prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Det finansiella systemet är en förutsättning för att det moderna samhället ska kunna fungera och för att ekonomin ska växa ‒ är det känsligt för störningar som kan leda till omfattande samhällsekonomiska och sociala kostnader. Resultatutvecklingen avseende det finansiella systemets stabilitet går i olika riktning. De främsta sårbarheterna utgörs av att det svenska banksystemet är stort och tätt samman- länkat, att storbankerna har en hög andel marknadsfinansiering (varav en stor del i utländsk valuta) och att bankerna har en begränsad möjlighet att absorbera förluster. Vidare utgör hushållens höga skuldsättning en risk för såväl enskilda hushåll som för den real- ekonomiska utvecklingen och även för den finansiella stabiliteten. Andelen hushåll som har kort räntebindningstid ökar, vilket leder till att enskilda hushåll och samhällsekonomin påverkas kraftigare vid en ränteuppgång. Finans- inspektionens införande av allmänna råd avseende bolånetak på och diskussionerna om det amorteringskrav som infördes bedöms ha bidragit till att andelen av den totala bolånestocken som ut- görs av lån med belåningsgrad har minskat från 2015. De krav som införts för svenska banker vad gäller likviditetsreserver och kapitaltäckning har bidragit till måluppfyllelsen för delmålet om finansiell stabilitet genom att stärka motstånds- kraften mot marknadsoro, kreditförluster och lägre intjäning. Det är svårt att påvisa att de nya reglerna om ränteskillnadsersättning och ökad transparens kring räntesättningen av bolån har haft effekt på konkurrensen, även om det är rimligt att anta det. Bankerna redovisar stigande brutto- marginaler på bolån och storbankernas högre avkastning på eget kapital indikerar att konkur- rensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig. Måluppfyllelsen av delmålet om förtroende påverkas bl.a. av statens ekonomiska ställning, eftersom det tillsammans med krishanterings- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regelverken har betydelse för statens förmåga att hantera finansiella kriser. Den svenska stats- skulden är låg ur ett historiskt och internationellt perspektiv, vilket tillsammans med nya krishanteringsregler bedöms ha bidragit till måluppfyllelsen. tillsynsverksamhet bidrar till att de finansiella aktörerna följer gällande regler. På konsumentskyddsområdet finns risker som bl.a. grundar sig på att det är svårt att jämföra och förstå finansiella produkter och bedöma behovet av dessa. För att bidra till måluppfyllelsen om ett starkt konsumentskydd bedriver även insatser för finansiell folkbildning. fick närmare 120 000 personer del av utbildningsinsatserna, vilket är fler än föregående år. Både tillsyns- och utbildningsverksamheten bedöms ha bidragit till måluppfyllelsen. Statistik visar att antalet inkommande klagomåls- och informationsärenden till Konsumenternas Bank- och varit relativt , medan kundnöjdheten gällande livförsäk- ringsprodukter ökat något enligt Svenskt kvalitetsindex (SKI). Användningen av elektroniska betalningar har fortsatt att öka, vilket ses som ett bevis på att både kunder och handel har ett högt förtroende och ser stor nytta med betaltjänsterna. Effektiv finansförvaltning i staten Resultatutvärderingen avseende effektiviteten i statens finansförvaltning är genomgående posi- tiv. De regelverk, avtal och kontostrukturer som stödjer statens betalningsmodell bedöms vara utformade på ett sätt som främjar hög effek- tivitet. De centralt upphandlade ramavtalen av betal- och korttjänster bedöms leda till lägre priser, som de möjliggör enhetliga och högt ställda krav vad gäller teknik, säkerhet, likviditetshantering och återrapportering. Efter- som myndigheterna själva står för kostnaden för de betaltjänster som de använder finns incitament för god kostnadseffektivitet. Den centraliserade likviditetsförvaltningen minimerar statens dagliga behov av upplåning och reducerar både statens räntekostnader och risk. I den rapport som lämnade till regeringen avseende riskerna i statens betal- ningsmodell bedöms säkerheten i betalningsmodellen som god. Myndigheternas enkätsvar avseende kvalitet och service inom betalningsverksamheten pekar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fortsatt på höga resultat. Genomsnittskostnaden för en statlig betalning har minskat . Detta styrker att kostnadseffektiviteten i den statliga betalnings- modellen har förbättrats ytterligare . innehåller budgetlagen tydliga regler för både statliga garantier och för statlig utlåning med kreditrisk. I den förordning om utlåning och garantier som regeringen beslutade i samband med ändringarna i budgetlagen 2011 ges detaljerade regler för garanti- och kredit- myndigheternas arbete. Regelverken och de grundprinciper som regelverken bygger på bedöms vara utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet, även om det saknas kvantitativa indikatorer som stödjer bedömningen. Myndigheterna inom området, Finansinspek- tionen och , har i allt väsentligt bidragit till de fastlagda målen. Finans- inspektionen har bl.a. genom ökade insatser inom finansiell tillsyn och tillståndsprövning utvecklat kraven och på så sätt bidragit till målen. Det är dock viktigt att kostnadstäck- ningsgraden upprätthålls inom Finansinspek- tionens tillståndsverksamhet och regeringen utgår från att myndigheten fortsätter ett effektiviseringsarbete med målet att nå full kost- nadstäckning. arbete med att genomföra uppdraget som resolutions- myndighet har bidragit till det förebyggande arbetet inom området. Regeringen understryker betydelsen av att verksamheten inom myndig- heterna bedrivs effektivt och med god kvalitet. Insatserna inom finansmarknadsforskningen har bidragit till ökade kunskaper inom området. För att stärka förutsättningarna för Finans- inspektionen att bidra till ett väl fungerande finansiellt system har myndighetens resurser ökats med –2016. I denna proposition föreslås att Finansinspek- tionen anvisas ökade resurser motsvarande . En ökning av resurser motiveras både av att myndigheten får fler uppgifter som följer av ny lagstiftning samt ett behov av att stärka upp existerande verksamhet och då främst tillsynen. resurser stärks med 5 mil- joner kronor som ett resultat av att myndighetens finansieringsförutsättningar ändrats i samband med genomförandet av reglerna för krishantering. Nedan redogörs för ett antal angelägna initiativ som regeringen tagit eller avser att ta för att nå målen. Insatser för att nå målet för det finansiella systemet har uttalat att regeringen bör presentera ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen (bet. 2015/16:FiU41). Regeringen prioriterar arbetet med att vidta väl avvägda åtgärder inom området makrotillsyn för att bl.a. dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. Regeringen och berörda myndigheter har vid- tagit en rad åtgärder med syftet, senast införandet av ett amorteringskrav , vilket innebär att kreditinstitut som lämnar bolån till enskilda personer ska tillämpa åter- betalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverka alltför hög skuldsättning hos hushållen. Regeringen och berörda myndigheter fortsätter att analysera riskerna med hushållens skuldsättning och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. I pågår också ett arbete i syfte att tydliggöra mandat att införa åtgärder för att bl.a. minska riskerna med hushållens skuldsättning. Reglerna för krishantering utvecklas Regeringen bedömer att det nya gemensamma för att värna den finansiella stabiliteten som trädde i kommer att vara mycket viktigt för att kunna förebygga och hantera kriser i finansiella företag. Regelverket innehåller bl.a. ett nytt förfarande, som benämns resolution, för att rekonstruera eller avveckla fallerande kreditinstitut och värde- pappersbolag. Centralt i resolution är att företagets ägare och långivare, snarare än staten och skatte- betalarna, ska bära eventuella förluster, vilket regeringen anser vara en viktig princip. Regeringen deltar också aktivt i det fortsatta arbetet på EU-nivå med vilka krav som ska ställas på finansiella företag. Det handlar dels om att se över MREL (dvs. minimikraven på företagens kapitalbas och nedskrivningsbara skulder), dels att genomföra den internationella standarden för globalt systemviktiga banker, som benämns TLAC (Total Loss Absorbing Capacity) vad gäller nedskrivningsbara skulder. För att täcka kostnader för krishantering har en ny fond – resolutionsreserven – skapats. Riks- dagen har i samband med beslutet uttalat att regeringen bör utreda hur bestämmelserna i lagen om resolution om riskavgiften kan ut- formas så att kriterierna för att fastställa risk- avgifterna blir tydligare reglerade och därefter återkomma till med förslag (bet. 2015/16:FiU17). Inom EU pågår ett arbete med att revidera och ytterligare förbättra kapital- täckningsregelverket, vilket också har betydelse för den finansiella stabiliteten. Stärkt finansiell rådgivning och provision Regeringen arbetar för att stärka konsument- skyddet på marknaden för finansiell rådgivning. Syftet är att konsumentskyddet ska vara lik- värdigt oavsett om rådgivningen handlar om sparande i värdepapper eller i försäkring, som reglerna ska vara proportionerliga och ta hänsyn till de olikheter som finns när det gäller olika produkter och marknader. Regeringen arbetar med flera lagstiftnings- projekt för att åtgärda problemen som samman- taget kommer att samverka till att begränsa problemen som konsumentskyddet stärks på flera olika sätt. Nämnas kan t.ex. lag- förslag som i svensk rätt genomför EU-direk- tivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II) och tillhörande förordning (MiFIR) samt försäkringsdistributionsdirektivet (IDD). Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism gäller nya bestämmelser som ger befogenhet att ingripa mot vissa överträdelser av EU:s marknadsmissbruks- förordning (prop. 2015/16:120). Regeringen avser att föreslå ytterligare lagstift- ning i syfte att insiderhandel m.m. ska kunna bekämpas effektivt. Förslagen kommer att bygga på förslag års marknadsmissbruks- utredning (SOU 2014:46) och promemorian 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bekämpning av marknadsmissbruk (Fi2016/01010/V). I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas administrativa sanktioner för överträdelser av förbuden mot marknadsmiss- bruk. I promemorian föreslås bl.a. att åklagare ska ha möjlighet att framställa ett yrkande om administrativ sanktion som ska kunna prövas om åtalet ogillas. Regeringen bedömer att ny lagstift- ning bör kunna träda i kraft . Mot bakgrund av händelser i omvärlden och ett ökat terrorismhot bedrivs ett omfattande och aktivt arbete, såväl nationellt som internationellt för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Det arbete med genomförande av EU:s fjärde penningtvättsdirektiv som pågår kommer att förstärka det svenska systemet inom området. Förbättrad flytträtt vid pensionssparande En särskild utredare har lämnat förslag till lag- stiftning om bl.a. en utökad flytträtt av befintligt försäkringssparande (SOU 2012:64). Förslagen har remissbehandlats. Tjänstepensionsbeskatt- ningsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 2015:68) lämnat förslag till justering av de skatterättsliga reglerna för att möjliggöra flytt av hela eller delar av en pensionsförsäkrings värde till en annan pensionsförsäkring som inte är under utbetalning. Förslaget möjliggör en sammanläggning av tjänstepensionsförsäkringar respektive privata pensionsförsäkringar. Betänkandet har remissbehandlats. En utökad flytträtt av pensionssparande för- utsätter att konsumentskyddet stärks genom att problem med intressekonflikter och bristande information åtgärdas. Följande initiativ har tagits: –Som nämns ovan om finansiell rådgivning och provision kommer regeringen att ta ett samlat grepp om rådgivnings- och distributionsmarknaden. Med de förslag som lämnas där begränsas de problem med intressekonflikter som har förekommit i samband med investeringsrådgivning och distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter. –För att öka transparensen vid flytt av privat pensionssparande och individuell tjänste- pension har haft i upp- drag att verka för att det ska nås en branschöverenskommelse om tydligare information. En sådan överenskommelse har träffats och har trätt i kraft den 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den innehåller krav på information i årliga värdebesked om villkor och avgifter vid flytt. Överenskommelsen innehåller även krav vid flyttsituationen på avgivande och mottagande företag att lämna fördjupad information i faktablad om garantier och avgiftsuttag. Ett utökat inflytande för konsumenter över tjänstepensionen och privat pensionssparande är en viktig reform som även innebär att pensions- sparandet blir mer lättöverskådligt. Genom ovan beskrivna åtgärder i syfte att ta om hand problem med intressekonflikter och bristande information kommer konsumentskyddet att stärkas avsevärt på detta område. Genom- förandet av dessa åtgärder innebär även att det finns anledning att ta initiativ till nya regler som utökar och effektiviserar flytträtten. Regeringen har som ambition att ta initiativ till nya regler på flytträttsområdet. Ökade finansieringsmöjligheter för mindre finansiella företag Det finns ett stort antal banker på den svenska bankmarknaden som är mindre och verksamma på regionala eller lokala marknader. En utmaning för mindre aktörer är ofta tillgången till kapital. Regeringen ser nu över möjligheterna för spar- banker att ta in kapital och förstärka sin finansiella styrka. Tillgång till finansiella tjänster Att distributionen av finansiella tjänster fungerar väl är av central betydelse för nya och mindre företags utveckling. Regeringen överväger formerna för hur adekvat information ska kunna tillhandahållas om hur väl det finansiella systemet förmår tillgodose företagens behov av sådana tjänster. Ny organisering av det statliga riskkapitalet Regeringen har lämnat förslag som skapar förutsättningar för ett bättre nyttjande av statens resurser för kapitalförsörjning, en ökad volym av riskvilligt kapital, samt flexibilitet att kunna möta förändrade behov av marknads- kompletterande finansiering. Dessa insatser beskrivs i utg.omr. Fler asylsökandes ska kunna få ett eget bankkonto Regeringen har prioriterat insatser för att hitta en lösning som innebär att de asylsökande som har undantagits från kravet på arbetstillstånd ska kunna öppna ett bankkonto. har därför med utgångspunkt i ett uttalande av den europeiska banktillsynsmyndighetens () tagit fram ett förslag för tillämpningen i . Förslaget innebär att de kort som visar att en person är asylsökande och får vistas i i väntan på beslut (s.k. ) som utfärdas av , tillsammans med en vidimerad kopia av id-handlingen från ska gälla som id-handling och därmed möjliggöra ett individuellt bankkonto. bjöd regeringen in , , och representanter för bankerna till diskussioner och nådde en överenskommelse om förslaget. Detta kunde börja tillämpas fr.o.m. när rutiner var på plats. Regeringen avser att med anledning av riks- dagens tillkännagivande tillsätta en parlamen- tariskt sammansatt utredning av det svenska penningpolitiska ramverket och riksbankslagen (bet. 2015/16:FiU41). Utredningen kommer att ges ett brett formulerat uppdrag rörande Riks- banken, såsom penningpolitikens mål och medel, tydliggöranden om ansvaret för finansiell stabilitet och ansvarsfördelningen inom valutapolitiken. En särskild fråga som ska klargöras av utred- ningen är ansvaret för kontanthanteringen och kontantförsörjningen, eftersom det enligt regeringens bedömning finns behov av att klargöra statens ansvar i frågan. I översynen ska därför även ansvar ses över. Regeringen avser även att återkomma till med förslag med anledning av de förslag som lämnats av utredningen om finansiella oberoende och balans- räkning (SOU 2013:9). Detta gäller bl.a. frågor om hur balansräkning, eget kapital och vinstdisposition bör regleras i riksbanks- lagen. Insatser för att nå målet om en hållbar utveckling finns ett nytt mål som anger att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling, exempelvis i enlighet med Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen inklusive Action Agenda om För att bidra till målet har regeringen bl.a. prioriterat följande initiativ: –Frågan om hållbara fonder är prioriterad för regeringen. betänkande En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad (SOU 2016:45) lämnas därför förslag på detta område. Med utgångspunkt i det som presenteras i utredningen har regeringen därutöver för avsikt att fortsätta arbeta med frågor om hur hållbarhetsarbetet på fond- marknaden kan utvecklas. –Regeringen har gett i uppdrag att inom sitt ansvarsområde kart- lägga och analysera vilka möjligheter myndigheten har att bidra till målet om en hållbar utveckling. Initiativet utgör också ett led i arbetet med att fylla kunskaps- luckor samt underlätta uppföljning. Upp- draget ska redovisas . –Regeringen har fört samtal med finans- branschen för att främja större genom- lysning och öppenhet i samband med kreditgivning till företag, utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Resultatet av samtalen är bl.a. att avser att samordna det fortsatta arbetet genom att ta fram ett förslag på åtgärdsplan före kommande årsskifte. Regeringen värdesätter detta initiativ högt och kommer att följa arbetet noga. –För att öka jämförbarheten av redovis- ningen av koldioxidutsläpp har regeringen aktivt initierat en dialog med finans- branschen. inbjöd därför regeringen till ett rundabordssamtal med olika finansiella företag för att diskutera möjligheten att ta fram en jämförbar standard för koldioxidredovisning. Därefter har branschorganisationerna arbetat vidare med detta och en vägledning och ett underlag för redovisning av koldioxid- avtryck för fonder