ersättningar. Motsvarande effekter för restaurangbranschen kan, utifrån ett antagande om att den totala lönesumman () efter uppräkning ökar , beräknas till vardera för ökade intäkter från arbetsgivar- avgifter respektive ökade intäkter från skatter på utbetalda ersättningar. anser sammanfattningsvis att den totala ökningen av beslutade arbetsgivaravgifter och skatter på utbetalda ersättningar inom bygg- och restaurangbranschen kan komma att uppgå till . Skattefelet bedöms således minska med . Förslaget innebär också en möjlighet att jämföra faktiskt visat arbete för en viss individ med lämnade uppgifter i en arbetsgivardeklaration för denne. Detta förutsätter dock att bl.a. har uppgifter om arbetade dagar, vilket sannolikt bara är möjligt i ett fåtal fall, t.ex. inom bekämpningen av grov organiserad brottslighet där spaning bedrivs mot en viss arbetsplats. Några remissinstanser, bl.a. NSD, Företagarna, har ifrågasatt beräkningar av den offentligfinansiella effekten. Sådana här beräkningar kan, enligt regeringens mening, vara förenade med stor osäkerhet. Regeringen anser att det är lämpligt att göra en försiktig bedömning av de offentligfinansiella effekterna (se prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.27). Vid beräkningen av de offentligfinansiella effekterna utgår regeringen från uppgifter om lönesumma, skatter och avgifter som finns i inte omfattas av rätt till ROT-avdrag samt till att omsättning från arbete åt privatpersoner även kan avse materialkostnader (omfattas inte av ROT-avdrag). Företagsregister- och individdatabasen (). Regeringen utgår så- Prop. 2016/17:58 ledes från ett annat underlag än det som har använt i sina beräkningar av de offentligfinansiella effekterna. Dessutom gör regeringen andra antaganden när det gäller uppräkning av lönesumma, skatter och avgifter. I tabell 9.1 anges vilka antaganden som regeringen gör avseende uppräkning av lönesumma, skatter och avgifter samt storleken på de offentligfinansiella effekterna för fyra olika grupper av utbetalare. De olika grupperna är utbetalare inom (1) bygg- och restaurangverksamhet, (2) frisör- och tvätteriverksamhet, (3) bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt verksamhet inom kropps- och skönhetsvård, samt (4) övriga utbetalare. Regeringens beräkningar av den offentligfinansiella effekten omfattar således alla som kommer att omfattas av det nya systemet, dvs. inte bara utbetalare inom bygg- och restaurangverksamhet. Kravet på personalliggare kan komma att utvidgas till att även omfatta bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård (se avsnitt 5.3.3). Regeringen gör bedömningen att det nya systemet med uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen kommer att medföra positiva offentligfinansiella effekter för denna grupp. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att den totala ökningen av de offentligfinansiella intäkterna från arbetsgivaravgifter och skatter kan komma att uppgå till . Skattefelet bedöms således minska med . Det nya systemet kommer att tillämpas för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraft- trädandet har fler än 15 anställda (se avsnitt 8). Den gruppen består av cirka 14 000 uppgiftsskyldiga. Regeringen bedömer att ökningen av de offentligfinansiella intäkterna kan komma att uppgå till . 2 Vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten avseende byggbranschen har hänsyn även tagits till en initial ökning av lönesumma, skatter och avgifter på grund av införandet av personalliggare. Detta med utgångspunkt i vad införandet av personal- liggare har medfört inom restaurangbranschen. Ett system där uppgifter per betalningsmottagare normalt ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för en gång i en kontrolluppgift i kombination med att betalningsmottagare löpande får tillgång till uppgifter om denne som lämnas till , kommer att medföra vissa periodiseringsvinster för staten. Systemet kommer att försvåra för utbetalare att redovisa utbetald ersättning och skatteavdrag i en arbetsgivardeklaration för en annan redovisningsperiod än månaden efter den månad då ersättningen betalades ut. Skatter och avgifter som ska redovisas i en skattedeklaration ska vara betalda senast den dag då deklarationen ska ha kommit in till (normalt den 12 eller 26 efter redovisnings- perioden). För den som ska lämna arbetsgivardeklaration den 26 efter redovisningsperioden är förfallodagarna för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter i stället den 12, den 17, efter redovisningsperioden (62 kap. 3 § SFL). Det kommer således att bli svårare att skjuta upp inbetalningen av skatter och avgifter. Detta är i praktiken möjligt , eftersom bara bl.a. den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och betala arbetsgivaravgifter för och sammanlagt avdraget belopp ska redovisas i arbetsgivardeklarationen. Enligt redovisas det mer i arbets- givaravgifter för månad än för föregående månader. Detta kan tyda på att företag och andra utbetalare av olika anledningar samlar redovisningen av arbetsgivaravgifter för beskattningsåret till de redovisningsperioderna. En del av skillnaden kan förklaras av att många ersättningar som betalas ut årsvis betalas ut i slutet av beskattningsåret. Syftet kan också vara att skaffa sig en kredit. Redovisade arbets- givaravgifter för månaderna har både varit lägre än för resterande månader, vilket kan tala för att vissa försöker skaffa sig en kredit. Å andra sidan kan sommarmånadernas högre belopp även bero på en ökning av antalet säsongsarbetare. Det förekommer även att förmåner m.m. redovisas i slutet av beskatt- ningsåret efter att bokslut har gjorts och avräkningskonton m.m. har stämts av. Dessutom kan utbetalningar av ersättningar flyttas mellan år i syfte att skaffa sig ett bättre ekonomiskt läge. Förslaget innebär att möjligheten för utbetalare att skjuta betalningen av arbetsgivaravgifter framför sig skulle minska kraftigt. bedömer att det nya systemet vid ett ikraftträdande skulle få positiva offentligfinansiella effekter från periodiseringsvinster med totalt . Med hänsyn till att det nya systemet ska gälla helt (se avsnitt 8) har beräkningar justerats. I det följande redovisas Skatte- verkets beräkningar. redovisades i genomsnitt i arbetsgivar- avgifter varje månad.3 Vid en förväntad ökning av arbetsgivaravgifterna 3 Stat, kommuner, landsting och andra offentliga arbetsgivare har inte tagits med i denna beräkning. bedömer att dessa arbetsgivare saknar skäl att vilja skjuta upp skulle arbetsgivaravgifterna uppgå till Prop. 2016/17:58 . antar vidare att ett belopp motsvarande av de arbetsgivaravgifter som redovisas och betalas skjuts framåt i tiden. På detta sätt uppstår en avgiftskredit om totalt (x 29,5 x 12). Den offentligfinansiella effekten av en avskaffad kredit motsvarar räntan på denna (effekten av ett minskat lånebehov för staten). Med utgångspunkt i en tioårig statslåneränta om (2019) kan ränteeffekten beräknas till , vilket innebär positiva offentlig- finansiella effekter. Även möjligheterna att tillfälligt förbättra ett företags eller en annan utbetalares likviditet genom att skjuta upp inbetalningen av preliminär skatt (skatteavdrag) kommer att minska i och med förslaget. Detta förfarande skulle kunna vara mindre vanligt än att skjuta upp redo- visningen av arbetsgivaravgifter, eftersom den preliminära skatten i detta fall redovisas som inbetald för betalningsmottagarna. Av tillgängliga uppgifter går det dock inte att utläsa att så skulle vara fallet. anser därför att det är rimligt att även anta att ett belopp motsvarande av den preliminära skatten för betalningsmottagare som betalas skjuts framåt i tiden. redovisades i genomsnitt i avdragen skatt i arbetsgivardeklarationer.4 En uppräkning innebär i snitt . På detta sätt uppstår en kredit om totalt . Den offentligfinansiella effekten av en avskaffad kredit motsvarar räntan på denna (effekten av ett minskat lånebehov för staten). Med utgångspunkt i en tioårig statslåneränta om (2019) kan ränteeffekten beräknas till , vilket innebär positiva offentligfinansiella effekter. bedömer sammanfattningsvis att den totala periodi- seringsvinsten kan komma att uppgå till . Vid en försiktig bedömning av den offentligfinansiella effekten från periodiseringsvinster bedömer regeringen att effekten kan komma att uppgå till . Det nya systemet kommer att tillämpas för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda (se avsnitt 8). Den gruppen består av cirka 14 000 uppgiftsskyldiga. Regeringen bedömer att ökningen av de offentligfinansiella intäkterna från periodiseringsvinster kan komma att uppgå till . inbetalningen av arbetsgivaravgifter, eftersom de inte har samma behov av tillfälligt för- bättrad likviditet som ett privat företag kan ha. 4 Stat, kommuner, landsting och andra offentliga arbetsgivare har inte heller tagits med i denna beräkning. bedömer att dessa arbetsgivare saknar skäl att vilja skjuta upp inbetalningen av avdragen skatt, eftersom de inte har samma behov av tillfälligt för- bättrad likviditet som ett privat företag kan ha. Vid en försiktig bedömning av de offentligfinansiella effekterna skulle de kunna uppgå till (ökade intäkter från arbetsgivaravgifter och skatter med och periodiseringsvinster med ). bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till (ökade intäkter från arbetsgivaravgifter och skatter med och periodiseringsvinster med ). 9.1.3Effekter för och domstolar Regeringens bedömning: För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader i form av bl.a. utveckling av it-system, it- förvaltning, hantering och granskning av deklarationer, framtagande av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal (en engångskostnad om och årliga kostnader om ). kontrollverksamhet kommer att effektiviseras vilket medför att den årliga kostnaden kommer att minska med . Att systemet införs stegvis kommer att medföra engångskostnader för om totalt . Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget torde inte påverka de allmänna förvaltningsdomstolarna eller de allmänna domstolarna annat än marginellt. Eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Promemorians bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I promemorian finns ingen bedömning om kostnader för ett stegvis införande. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i ifrågasätter att förslagen inte kommer att få konsekvenser för förvaltningsdomstolarna. I ett inledande skede torde antalet skattebeslut till nackdel för enskilda att öka, vilket torde leda till att även antalet överklagade skattebeslut till förvaltningsdomstolarna ökar. På torde dock antalet över- klagade skattebeslut till förvaltningsrätterna minska, eftersom Skatte- verket tidigt får ett fullständigt beslutsunderlag vilket ökar förutsättningar att fatta rätt beslut från början. Skälen för regeringens bedömning Det nya systemet innebär att vissa uppgifter per betalningsmottagare som lämnas i kontrolluppgifter normalt ska lämnas till Skatte- verket i en arbetsgivardeklaration. Kontrolluppgifter ska inte lämnas, om ersättningar och förmåner som har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Dessutom föreslås en slopad kontrolluppgiftsskyldighet i vissa fall och ett minskat uppgiftslämnande i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Det är fråga om en stor reform, som kommer att medföra att Skatte- verket måste nyutveckla och förändra it-system. bl.a. att blanketter och annan information måste tas fram samt utbildning av personal. kommer att genomföra nödvändiga informa- tionsinsatser för att de deklarationsskyldiga ska kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbets- givardeklarationen. Arbetet med att göra ändringar i it-system har redan påbörjats och kommer att ske i samverkan med bl.a. programvaruföretag och de som ska lämna uppgifter per betalningsmottagare i det nya systemet. bedömer att myndigheten kommer att ha en engångskostnad om totalt för att införa det nya systemet. bedömer att myndigheten också kommer att ha årliga kostnader om när systemet har införts fullt ut . ska registrera den som är skyldig att göra skatteavdrag och den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivardeklaration. fanns det ungefär 400 000 som var registrerade och som ska lämna arbetsgivardeklaration. En arbetsgivardeklaration kan lämnas elek- troniskt eller på papper. lämnar cirka 80 000 arbetsgivare eller andra utbetalare arbetsgivardeklarationen på papper. kostnader för att hantera en deklaration på papper är högre än kostnaden för att hantera en deklaration som lämnas elektroniskt. Risken för eventuella felsummeringar av de individuella beloppen är större när en arbetsgivardeklaration lämnas på papper. Vid elektronisk inlämning uppmärksammas sådana felsummeringar innan deklarationen de facto lämnas in till . årliga kostnad för hantering och granskning av uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer som lämnas på papper beräknas uppgå till totalt , varav avser skanning av deklarationer. årliga kostnader för hantering och granskning av deklarationer som lämnas elektroniskt beräknas uppgå till . De årliga kostnaderna består också av kostnader för it-förvaltning om . kommer att verka för att möjligheterna att lämna uppgifter per betalningsmottagare elektroniskt ska vara så bra att de allra flesta kommer att välja något av de alternativen i stället för att lämna arbetsgivardeklarationen på papper. En stor del av de beräknade löpande kostnaderna avser hantering av deklarationer på papper. Om antalet arbetsgivardeklarationer som lämnas på papper minimeras, kommer de årliga kostnaderna att minska väsentligt. För att kunna besluta om rätt skatter och avgifter genomför Skatte- verket bl.a. årliga avstämningar mellan uppgifter i arbetsgivardeklara- tioner och i kontrolluppgifter. genomför också avstämningar mellan uppgifter i kontrolluppgifter och i inkomstdeklarationer.