prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Om tror att det finns uppgifter i en personalliggare som behövs i en skatteutredning, ska verket använda de generella kontroll- befogenheterna för att få del av uppgifterna, dvs. skrivbordskontroll och revision. Kontrollbesöket kan därmed inte användas för att på ett enklare sätt få tillgång till uppgifter om syftet är ett annat än att kontrollera dokumentationsskyldigheten som sådan (prop. 2010/11:165 s. 877 och prop. 2014/15:6 s. 94). Om vid ett kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare eller tillhanda- hålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras bl.a. inte fullgör sin skyldighet, ska en kontrollavgift tas ut. En kontrollavgift ska även tas ut om inte personalliggaren hålls tillgänglig för i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen (50 kap. 3 § SFL). Skatte- verket kan besluta om hel eller delvis befrielse från kontrollavgiften om det är oskäligt att avgiften tas ut med fullt belopp (51 kap. 1 § SFL). Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på hur systemet med krav på personalliggare kan utvidgas till att även omfatta bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård (dnr Fi2016/01351/S3). ska redovisa sitt uppdrag . För att motverka skattefusk och svart- arbete kommer regeringen att arbeta för att personalliggare införs i fler branscher (framgår av punkt 10 i 10-punktsprogrammet mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt, se avsnitt 4.1). 6Överväganden och förslag om löpande uppgifter på individnivå Behovet av löpande uppgifter på individnivå Regeringens bedömning: I syfte att minska skattefusk och skatte- undandragande bör vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare lämnas löpande till i stället för bara en gång . Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betal- ningsmottagare, skulle få ett bättre underlag för skatte- beslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Ett sådant system skulle även vara positivt för betalningsmottagare, företag och andra utbetalare samt ge positiva offentligfinansiella effekter. Systemet skulle även vara positivt för andra uppgifts- mottagare än och kunna medföra att underlaget för statistik förbättras. Promemorians bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller är positiva till bedömning och lyfter fram flera fördelar med ett system där vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare lämnas löpande till . anser att ett sådant system är viktigt, eftersom det bl.a. skulle minska skattefelet och bidra till att stärka de offentliga finanserna. Dessutom kan myndigheternas handläggning bli mer effektiv och myndigheterna kan fatta korrekta beslut. Byggindustrier framhåller arbetet med att stävja förekomsten av svartarbete och att skulle få ett nödvändigt kompletterande instrument för att löpande kunna stämma av uppgifter i personalliggare med uppgifter i arbetsgivardeklarationen. anser att löpande upp- gifter per betalningsmottagare torde kunna leda till att möjligheterna att kontrollera riktigheten av lämnade uppgifter ökar och till att fel kan upptäckas tidigare, särskilt i de branscher där det finns krav på personal- liggare mot vilken man kan jämföra de lämnade uppgifterna. Detta bör i sin tur kunna få positiva följder för möjligheterna att utreda brott och återföra brottsvinster. framför att åtgärden med att införa en skyldighet att löpande lämna uppgifter per betalningsmottagare till är en effektiv åtgärd för att minska den ekonomiska brottsligheten, öka kontrollmöjligheten och förbättra möjligheterna till utredning och lagföring. Förvaltningsrätten i anser att ett sådant system innebär att ges möjlighet att i ett tidigt skede upptäcka felaktigheter, både omedvetna fel och rena skatteundan- draganden. Även enskilda löntagare och andra betalningsmottagare ges möjlighet att på ett tidigt stadium upptäcka fel i uppgifter som en utbetalare lämnar till . Att oriktigheter upptäcks tidigt under- lättar för både och enskilda. i (LO) anser att ett sådant system bör genomföras då det har goda förutsättningar att motverka brottslighet, främja rättvis konkurrens och minska skattefelet. Även anser att ett sådant system är positivt för konkurrensneutraliteten och därigenom även kommer att vara positivt för svenska företags konkurrenskraft. Några remissinstanser, , () och (), framhåller att systemet skulle kunna förbättra statistiken. Näringslivets Skattedelegation (NSD), till vars yttrande har anslutit sig, avstyrker dock förslag eftersom promemorian inte gör det möjligt att bl.a. bedöma nyttan för Skatte- verkets kontrollverksamhet och påverkan på skatteintäkterna. synpunkter har bl.a. (), Prop. 2016/17:58 och Företagarna. Även dessa remissinstanser avstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning Behovet av åtgärder för att bekämpa skattefusk och Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma väl- färden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. viktigt att medborgarna har ett högt förtroende för skattesystemet och att det finns åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. I skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, finns flera skyl- digheter om att lämna uppgifter till , t.ex. skyldighet att lämna kontrolluppgifter, inkomstdeklaration och skattedeklaration. Uppgiftsskyldigheten är en central beståndsdel i skattesystemet. beskattningssystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda ska Att uppgiftsskyldigheten fullgörs är således en nödvändig förutsättning för att skattesystemet ska kunna verka på avsett sätt. måste finnas effektiva verktyg för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. Frågan om arbetsgivare och andra utbetalare löpande bör lämna vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, till har diskuterats vid ett flertal tillfällen (se avsnitt 4.2). Kontrolluppgift ska enligt gällande rätt lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Den som har gett ut ersättningen eller förmånen är uppgiftsskyldig. uppgift bl.a. lämnas om värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut och om skatteavdrag. Aktuella uppgifter lämnas för varje betalningsmottagare och ska lämnas en gång (se avsnitt 5.1). som har gett ut aktuell ersättning och gjort skatteavdrag ska också lämna I en arbetsgivardeklaration ska dock uppgifter inte lämnas för varje betalningsmottagare, utan en arbetsgivardeklaration ska innehålla uppgift om bl.a. den sammanlagda ersättning som ut- betalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och sammanlagt avdraget Aktuella uppgifter avser således totalsummorna för samtliga betalningsmottagare och ska lämnas till (se föreslår att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och gjorda skatteavdrag per betalningsmottagare ska lämnas löpande till i stället för en gång i en kontrolluppgift. föreslår att dessa uppgifter ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. sådant förslag skulle medföra att uppgifterna normalt skulle lämnas varje månad till (se avsnitt 6.2). betalningsmottagaren löpande ska få tillgång till uppgifter om denne som lämnas av utbetalare till (se avsnitt 6.14). att det finns många fördelar med ett sådant system. Ett sådant system skulle vara positivt för , betalningsmottagare, företag och andra utbetalare samt ge positiva Systemet skulle även vara positivt för andra uppgiftsmottagare än och kunna medföra att underlaget för statistik förbättras. Dessa positiva effekter, som även har lyfts fram av remissinstanserna, beskrivs närmare i det följande. Några remissinstanser, bl.a. NSD, NNR och Företagarna, ifrågasätter förslagets positiva effekter för kontrollverksamhet och den offentligfinansiella effekten och avstyrker därför förslaget i prome- . Med hänsyn till dessa synpunkter har texten förtydligats. Synpunkterna behandlas även i avsnitt 9.1.2. Skatt på arbete tas ut dels som inkomstskatt, dels som socialavgifter. inbringade dessa skatter sammanlagt , vilket utgjorde av det totala skatteuttaget (Skatter i Skattestatistisk årsbok 2015 SKV 152 utgåva 18 s. 93). Samma nivåer har gällt under ett flertal år. Med hänsyn till detta är det viktigt att säkerställa att rätt skatt blir fastställd och betald. För system som hanterar så stor del av skatteintäkterna krävs verktyg som stödjer medverkan och gör det svårt att göra fel. Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betalnings- mottagare, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Aktuella uppgifter skulle inne- bära bättre uppgiftskvalitet, främst tack vare närheten mellan utbetalning och uppgiftsskyldighet till , vilket möjliggör tidigare insatser från sida jämfört med då årliga kontrolluppgifter ger information långt i efterhand. Fel kan upptäckas tidigare och i nära anslutning till aktuell utbetalning. En skyldighet att löpande lämna uppgifter per betalningsmottagare skulle även kunna ha en allmänpreventiv effekt (avskräckande effekt). Vetskapen hos den uppgiftsskyldige om att och betalningsmottagare har möjlig- het att se vilka uppgifter som utbetalaren lämnar löpande kan antas ha en kvalitetshöjande effekt. genomför avstämningar mellan uppgifter i arbets- givardeklarationer och i kontrolluppgifter. Vid avstämningen kontrolleras att uppgiften om den sammanlagda ersättningen som utbetalaren har redovisat i arbetsgivardeklarationerna beloppsmässigt mot- svaras av de uppgifter om ersättning som sedan lämnas i kontroll- uppgifter. Motsvarande avstämning görs avseende skatteavdrag. I av fallen förekommer differenser som måste utredas. lägger ned ett betydande arbete på sådana avstämningar. skickar ut deklarationsblanketten med förifyllda inkomst- uppgifter och en specifikation över kontrolluppgifter och en preliminär skatteuträkning till dem som ska lämna inkomstdeklaration. Uppgifter som lämnas i kontrolluppgifterna förtrycks i inkomstdeklarationen. Om en uppgift som förtryckts i inkomstdeklarationen är felaktig eller saknas, ska den deklarationsskyldige genom ändring eller tillägg lämna de upp- gifter som behövs i deklarationen. genomför också avstäm- ningar mellan uppgifter i kontrolluppgifter och uppgifter i inkomst- deklarationer. För tar avstämningar avseende arbetsgivaravgifter och skatteavdrag uppskattningsvis i anspråk. Sannolikt är dessa avstämningar även mycket tidskrävande för företagen Prop. 2016/17:58 och andra uppgiftsskyldiga. Ett krav på att uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas löpande torde minska risken för såväl oavsiktliga som avsiktliga fel i arbets- givardeklarationen. Eventuella felsummeringar av de individuella beloppen skulle upptäckas på ett tidigt stadium – vid elektronisk inläm- ning redan innan arbetsgivardeklarationen skickas in. Andra fel skulle också kunna upptäckas tidigare än , om betalningsmottagaren får tillgång till lämnade uppgifter. Fel som upptäcks i nära anslutning till utbetalningen torde vara lättare för den uppgiftsskyldige att rätta. Avsiktliga fel torde också försvåras om betalningsmottagaren kan kon- trollera vilka uppgifter som har lämnats om denne till . Förutsättningarna för att fatta korrekta beslut om skatteavdrag och arbets- givaravgifter skulle således förbättras, eftersom uppgifterna per betal- ningsmottagare möjliggör en kontroll av riktigheten i de sammanlagda beloppen. Behovet för att vidta ovan nämnda avstämningar avseende arbetsgivaravgifter och skatteavdrag torde minska betydligt, vilket skulle effektivisera kontrollverksamhet. Den tid som lägger på dessa avstämningar skulle i stället kunna läggas på annan kontrollverksamhet. Preliminär skatt ska betalas för beskattningsåret med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten (8 kap. 1 § SFL). Ett beslut om ändring av preliminär A-skatt (jämkning), innebär att arbetsgivaren ska göra ett lägre eller högre avdrag för skatt än vad som framgår av skattetabellen. Syftet med att jämka den preliminära skatten är att den ska stämma överens med den slutliga skatten. Det kan vara aktuellt med jämkning om betalningsmottagaren t.ex. har inkomst under endast en del av året, fler än en arbetsgivare eller utbetalare, inkomster som det inte görs skatteavdrag från eller har ränteutgifter. Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betalnings- mottagare, skulle få ett bättre underlag för beslut om ändring av preliminär A-skatt. Krav på personalliggare finns för restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggverksamhet. I en personalliggare ska nödvändiga identifikations- uppgifter för näringsidkaren och för de personer som är verksamma i näringsverksamheten dokumenteras. I personalliggaren ska tidpunkten då respektive persons arbetsplats påbörjas och avslutas för varje arbetsdag anges. Detta ska ske i omedelbar anslutning till att arbetspasset påbörjas och avslutas. Personalliggaren ska finnas tillgänglig för vid kontrollbesök (se avsnitt 5.3). Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betalningsmottagare, skulle kunna jämföra dessa uppgifter med uppgifter från personalliggare. Detta skulle förbättra förutsättningarna för att besluta om rätt skatter och avgifter. Ett system där uppgifter per betalningsmottagare lämnas löpande till i kombination med att betalningsmottagare löpande får tillgång till uppgifterna, skulle också innebära en fördel och ökad trygghet för betalningsmottagarna. kan en betalningsmottagare, t.ex. en arbetstagare, inte under beskattningsårets gång kontrollera att arbetsgivaren har lämnat uppgift om t.ex. rätt utbetald ersättning till och redovisat avdragen skatt. Det är inte ovanligt att arbetstagare kontaktar med anledning av att de misstänker att deras arbetsgivare inte fullgör sin skyldighet att betala in avdragen Vissa tror felaktigt att löpande får uppgifter från arbetsgivare om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalnings- Andra är medvetna om att inte har tillgång till sådana uppgifter men vill ändå framföra sina misstankar om felaktigheter samt få råd om hur de ska agera för att skydda sig själva. Enligt gällande rätt ska den som är skyldig att lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst närmast som kontrolluppgifterna gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. Med stöd av dessa informa- tionsuppgifter från den kontrolluppgiftsskyldige får deklarationsskyldiga en möjlighet att rätta felaktiga kontrolluppgifter och därigenom bidra till att korrekta uppgifter förtrycks i inkomstdeklarationen, dvs. att med stöd av informationsuppgifterna påtala felaktigheter för den kontrolluppgiftsskyldige som sedan kan lämna en rättad kontrolluppgift. Om aktuellt system genomförs och betalningsmottagare löpande får tillgång till uppgifterna som lämnas av utbetalarna, skulle en betalnings- mottagare redan månaden efter en utbetalning kunna kontrollera att uppgift om rätt utbetald ersättning har lämnats till samt att utbetalaren har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag och att betala in den avdragna skatten till . mottagaren anser att utbetalaren har lämnat en felaktig uppgift till , kan betalningsmottagaren kontakta utbetalaren och försöka åstadkomma att utbetalaren rättar den felaktiga uppgiften. gäller om betalningsmottagaren anser att en uppgift saknas. kan korrekta uppgifter förtryckas i inkomstdeklarationen. mottagaren kan även vända sig till och verket får sedan med stöd av uppgifterna från betalningsmottagaren bestämma om några granskningsåtgärder ska vidtas. För en enskild betalningsmottagare skulle ett sådant system således medföra bättre insyn, förutsägbarhet och ökad trygghet genom att det blir enklare att kontrollera vilka uppgifter som utbetalare lämnar om denne Det skulle dessutom bli möjligt att kontrollera detta tidigare jämfört med . Företag och andra utbetalare Ett krav på utbetalare att löpande lämna uppgifter per betalnings- mottagare till skulle också kunna leda till en sundare Ett sådant krav skulle bidra till att mer korrekta uppgifter Kravet på att uppgifterna ska kunna kopplas till en viss betalningsmottagare skulle också göra det svårare att fuska med Det skulle också bli svårare för utbetalare att redovisa löneutbetalningar med för låga belopp eftersom betalningsmottagare kan kontrollera de uppgifter som har lämnats om denne till . Offentligfinansiella effekter Prop. Åtgärder som syftar till att bekämpa skattefusk och skatteundandragande har positiva offentligfinansiella effekter. Ett införande av ett system där uppgifter per betalningsmottagare lämnas löpande till i kombination med att betalnings- mottagare får tillgång till uppgifterna, skulle kunna leda till en betydande minskning av skattefelet och därmed ökade intäkter från arbetsgivar- avgifter och skatter. Skälet till det är bl.a. att skulle få ett bättre underlag för sina beslut och att kontrollverksamheten skulle kunna effektiviseras. Systemet förväntas också minska risken för såväl oavsikt- liga som avsiktliga fel i arbetsgivardeklarationen. har relativt på sig att ta ut vinster och kanske även försätts i konkurs innan kontrolluppgifter borde ha lämnats och därmed kan skapa sig en bild av vilka belopp som skulle ha redovisats. möjligheter att få in uppgifter efter en konkurs skulle sannolikt också öka, eftersom det kan antas vara enklare för företrädare att bara lämna uppgifter per betalningsmottagare i anslutning till konkursen, än att lämna kontrolluppgift för i efterhand. Ett sådant system kan också antas bidra till att skatter och avgifter i större utsträckning redovisas för rätt period. är det i praktiken möj- ligt för en utbetalare att skjuta upp inbetalningen av skatter och avgifter. Skälet till det är att enbart den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för och göra skatteavdrag för ska anges löpande i arbetsgivardeklarationen. Andra uppgiftsmottagare och statistik I avsnitt 7 föreslås att , och ska få tillgång till uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration. En till- gång till dessa uppgifter förväntas bl.a. ge förutsättningar för positiva offentligfinansiella effekter inom deras ansvarsområden och effektivisera deras ärendehantering. Även flera andra mottagare, däribland Skatte- verkets skattebrottsenheter (som utgör en särskild verksamhetsgren inom skild från verksamhetsgrenen beskattning) och Kronofogde- myndigheten, kommer enligt gällande bestämmelser att få tillgång till uppgifterna. Uppgifterna kan således vara till nytta även för mottagare som inte omfattas av de förslag om utlämnande som lämnas. lyfter fram att löpande uppgifter per betalnings- mottagare torde kunna leda till att möjligheterna att kontrollera riktig- heten av lämnade uppgifter ökar och till att fel i lämnade deklarationer kan upptäckas tidigare. Detta bör i sin tur kunna få positiva följder för möjligheterna att utreda brott och återföra brottsvinster. Även Ekobrotts- myndigheten framför att åtgärden med att införa en skyldighet att löpande lämna uppgifter per betalningsmottagare till är en effektiv åtgärd för att minska den ekonomiska brottsligheten, öka kontrollmöjligheterna och förbättra möjligheterna till utredning och lagföring. Ett sådant system skulle således kunna medföra att berörda aktörers kontrollmöjligheter förbättras och att deras möjligheter till utredning och lagföring förbättras. Åtgärden skulle vara effektiv för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Även underlaget för statistik torde förbättras. Uppgifter per betalnings- mottagare som lämnas löpande kan medföra bättre möjligheter att inhämta uppgifter om inkomster som underlag för samhällets statistik- framställning och för att förbättra kvaliteten på de inhämtade upp- gifterna. Bättre underlag för statistik har ett samhällsekonomiskt värde. För att skattesystemet ska kunna verka på avsett sätt krävs att uppgiftsskyldigheten till fullgörs på ett korrekt sätt. Skattefusk och skatteundandragande ska bekämpas. Det måste därför finnas effektiva verktyg för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande anser regeringen att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare bör lämnas löpande till i stället för bara en gång . Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betalnings- mottagare, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Ett sådant system skulle även vara positivt för betalningsmottagare, företag och andra utbetalare samt ge positiva offentligfinansiella effekter. Systemet skulle även vara positivt för andra uppgiftsmottagare än och kunna medföra att underlaget för statistik förbättras. Denna bedömning delas av en stor majoritet av remissinstanserna. 6.2Uppgifter på individnivå ska lämnas i arbetsgivardeklarationen Regeringens förslag: Vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare ska normalt lämnas i en arbets- givardeklaration. slopas skyldigheten att i arbetsgivardeklarationen lämna uppgift om den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för, den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för och sammanlagt avdrag med tillämpning av 2 kap. 21 § socialavgiftslagen (2000:980). Regeringens bedömning: I syfte att begränsa den ökade admini- strativa bördan bör målsättningen vara att så långt som möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas till . Uppgifterna per betalningsmottagare bör lämnas vid samma tid- punkt som övriga uppgifter ska lämnas i arbetsgivardeklarationen. Beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter bör även i fortsätt- ningen fattas på sammanlagd nivå. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslag och bedömning. (), till vars yttrande har anslutit sig, anser att det saknas en redogörelse för alternativa lösningar och på vilket sätt föreslagen lösning är den mest kostnadseffektiva givet det syfte som önskas uppnås. Förvaltningsrätten i framhåller att det bör vara lättare och mer effektivt att rapportera samtliga uppgifter vid ett och samma tillfälle, i stället för att som först rapportera arbetsgivaravgifter hänförliga till utbetald lön och därefter senare sammanställa övriga uppgifter om den utbetalda lönen i en kontrolluppgift. Förslaget torde även leda till att utbetalarna får en bättre och mer överskådlig redovisning. Företagarna saknar alternativa lösningar, exempelvis kvartalsvis rapportering i stället för för företag med mindre omsättning. Några remissinstanser framhåller behovet av att den administrativa bördan inte får öka, t.ex. och . Tillväxt- verket bedömer att små företag utan elektroniskt lönesystem kommer att få en kännbar ökning av de administrativa kostnaderna. Det är därför viktigt med insatser för att underlätta för dessa företag. () anser bl.a. att den extra administrativa börda som arbetsgivare åläggs synes vara ytterst begränsad. Förändringarna innebär att en hel del krångel för mindre företag kan minskas, exempelvis de årliga kontrolluppgifterna och avstämningsarbetet med dessa. Skälen för regeringens förslag och bedömning Möjliga lösningar på uppgiftslämnande Regeringen anser att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare (på individnivå) ska lämnas löpande till i stället för bara en gång . En fråga att ta ställning till är hur den löpande uppgiftsskyldigheten ska gå till.