har tagits fram. Vidare har branschen beslutat om en gemensam rekommendation för hur försäkrings- företagen ska beräkna och redovisa koldioxidavtrycket i sina investerings- portföljer. –Regeringen har främjat gröna investeringar. En mängd olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 till gröna verksamheter. Dessutom ger flera statliga och kommunala bolag ut gröna obligationer. Ett arbete har inletts i för att analysera förutsättningarna för att öka andelen gröna investeringar i samhället. Det handlar bl.a. om att se över utbudet av gröna obligationer samt möjligheten att i större omfattning kanalisera klimatinvisteringar genom internationella finansiella institutioner. –Regeringen har i en skrivelse redovisat AP- fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130). I skrivelsen uttalas att hållbarhet är en väsentlig aspekt inom AP- fondernas verksamhet för att uppnå lång- siktigt hög avkastning och god risk- hantering. En viktig aspekt av hållbarhets- arbetet är att påverka företag i portföljerna att agera hållbart. För att med legitimitet söka påverka är det viktigt att AP-fonderna agerar föredömligt när det gäller det interna hållbarhetsarbetet. Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:11 1 Motsvarar 512 209 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter, för och för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.14 Offentligrättslig verksamhet (som inte får tar i huvudsak ut två slag av avgifter, dels för tillstånd m.m. som regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos , dels avgifter för anslags- finansierade verksamhet enligt förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . De årliga avgifterna har en konstruktion som innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Överskotten förklaras bl.a. av dessa inbetalningar. Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. tillförs ökade resurser för att myndigheten får fler uppgifter som följer av ny lagstiftning samt ett behov av att stärka upp existerande verksamhet och då främst tillsynen. Anslaget ökas därför sammantaget med 15 mil- joner kronor . Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom den finansiella folkbildningen. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av den nationella digitala infrastruk- turen. Se även under utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . , 2019 och 2020 beräknas Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:3 avgifter till Anslaget får användas för utgifter för Finans- inspektionens avgifter till EU:s tillsynsmyndig- heter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknads- myndigheten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 avgifter till Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anslaget ökas med till följd av att avgifterna som ska betala till EU-myndigheterna ökar enligt en fastställd plan. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:12 1 Motsvarar 315 719 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens intern- bank, bankstöd samt insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garanti- och kredit- avgifterna finansieras av garanti- respektive lån- tagarna eller genom anslag på statsbudgeten. I enlighet med budgetlagen (2011:203) ska ränta eller avgift tas ut motsvarande statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte för ett visst lån eller åtagande beslutat annat. Vidare föreskrivs att om lån- eller garanti- tagaren ska betala en ränta eller avgift som inte täcker kostnaderna ska regeringen föreslå hur mellanskillnaden ska finansieras. Dessa avgifter, samt återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i myndighetens garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verk- samheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens ränte- kostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 3.19 Resultater för garanti- och utlåningsverksamhet (som inte får resulterade garanti- och utlåningsverksamhet i ett underskott på . Underskottet förklaras främst av de nedskrivningar som gjorts avseende verksamhetens fodringar i . beräknas det uppskattade resultatet för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 garanti- och kreditverksamheten till 79 respek- tive . uppgick avgifterna inom statens internbank till . beräknas motsvarande avgifter till 4,9 respektive . Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifterna används som styr- medel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten.