prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Antal förskollärare visar antal anställda i förskolan med förskollärarexamen. Källa: Registret över pedagogisk personal (2014) samt Registret över personal i förskolan och annan pedagogisk verksamhet (2014), SCB. I vissa verksamhetsformer är lärarna äldre. Det gäller exempelvis gymnasieskolans yrkesämnen där av lärarna är eller äldre. Motsvarande andel bland samtliga lärare är . Detta illustreras i diagram 2.47. Enligt prognos är rekryteringsbehovet av yrkeslärare i förhållande till yrkeskåren mycket stort. En av orsakerna är just att de är förhållandevis äldre. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.47 Ålderfördelningen bland samtliga lärare, yrkeslärare och övriga gymnasielärare Anm.: Ålder visas på horisontalaxeln. Källa: SCB, Registret över pedagogisk personal (2014). En del lärare slutar av andra skäl En faktor som påverkar rekryteringsbehovet är hur många som stannar kvar i yrket. Enligt den internationella (The Teaching and Survey), som fokuserar på lärarnas yrkesvardag, är det bara var tjugonde svensk lärare som tycker att deras yrke har hög status och bara hälften skulle vilja bli lärare igen (2014, 2013, rapport 408). De flesta lärarna fortsätter dock att arbeta som lärare. har jämfört lärarkåren i och gymnasieskolan /07 . var det visserligen av lärarna som inte fanns i lärarregistret trots att de inte uppnått pensionsålder. I en fördjupad analys visar det sig emellertid att bland dem som inte var kvar hade närmare hälften inte en pedagogisk utbildning. Detta illustreras i diagram 2.48. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.48 Lärare i och gymnasieskolan /07 jämfört med /12 Anm.: Av den fjärdedel lärare som inte återfanns i lärarregistret hade en pedagogisk utbildning och hade det inte. Källa: SCB, Registret över pedagogisk personal. Vid uppföljningar av senare års lärarregister visar det sig att en hel del av dessa lärare har återkommit. En femtedel av de som inte återfanns i registret /12 hade återkommit . I lärarprognos analyseras kvarvaron och återgången till yrket från till ett annat som ett sammantaget mått. Måttet anger hur stor andel av personalen som fanns kvar från till det andra. Kvarvaron/återgången är relativt låg bland yngre lärare. var den bland kvinnor och bland männen i åldrarna . I en del åldrar är kvarvaron/återgången mycket hög, eller . Det gäller exempelvis bland kvinnor 30–i och gymnasieskolans allmänna ämnen. En grupp med låg kvarvaro är yrkeslärare i gymnasieskolan vilket sannolikt beror på att de har en stor alternativ arbetsmarknad. En låg kvarvaro bland yrkeslärare är den största anledningen till det förhållandevis stora rekryteringsbehovet av yrkeslärare. Kvarvaron och återgången sammanfattas i tabell 2.20. Tabell 2.20 Kvarvaro och återgång 2013–2014 i olika skol- och verksamhetsformer efter kön och ålder Beräkningarna baseras och 2014, procent Grundskola 1–3 Grundskola 4–6 Grundskola 7–9 Grundskola 1–3 Grundskola 4–6 Grundskola 7–9 Anm.: För vissa åldersgrupper och verksamhetsformer uppgår kvarvaron/återgången till en högre andel än . Detta beror på att verksamhetsformen antingen har fått ett inflöde av personer som arbetade som lärare i en annan verksamhetsform året innan eller att vissa lärare har ökat sin tjänsteomfattning. Källa: SCB, Registret över pedagogisk personal. Huvudmännens bedömning av personalsituationen I SCB:s arbetskraftsbarometer uppger en stor majoritet av de tillfrågade arbetsgivarna att det råder brist på såväl nyutexaminerade som yrkeserfarna lärare inom ett flertal inriktningar och ämnen. Störst brist rapporteras gällande grundskollärare med inriktning mot senare år och matematik/naturorienterande ämnen (NO), se tabell 2.21. Tabell 2.21 Andel arbetsgivare som uppger brist på nyutexaminerad respektive yrkeserfaren personal inom pedagogik och lärarutbildning Andel arbetsgivare som uppger brist på år, matematik/NO : 2015, Arbetskraftsbarometern. fick regeringens uppdrag att kartlägga huvudmäns och skolledares arbete med att säkra tillgången till behöriga lärare och förskollärare. I redovisningen av uppdraget (Skolinspektionen 2015, Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola) framkommer att de största utmaningarna för huvudmännen och skolledarna att anställa legitimerade förskollärare och legitimerade och behöriga lärare består i att det finns för få sökande med rätt kvalifikationer, att det är hård konkurrens om de med rätt kvalifikationer samt att det är svårt att erbjuda tillräckligt attraktiva anställningsformer och anställningsvillkor. Se diagram 2.49. Diagram 2.49 De största utmaningarna för att använda lärare med rätt behörighet Andel instämmande rektorer och huvudmän Få sökande med rätt kvalifikationer vid rekrytering Hård konkurrens om behöriga lärare Att erbjuda tillräckligt attraktiva anställningsformer Att erbjuda tillräckligt attraktiva anställningsvillkor Anm.: Flera svar möjliga. Källa: (2015) Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola, s.6. Genom förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning har staten möjliggjort för huvudmän 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att söka statsbidrag för att genomföra personalförstärkningar. I förordningen anges att de huvudmän som ansöker om statsbidrag ska bifoga en beskrivning av sina lokala rekryteringsstrategier. har regeringens uppdrag att analysera den information som framkommer i dessa beskrivningar. har i en första uppföljning analyserat redogörelser från 559 huvudmän (2015, Redovisning av analys av den information som förmedlas i de lokala rekryteringsstrategier som lämnas i enlighet med förordningen [2015:215] om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning). Analysen visar att huvudmännen i någon form har en rekryteringsstrategi eller kompetens- försörjningsplan. Det handlar t.ex. om att upprätta register över lärarnas behörighet samt kartlägga kommande pensionsavgångar. Det är främst kommunala huvudmän som lyfter fram svårigheter i förhållande till nyanlända elever. Detta förklaras enligt de enskilda huvudmännen av regelverkets utformning; många av dessa har köer till sina skolor. Likt Skolinspektionens rapport visar analys att bristen på utbildade och legitimerade lärare och pedagoger är det största problemet. Barn- och elevkullar, lärartillgång och likvärdighet Uppgifterna i resultatredovisningen visar att antalet förskollärare och lärare i hög grad har följt antalet barn och elever. I förskolan, och i viss mån i vuxenutbildning har antalet barn och elever per årsarbetare varit stabilt fram till . I förskoleklass och i fritidshem har däremot antal elever per årsarbetare ökat i takt med att elevkullarna vuxit. Detta gäller för båda verksamhetsformerna och framåt. Trenden tycks dock ha brutits . Uppgifterna ovan avser endast antal lärare, oavsett lärarnas utbildningsbakgrund. En annan kvalitetsdimension ur ett elevperspektiv är att lärarna också är utbildade. Resultatredovisningen visar genomgående att snabba ökningar i antal 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 elever sammanfaller med en sjunkande andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Det är viktigt att kunna möta den ökade efterfrågan på utbildade lärare och förskollärare som genereras av större elevkullar. För eleverna utgör det en likvärdighetsfråga att få en utbildning av hög kvalitet oavsett om de tillhör en liten eller stor elevkull. Fluktuationerna i elevkullarnas storlek påverkar möjligheterna att planera utbildningsutbudet. som det oftast går att göra relativt precisa prognoser över kommande elevkullar är det svårare för universitet och högskolor att planera utbild- ningsutbudet då det tar att utbilda lärare. Detta framgår inte minst av den nuvarande lärarbristen. Ovanstående talar för att det parallellt med de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna också måste finnas alternativa, kompletterande sätt att nå en behörighetsgivande examen för att kunna möta skolväsendets behov. Regeringen har därför genomfört ett flertal satsningar, t.ex. på fler platser i de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna, på ytterligare möjligheter för yrkesverksamma att bredda sin behörighet men också för att skapa fler vägar in i läraryrket för personer med annan yrkes- eller utbildningsbakgrund (se 2.5.3). Regeringen bedömer dock att ytterligare insatser behöver göras. En viktig åtgärd för att i tider av lärarbrist skapa bättre förutsättningar för såväl elever som för befintliga lärare och förskollärare, är också att förstärka personalsituationen i verksam- heterna generellt, inklusive personal som inte är lärare och förskollärare. /14 har det totala antalet pedagogisk personal i skolväsendet ökat med 13 000 heltidstjänster. Detta innefattar personal i samtliga skolformer exklusive förskolan. I förskolan har antalet årsarbetare ökat med 2 500 heltidstjänster. Utbildningen måste också vara likvärdig för elever inom en och samma elevkull och eleverna ska ges samma förutsättningar att nå målen oavsett vilken bakgrund de har och var i landet de bor. Ur detta perspektiv är det oroande att det i resultatredovisningen framkommer tecken på att det finns vissa skillnader i skolors tillgång till legitimerade och behöriga lärare. Det finns dels vissa regionala skillnader, dels skillnader mellan skolor som kan härröras till socioekonomiska faktorer i elevsamman- Många av de skolor och regioner som redan har en lägre andel legitimerade och behöriga lärare i grund- och gymnasieskolan har också tillhört de som tagit emot många nyanlända. Regeringen har därför genomfört satsningar riktade mot skolor med svåra förutsättningar, t.ex. Samverkan för bästa skola och karriärtjänster i utanförskapsområden (se avsnitt 3.3.3). Lärarna stannar i yrket men blir allt äldre En viktig del i att motverka lärarbrist är att utbildade lärare väljer att fortsätta arbeta som lärare. Personer med en behörighetsgivande utbildning som inte arbetar i skolväsendet är en outnyttjad resurs. Enligt SCB uppgick antalet personer med en lärarutbildning som arbetade i yrken utanför skolan till nästan 40 000 personer 2013 (SCB 2016, 40 000 lärare arbetar inte med undervisning, artikel 2016:4). Trots att en stor andel av de svenska lärarna uttrycker ett missnöje med sitt yrke, inte minst i TALIS-undersökningarna, är kvarvaron i yrket hög. För flera lärarkategorier är kvarvaron , t.ex. för lärare i gymnasieskolans allmänna ämnen eller lägre årskurser (se tabell 2.20). Däremot finns lägre kvarvaro bland vissa lärarkategorier, inte minst yrkeslärare som har en stor alternativ arbetsmarknad. Att ett stort antal personer med lärarutbildning ändå inte arbetar som lärare och att en stor andel lärare uttrycker missnöje med sitt yrke pekar på betydelsen av att arbeta för att det ska vara attraktivt att arbeta som lärare. Att en yrkeskarriär som lärare betraktas som attraktiv är sannolikt också betydelsefullt för inströmningen till yrket25, vilket behövs i och med att befintliga lärarkår åldras. De kommande pensionsavgångarna bland lärare är den största orsaken till den befintliga och prognostiserade lärarbristen. För vissa lärarkategorier är åldersfördelningen bland de yrkesverksamma lärarna särskilt 2012, Allt annat än lärare!, i vilken gymnasieungdomar anger skälen för sina kommande val av högskole- utbildningar. Exempelvis sticker lärare i gymnasieskolans yrkesämnen ut som en lärarkategori med en högre genomsnittlig ålder. För att göra en lärarkarriär attraktiv har regeringen bl.a. initierat lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänstsystemet (se 2.5.3). Arbetet fortsätter också bl.a. inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket inom vilken regeringen tillsammans med berörda parter arbetar för att stärka läraryrkets attraktivitet. Historiskt många lärar- och förskollärarstudenter men alltför få examineras från utbildningarna Antalet examinerade från lärar- och förskollärarutbildningarna26 har sedan i synnerhet 2007 åter legat i nivå med toppnoteringarna från den första halvan av 1980- talet. Det är dock svårt att bedöma trenden i och med att införandet av de nya lärar- och förskollärarexamina 2011 samt införandet av lärar- och förskollärarlegitimationerna har gjort att tidsserierna fluktuerar kraftigt. Det finns dock skäl att tro att antalet examinerade kan fortsätta att öka i och med att antalet nybörjarstudenter har ökat . Trots denna utveckling visar resultat- redovisningen att antalet examinerade inte täcker de prognosticerade behoven. Enligt prognos finns ett årligt examinationsbehov om 16 800 den första femårsperioden (2015–2019), 14 100 den andra (2020–2024) respektive 12 700 personer under den tredje (2025–2029). /15 påbörjade cirka 13 000 personer en lärar- eller förskollärarutbildning som, givet en examinationsfrekvens om , motsvarar cirka 8 500 examinerade. Det täcker således halva behovet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Enligt granskning av Sameskol- styrelsens årsredovisning uppvisar Sameskolstyrelsen brister i resultatredovis- ningen. Även ett överskridande av anslags- krediten kritiseras (se avsnitt 3.4.) har lämnat revisionsberättelse med reservation till . Ett uttalande med reservation lämnas när bedömer att årsredovisningen innehåller felaktigheter som är väsentliga (enskilt eller sammantaget), men som inte är av avgörande betydelse för årsredovisningen (se avsnitt 7.4.) i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning (se avsnitt 8.4.1). Statliga myndigheter ska utveckla miljölednings- system och rapportera sina resultat till regeringen och enligt för- ordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen har myndigheterna inom Utbildnings- departementets område redovisat sina miljö- ledningsrapporter till (), 26 Avseende förskollärarexamen, grundlärarexamen, lärarexamen, speciallärarexamen, specialpedagogexamen (och motsvarande), yrkeslärarexamen och ämneslärarexamen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Förskola och grundskola Avsnitten om förskola och grundskola omfattar förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola och grundsärskola, specialskola och sameskola. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksam- het och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. I de följande avsnitten redovisas främst resultat som avser 2015. När det gäller betyg, meritvärde och provresultat avser uppgifterna /15. Uppgifter om barn, elever och personal avser /16. Uppgifterna avseende kostnader för förskola, förskoleklass, grundskola, fritidshem och grundsärskola 2015 bygger på preliminär statistik. Uppgifter om lärare och annan pedagogisk personal, resultat, resultatindikatorer och statliga insatser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för alla skolformer. Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Nytt i denna budgetproposition är det som anges i slutet av målet om att alla ska ges de beskrivna förutsättningarna oberoende av kön. Detta är ett resultat av det arbete som beskrevs i budgetpropositionen med att se över mål och indikatorer för att integrera ett jämställdhetsperspektiv (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.3). 3.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att mäta måluppfyllelsen för förskolan och : –Deltagande i förskola. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskola. –Deltagande i förskoleklass. Andelen av alla 6-åringar som är inskrivna i förskoleklass. –Resultat på nationella prov i grundskola. För redovisas andelen elever som nått kravnivån eller fått minst provbetyget Godkänt eller E i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 3, 6 och 9. –Andelen elever som uppnått kunskaps- kraven i samtliga ämnen i årskurs 9. –Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9. –Andelen elever i årskurs 9 som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program. –Resultat i internationella studier avseende grundskola som , TIMSS och PIRLS i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. –Elevers trygghet i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Lärarbehörighet och personalens utbild- ning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelat på verk- samheter. Inom varje avsnitt redovisas i före- kommande fall indikatorer samt övriga resultat. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Därutöver finns ett sammanhållet avsnitt i avsnitt 2 om personalens behörighet och utbildning. Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskolan ska enligt skollagen (2010:800) stimulera barnens ut- veckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt skollagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas för- skola . Alla barn ska erbjudas avgiftsfri förskola under minst fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller (allmän förskola). När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola . I förskolans läroplan (Lpfö 98, reviderad 2010) formuleras värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. samlades uppgifter in på individnivå i förskolan. Dessutom samlades uppgifter in från varje huvudman, såväl som enskild. var det kommunerna som lämnade uppgifter för både och fristående verksamhet. Vid denna första insamling har dock ett visst bortfall uppstått för vissa enskilda huvudmän. Detta innebär ett tidsseriebrott vilket försvårar möjligheterna att göra rätt- visande jämförelser . var 493 600 barn inskrivna i förskolan. Drygt hälften av alla inskrivna barn i förskolan var 1–. Av landets alla 1–5-åringar var inskrivna i förskolan. har andelen inskrivna barn ökat i alla åldersgrupper. I likhet med den senaste femårsperioden var det en marginellt större andel pojkar i kommunala förskolor och en marginellt större andel flickor i fristående förskolor. gick det i genomsnitt 5,2 barn per årsarbetare och 16,7 barn per grupp, vilket är en minskning då det var 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat mellan 5,2 och 5,4 barn per årsarbetare. fanns det ca 94 200 årsarbetare i förskolan. Könsfördelningen bland personalen i för- skolan är mycket ojämn, andelen män var . Andelen har varit i stort sett . I fristående förskolor var andelen män 2015 och i kommunala förskolor . Andelen barn i fristående förskolor var störst i förortskommuner och storstäder Av alla barn i förskolan 2015 gick i en fristående förskoleenhet. I storstäder och i förortskommuner till storstäder är det vanligare med fristående förskolor. I kommungruppen förortskommuner till storstäder gick i genom- snitt av förskolebarnen i en fristående förskola. I den kommungrupp där kommunerna i genomsnitt hade den lägsta andelen barn i fristående förskolor, varuproducerande kommu- ner, gick av förskolebarnen i en fristående förskola. I 47 kommuner fanns det inga förskolor i enskild regi. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2015. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2015, vilket är en ökning . Indikator: Deltagande i förskola Måttet andelen barn i förskola av alla barn i åldern 3–beskriver i vilken utsträckning barn deltar i förskola. Diagram 3.1 Andelen barn i åldern 3–inskrivna i förskola 2009–2015 Andelen inskrivna barn i förskolan ökade . var andelen barn i åldrarna 3–som är inskrivna i förskola och 2015 var andelen . Skälet till föränd- ringen bedöms vara det tidsseriebrott som uppstått genom att statistiken samlats in på ett nytt sätt . Diagram- met visar att andelen pojkar som varit inskrivna i förskolan varit något högre än andelen flickor, av pojkarna jämfört av flickorna 2015. Annan pedagogisk verksamhet består av pedago- gisk omsorg (bl.a. familjedaghem och fler- familjslösningar), öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och omsorg , nätter och . Enligt skollagen ska kommunerna sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Förskolans läroplan och de mål som beskrivs där ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Kommunen ska också sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fri- tidshem inte erbjuds (obekväm arbetstid) i den omfattning som det behövs med hänsyn till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Från och med höstterminen det år då eleven fyller får kommunerna erbjuda öppen fri- tidsverksamhet i stället för fritidshem. Barn i pedagogisk omsorg I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern 1–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . var denna andel . Andelen har stadigt minskat. Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var ca 13 700, att jämföra med ca 20 400 . Öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter fanns det totalt 474 öppna för- skolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 439 och 476 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 203 kommuner 2015. Det är fler kommuner än . fanns det 676 öppna fritids- verksamheter. Antalet öppna fritidsverksam- heter har varierat mellan 562 och 676 verksamheter. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka var ca 5 500 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 000 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2005. Det var 204 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket är en ökning med 10 kommuner jämfört med och nästan en fördubbling jämfört med då drygt 100 kommuner erbjöd denna form av omsorg. Denna utveckling är positiv ur jämställdhets- synpunkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet till förvärvs- arbete. De totala kostnaderna för pedagogisk omsorg var ca 2015. Detta innebär en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgått till i genomsnitt , vilket är en ökning i jämförelse med föregående år. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt ut- bildning. Utbildningen är avgiftsfri och ska om- fatta minst , vilket motsvarar per skoldag. För förskoleklassen gäller läroplanen för grund-skolan, förskole- klassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11). Läroplanen innehåller värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer. Behörig att undervisa i förskoleklass är den som har avlagt förskollärarexamen eller grundlärar-examen med inriktning mot arbete i förskole-klass och årskurs 1–3, eller en äldre behörighetsgivande examen. /16 gick 116 300 elever i förskole- klass, vilket är det största antalet . Nästan samtliga, , var elever som fyllde . Av alla elever i förskoleklass gick i en verksamhet med enskild huvudman vilket är en 11 500 personer 2015, grupperna var förskollärare (52,) och lärare (23,). Utöver dessa fanns också fritidspedagoger och fritidsledare. Omräknat till årsarbetare var kvinnor och män. Den totala kostnaden för förskoleklass uppgick till ca 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående