prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen har utsett energiministerns statssekreterare till ordförande för forumet. För att stödja forumets arbete inrättas ett administrativt kansli hos . Forumets styrgrupp har en bred sammansättning i syfte att belysa utvecklingen om smarta elnät ur flera perspektiv. Styrgruppen består av 18 ledamöter, tio kvinnor och åtta män, som representerar statliga myndigheter och olika organisationer inom näringslivet. Ett deluppdrag i regeringens uppdrag till om att utreda förutsättningarna för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet (M2015/02387/Ee) är att utreda om det finns skäl att ha kvar de förenklade avräkningsbestämmelserna i 18 a § förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el eller om även uttagskunder som aktivt valt timmätning ska ha daglig avräkning i enlighet med 8 och 9 §§ i del av uppdraget i rapporten (Ei R2016:03). avräkningsbestämmelserna slopas, så att alla kunder med timmätning ska ha daglig avräkning. föreslår även att den föreslagna ändringen samordnas med de nya funktionskrav på mätsystem som föreslås i på framtidens elmätare (Ei R2015:09). har remitterats och bereds inom . Införandet av nätkoder och nätriktlinjer Införandet av EU:s tredje inremarknadspaket för el innebär implementering av ny lagstiftning genom kommissionsförordningar, s.k. nätkoder och nätriktlinjer. Parallellt pågår motsvarande process på gasområdet, se avsnitt 2.5.3. Nätkoderna och nätriktlinjerna för el är viktiga delar i arbetet med att utveckla den inre elmarknaden, harmonisera regelverk samt säkerställa en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Förslagen behandlas och antas genom ett kommittologiförfarande där representanter för medlemsstaterna deltar i kommissionens kommitté för gränsöverskridande överföring av el (CO8200). Huvuddelen av kommissionsförordningarna har antagits och omfattar regler för systemdrift, regler för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, regler för långsiktig kapacitetstilldelning samt regler för nätanslutning av elproducenter, elförbrukare och av överföringssystem för högspänd likström. förväntas även nätkoden med regler för nödsituationer och återställning samt nätriktlinjen om balansreglering antas. Regeringen har gett i uppdrag (M2015/02635/Ee) att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en tjänstehubb, på den svenska elmarknaden i syfte att förenkla informationshanteringen av elkundernas uppgifter som rör avtal och elförbrukning. En modell för informations- och datautbyte på elmarknaden möjliggör denna förenkling och minskar arbetet för elhandlarna och elnätsföretagen. Det är också en viktig del i det nordiska arbetet med att skapa en harmoniserad elmarknad. har delredovisat sitt uppdrag i rapporten av vissa frågor ang. tjänstehubbens utformning m.m. (M2016/01497/Ee). I rapporten redovisas den planerade utformningen av den kommande tjänstehubben. Av redovisningen framgår bl.a. att har genomlyst de processer på elmarknaden som påverkas av en tjänstehubb och en övergång till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 en elhandlarcentrisk modell. I rapporten beskrivs bl.a. de delprocesserna som var klarlagda vid rapporteringstillfället. Delprocessbeskrivningarna och en funktionell kravspecifikation ska vara grunden för en kommande upphandling av ett it-system för tjänstehubben. planerar att inleda upphandlingen med målsättningen att tjänstehubben ska kunna vara i drift . En av de viktigaste frågorna vid utvecklingen av en tjänstehubb ska lagras centralt i hubben eller om lagringen ska ske hos varje elnätsföretag. Svenska kraftnäts preliminära bedömning är att lagringen av mätvärden bör ske med central lagring. Frågan är dock inte slutligt avgjord utan avser att fortsätta arbetet med att utreda frågan . Reglering av elnätsföretagens intäktsramar Eftersom konkurrens saknas på elnätsmarknaden kontrollerar att elnätsföretagen inte tar ut för höga avgifter av sina kunder. sker en förhandsprövning av elnätstarifferna genom att i förväg fastställer en intäktsram för , normalt . Som en del av detta arbete ska tillämpa bestämmelserna i förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. I förordningen finns nya bestämmelser, om bland annat avskrivningstider och vilken avskrivningsmetod som ska tillämpas. Syftet med de nya bestämmelserna är bland annat att säkerställa att intäktsramarna ger skälig ersättning till elnätsföretagen. De nya bestämmelserna tillämpades vid besluten om intäktsramar för den andra tillsynsperioden som avser 2016– 2019. beslutade då om intäktsramar för elnätsföretagen om sammanlagt . Dessa intäktsramar är sammanlagt 32 miljarder eller lägre än det slutliga utfallet efter domstolsprocesserna för den föregående perioden –2015. Av 185 berörda elnätsföretag var det 81 som överklagade sitt beslut till Förvaltningsrätten och ambitionen är att dessa överklaganden ska avgöras . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 var driftsäkerheten för stamnätet god med färre störningar och lägre ickelevererad energi och effekt än 2014. har det i snitt förekommit cirka 180 driftstörningar . skedde 167 driftstörningar på stamnätet. De flesta störningarna hanterades genom automatisk frånkoppling av fel utan påverkan på elförsörjningen, men sju av störningarna medförde leveransavbrott för elkunder. av det totala antalet störningar på stamnätet orsakades av åska. Leveranssäkerheten i både region- och lokalnät låg överlag på en nivå nära medianvärdet för perioden –2013. inträffade färre stormar än , vilket syns tydligt i avbrottsstatistiken, främst i form av kortare avbrottstider för kunderna. förekom dock ett antal stormar, exempelvis stormen och stormarna och , vilket bidrog till sämre leveranssäkerhet än 2014, som var ett lugnare år vädermässigt. Den genomsnittliga avbrottstiden för oaviserade avbrott () var per kund, vilket är högre än 2014 () men lägre än 2013 (). Antalet elavbrott varierar inte i samma utsträckning mellan åren som avbrottstiden. År med kraftiga stormar ger i regel ett större utslag än på avbrottsfrekvensen. Det genomsnittliga antalet elavbrott per kund () var ungefär lika , 1,3 avbrott per kund. finns bestämmelser om hur många elavbrott en kund får ha för att överföringen av el ska anses vara av god kvalitet. Om en kund drabbas av fler än elva elavbrott innebär det att kunden inte har en god kvalitet i elöverföringen. CEMI12 visar andelen kunder som drabbats av 12 eller fler avbrott, och denna siffra var lägre jämfört med året innan (0,jämfört ) Andelen kunder med ett stort antal avbrott har alltså minskat medan avbrottstiderna var längre. Elnät på landsbygden drabbas i genomsnitt av både fler och längre avbrott jämfört med elnät i tätorter. Det går även att se att stormår har en större påverkan på landsbygdsnät, som generellt sett är mer exponerade för väderrelaterade störningar jämfört med tätortsnät. landsbygdsnäten ofta utformade utan redundans, vilket gör att ett enstaka fel ger större konsekvenser. Samhällets kostnader för elavbrott har varierat mellan 800 till . Kundkategorin handel och tjänster utgör den grupp som drabbas hårdast, av den totala kostnaden. Industrin står för och resterande kundgrupper (hushåll, jordbruk och offentlig verksamhet) drabbades tillsammans av av avbrottskostnaderna trots att de utgör av antalet kunder. genomför en större tillsynsinsats avseende leveranskvaliteten i elnäten. Tabell 2.9 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit Genomsnittlig avbrottsdata för de svenska lokalnäten CATAIDI (min/drabbad) SAIFI (antal avbrott/kund) CAIFI (antal avbrott/kund) (minst 12 avbrott, Infrastrukturförordningen (EU nr 347/2013) trädde i kraft . I förordningen anges hur projekt av gemensamt intresse ska identifieras. Projekt av gemensamt intresse får fördelar genom en tidsgräns för tillståndsgivning i första instans, möjlighet till kostnadsallokering av investeringskostnad mellan länder som drar nytta av det aktuella projektet samt kan få ekonomiskt stöd genom Fonden för ett sammanlänkat . Ett svenskt projekt inom elsektorn har identifierats som projekt av gemensamt intresse, en planerad kraftledning mellan Ekhyddan, och Hemsjö. Projektet drivs av . Förbättra villkoren för kunder med anvisningsavtal Enligt dagens reglering ska en kund som inte har gjort ett aktivt val av elhandlare anvisas en elhandlare av elnätsföretaget. Det är dock stora skillnader på villkoren, främst beträffande elpriset, i de avtal som anvisningshandlaren erbjuder anvisade kunder och de som elhandlaren erbjuder övriga kunder. Regeringen har i lagrådremissen Anvisade elavtal bl.a. föreslagit vilken information en faktura ska innehålla och utökade informationskrav till kunder med anvisningsavtal. Förslagen syftar till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Vidare föreslås att regeringen får meddela föreskrifter om att anvisningsavtalen inte får överstiga vissa nivåer. Regeringen kommer dock invänta effekterna av övriga förslag innan man eventuellt går vidare med en reglering i frågan. Regeringen planerar att lämna en proposition med förslagen i lagrådsremissen. fick i uppdrag att utreda och föreslå vilka funktionskrav som bör ställas på elmätare för att kunderna ska få förbättrad information om sin elförbrukning i syfte att öka möjligheterna för kunderna att på ett enklare sätt kunna anpassa sin elförbrukning utifrån aktuella elpriser. redovisade uppdraget i rapporten på framtidens mätare (Ei R2015:09). I rapporten föreslår att åtta funktionskrav ska införas på framtida elmätare för att möjliggöra en utvecklad marknad för energitjänster och påskynda utvecklingen mot smartare elnät i linje med utvecklingen inom EU. har remitterats och regeringen avser att återkomma med en proposition som behandlar frågan. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 är systemansvarig myndighet, vilket innebär ett ansvar för den momentana elbalansen. För att ska kunna se till så att elförsörjningen fungerar driftsäkert krävs att spänning, frekvens och effektflöden hålls inom fastställda gränser. har antalet minuter som frekvensen legat utanför spannet 49,90–50,överstigit Svenska kraftnäts mål . I det sammanhanget är det dock viktigt att notera att nätfrekvens inte är en nationell fråga utan gemensam med hela synkronområdet (, , och i ). Förklaringen ligger bland annat i elmarknadens avreglering, det delade ansvaret för frekvenshållning och den relativt grova tidsupplösningen i timhandeln. Tester med nya automatiska reserver i det nordiska elsystemet har därför genomförts och den negativa trenden har också planat ut . ansvarar även för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet enligt lagen (2003:436) om effektreserv. Den upphandlade effektreserven uppgick /16 till 1 000 MW, varav 340 MW utgjordes av förbrukningsreduktion. /15 fanns en effektreserv om 1 500 MW upphandlad, varav 626 MW utgjordes av förbrukningsreduktion. skedde ingen aktivering av effektreserven. Regeringen aviserade i samband med och E.ON:s beslut att stänga samt 1 och 2 att effektreserven ska förlängas till 2025 (prop. 2015/16:117, bet. 2015/16:NU19, rskr 2015/16:230). beslut innebär att miljökrav ska ställas i upphandlingen av de produktionskällor som kan tänkas ingå. Det innebär att effektreserven avser produktionskapacitet i anläggningar som producerar el från förnybara energikällor. Avtal som inte uppfyller kravet på förnybara energikällor får dock ingås i den utsträckning det saknas anbud som svarar mot kravet, eller avtal enligt anbud som uppfyller kravet skulle medföra väsentligt högre kostnader än ett avtal enligt ett annat anbud. En viktig utgångspunkt är att reserven ska ha samma funktionskrav (starttid, uthållighet, m.m.) som . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 En ökande andel variabel kraft i elsystemet medför utmaningar för i deras hantering av systemansvaret. Regeringen gav därför i uppdrag att, i nära dialog med och , utreda hur elsystemet behöver anpassas för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion. Svenska kraftnäts rapporter (M2016/00623/Ee och M2015/02281/Ee (delrapport)) bereds i . I rapporterna redovisas tänkbara lösningar på de utmaningar som identifieras, bland annat vad gäller balansreglering, systemtjänster, elmarknadsdesign och nätinvesteringar. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. För att minska störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället ska elnätsföretag, elproducenter och elhandelsföretag vidta åtgärder för att förebygga, motstå och hantera sådana störningar enligt elberedskapslagen (1997:288). har i egenskap av elberedskapsmyndighet genomfört förebyggande beredskapsåtgärder, åtgärder för att motstå och hantera förstöringar samt åtgärder för höjd beredskap och krig. har bl.a. bidragit med medel till störningsreserven för att upprätthålla beredskapen av gasturbinanläggningar för att vid större drifttörningar kunna möjliggöra dödnätsstart (start av produktion när elnätet ligger nere) och s.k. ö-drift (när ett elsystem inom ett begränsat geografiskt område drivs lokalt). har även genomfört övningar och utbildningar med aktörer från flera sektorer; bl.a. elnätsföretag, telekommunikationsbranschen, montörer och frivilligorganisationer. I samband med övningar och utbildningar har arbetat för att öka kännedomen och användningen av det digitala kommunikationssystemet bland elaktörerna. företag inom elförsörjningen med deras Rakelinförande. För att stärka säkerhetsskyddet i elbranschen, dvs. förebygga spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet samt att skydda mot terrorism, har uppdaterat vägledningar och utvecklat en demonstrationsmiljö för att simulera itsäkerhetsangrepp. har även genomfört tillsyn och förstärkt säkerhetsskyddet vid vissa anläggningar. I samarbete med har vidareutvecklats – en webbsida där energibranschen kan få tillgång till relevant information och dokumentation vad avser säkerhetsarbetet. För att stödja arbetet med implementeringen av det nya regelverk om dammsäkerhet som gäller har , som är tillsynsvägledande myndighet för dammsäkerheten i , genomfört informationsinsatser, utarbetat vägledningar om konsekvensutredning och klassificering samt lämnat ekonomiskt bidrag till länsstyrelsernas arbete med dammsäkerhetsklassificering. Arbetet med att klassificera dammarna i de högsta klassificeringsklasserna, som skulle ha allvarligast konsekvenser vid ett dammhaveri, har påbörjats vid länsstyrelserna. Ett stort antal dammar ska konsekvensutredas och klassificeras –2017, vilket kräver såväl resurser som god samverkan mellan , länsstyrelser och dammägare. Flera insatser har också inletts i enlighet med den handlingsplan för att stimulera utvecklingen av samordnad och övad beredskap för dammhaveri som rapporterades (N2014/2921/E). Förändringar i höga flöden är den dominerande faktorn vad gäller klimatpåverkan på dammsäkerheten. En ny utgåva av riktlinjerna för bestämning av dimensionerande flöden för dammar har därför tagits fram för att tydliggöra riktlinjernas tillämpning. I Svenska kraftnäts rapport i (M2015/04405/Ee) bedömer tillsynen av dammsäkerheten kan förbättras, bland annat genom att dammägarnas rapportering används i större utsträckning. En väl fungerande konkurrens med effektiv prissättning på kraftmarknaden och på elhandelsmarknaden utgör avgörande förutsättningar för en effektiv elmarknad med konkurrenskraftiga elpriser. Regeringen anser att marknadsdesignen ska stödja övergången till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och som kan integrera en högre andel förnybar energi. Regeringen kan konstatera att den nordiska elmarknaden kommit förhållandevis långt på flera områden. Det är viktigt att den nya lagstiftningen innebär möjlighet till fortsatt utveckling av den nordiska elmarknaden. Det EU-arbete som syftar till att fullborda en gemensam europeisk inre marknad för el har pågått . Regeringen stödjer utvecklingen och menar att det är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. I framtidens elsystem bedöms effektfrågan få en större betydelse än . Regeringen anser att elkunder ska kunna känna sig trygga med att få el levererad till sig . Som en konsekvens av stängningarna av kärnkraftsreaktorerna i och kommer effektbalans att försvagas. Regeringen har därför förlängt lagen om effektreserv till för att minimera eventuella effektproblem. uppdrag är att se över det framtida behovet av energi utifrån aktuell och befintlig forskning. presenterades en ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och , beskriven ovan. Överenskommelsen innefattar ett stort antal åtgärder som påverkar elmarknaden. Regeringen anser att den partiöverskridande överenskommelsen skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer samt kan bidra till nya jobb och investeringar i . Smarta elnät är ett brett begrepp som omfattar teknik, nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Exempelvis gör den digitala utvecklingen det möjligt för elkunden att ta en aktivare roll och styra sin elanvändning mer energi- och kostnadseffektivt. Regeringen anser att smarta P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 elnät kan öka elkundernas inflytande genom att de får fler valmöjligheter på elmarknaden och stimulera utvecklingen av nya produkter och tjänster. Smarta elnät handlar också om hur förbättringar av befintlig infrastuktur bör utvecklas för att på ett kostnadseffektivt sätt möta framtidens behov. Regeringen har inlett arbete med en central informationshanteringsmodell (tjänstehubb), funktionskrav på elmätare och åtgärder för att minska antalet anvisningsavtal. Därtill har regeringen lagt uppdrag som syftar till att utreda behov och möjligheter med efterfrågeflexibilitet och konsekvenser av ökad variabel elproduktion. Regeringen anser att ovanstående uppdrag är viktiga för utformningen av det framtida elsystemet och omställningen till ett hållbart energisystem. Uppdragen är alla en del av genomförandet av handlingsplanen för smarta elnät. Tillsyn och tillsynsvägledning är viktiga instrument för att uppnå en fungerande dammsäkerhet. Regeringen anser att det är av vikt att båda dessa instrument fungerar för att säkerställa de högt ställda förväntningar och behov som samhället har. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med och krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. har regeringen genomfört flertalet åtgärder för att utveckla den svenska gasmarknaden. Regeringen har genomfört ändringar i förordningen (2013:752) om tillståndsgivning i fråga om transeuropeiska energiinfrastrukturer. De innebär i korthet att tilldelas uppgiften att, i samband med utbetalning av stöd, certifiera att uppgivna kostnader är verkliga och stödberättigade samt att följa och avrapportera hur projektet fortlöper. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 har i en och samma rapport redovisat två regeringsuppdrag rörande biogas i naturgasnätet (Ei R2016:06). I rapporten föreslår regler för ökad transparens genom krav på offentliggörande av tekniska regler för nätanslutning avseende anläggningar från förnybara energikällor. Med anledning av det pågående standardiseringsarbetet inom EU rörande gaskvalitet har analyserat standardiseringens konsekvenser för det svenska regelverket. har också utrett hur införandet av förhandsreglering med intäktsram har påverkat den svenska biogasmarknaden, men inte funnit belägg för någon sådan påverkan. Rapporten har remitterats och frågan bereds inom . Enligt naturgaslagen (2005:403) krävs det tillstånd (koncession) för att bygga och använda transmissionsledningar och förgasningsanläggningar eller naturgaslager som ansluts till ett överföringsnät för naturgas. Naturgasen introducerades i och en rad anläggningar har varit föremål för sådan omkoncessionering. Regeringen har sedan redovisningen i förra årets budgetproposition fattat beslut om ett femtontal förlängningar av koncession. är, enligt förordningen (2012:275) om trygg naturgasförsörjning behörig myndighet under och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen). Myndigheten har bidragit i de förhandlingar som påbörjades om förslag att genomföra omfattande ändringar av nämnda förordning. Naturgasmarknaden har kommit relativt långt i arbetet med att införa nätkoder och genomföra den inre marknaden för energi. presenterade kommissionen ett försörjningstrygghetspaket där lagförslag om en reviderad gasförsörjningsförordning ingick. Insatserna på gasområdet har mot denna bakgrund främst fokuserat på försörjningstrygghet. Regeringens mål för värmemarknadspolitiken är att åstadkomma hög energieffektivitet, ett effektivt resursutnyttjande samt stärka konsumenternas ställning. beskriver i rapporten 2016 (ER 2016:10) prisutvecklingen på fjärrvärmemarknaden. Precis som för övriga energipriser har fjärrvärmepriset för hushållskunder i flerbostadshus ökat . bedömer att ökade bränslekostnader för fjärrvärmeproducenterna är en trolig orsak till de stigande fjärrvärmepriserna. var medelpriset på fjärrvärme för småhus /kWh, vilket är en ökning jämfört med året innan. Värmemarknadspolitiken bygger på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsalternativ. Ett område som regeringen i detta hänseende särskilt har uppmärksammat är fjärrvärme, där fjärrvärmeföretagen har en dominerande ställning och där konsumentens ställning är svag i förhållande till fjärrvärmeföretagen. beslutade att införa vissa bestämmelser i fjärrvärmelagen (2008:263) som gör det möjligt för den som vill ansluta till ett fjärrvärmenät att, under vissa förutsättningar, få ett reglerat tillträde till rörledningarna 2013/14:187, bet. 2013/14 NU:23, 2013/14:269). förutsättningarna för effektiv konkurrens på fjärrvärmemarknaden är begränsade, bl.a. till följd av hög koncentration i produktionsledet och höga inträdesbarriärer. Införandet av en tillträdesreglering, lik den för el och gas, syftar till att förbättra konkurrensen, stärka kundernas ställning och få ett mer effektivt utnyttjande av näten. I propositionen Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (prop. 2013/14:187, 2013/14:NU23, rskr. 2013/14:269) gjordes bedömningen att förslagen i om prisförändringsprövning och likabehandlingsprincip (N2013/2293/E) inte bör genomföras. I stället ansåg den förra regeringen att branschinitiativet Prisdialogen borde kunna medverka till att komma till rätta med de problem som både regeringen och parterna i Prisdialogen identifierat på fjärrvärmemarknaden. Huvudsyftet är att åstadkomma en rimlig, förutsägbar och stabil prisutveckling på fjärrvärme samt att bidra till ett ökat förtroende för fjärrvärmeföretagens prissättning. Prisdialogen har utvärderats och överlämnade sin slutrapport till regeringen . I rapporten konstaterade att Prisdialogen stärkt konsumenternas ställning, inte bara genom dialogen om priserna utan också genom ökad kunskap och förståelse för fjärrvärmeleverantörens olika verksamheter. Konsumenterna upplever också att fjärrvärmeleverantören har ett ökat intresse för kundens verksamhet. Aktörerna hoppas att initiativet kan vidgas till att omfatta flera andra områden som är viktiga för kunderna, såsom energieffektivisering. konstaterar vidare att både kunder och leverantörer uppfattar Prisdialogen som mycket framgångsrik.