prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar . och 2020 beräknas anslaget till 3.11.13 1:13 Internationellt miljösamarbete Tabell 3.39 Anslagsutveckling 1:13 Internationellt miljösamarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får i huvudsak användas för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom Barents Euro-Arktiska råd, samt inom Östersjöstaternas råd (). Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (Nefco). Anslaget får användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar behöver regeringen ett bemyndigande. Då anslaget minskas 2017 föreslås ett lägre bemyndigande jämfört med . Bemyndigandet föreslås minska med jämfört P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen bör därför bemyndigas att behov av framtida anslag på högst 12 000 000 för anslaget 1:13 Internationellt kronor 2018–2021. miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför Tabell 3.40 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Internationellt miljösamarbete Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.11.14 1:14 Hållbara städer Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:14 Hållbara städer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas för utgifter för administration och utvärdering. Anslaget är under utfasning och används för utbetalningar till beslutade stödprojekt samt utvärdering och uppföljning, i regeringens satsning på hållbara städer. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Hållbara städer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:14 Hållbara städer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.11.15 1:15 Skydd av värdefull natur Tabell 3.44 Anslagsutveckling 1:15 Skydd av värdefull natur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas –för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde, –till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden, –för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden, –för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2066. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden, exempelvis genom naturvårdsavtal, ska kunna tecknas och för att förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna ges. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2066. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.45 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur Erhållet/föreslaget bemyndigande Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Skydd av värdefull natur Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.11.16 1:16 Havs- och vattenmyndigheten Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:16 Havs- och vattenmyndigheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 230 307 tkr prisnivå. 3Motsvarar 237 232 tkr prisnivå. 4Motsvarar 234 057 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.48 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten där intäkterna inte disponeras av Havs- och vattenmyndigheten rör sanktionsavgifter och övrig offentligrättslig verksamhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.50 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:16 Havs- och vattenmyndigheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:16 Havs- och vattenmyndigheten för . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.51 Anslagsutveckling 1:17 Klimatinvesteringar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på regional och lokal nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar och förordning (2016:358) om ändring av förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesetringar finns bestämmelser om klimatinvesteringar som kan stödjas för att varaktigt minska utsläppen av växthusgaser. begränsas den maximala stödnivån till av investeringskostnaden. Tidsgränsen för slutlig begäran om utbetalning av stöd har också sänkts från från det att åtgärden senast ska vara slutförd. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.52 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2020. Skälen för regeringens förslag: För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar behöver regeringen ett bemyndigande. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Skälet till detta är en bedömning baserad på de ansökningar som kommit in till om ett större behov att kunna ingå avtal om fleråriga projekt än vad som tidigare beräknats samt för att skapa bättre förutsättningar för en mer optimal användning av medlen. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2020. I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017–2018 samt 2019–2020 och därmed förlängs satsningen . från innebär höjda ambitioner och kräver skärpta åtgärder för att nå målen. Anslaget både höjs och förlängs så att de investeringar som medför störst klimatnytta kan genomföras. Det handlar om investeringar som kräver för planering och genomförande på grund av krav på detaljplan eller tillståndsprövning, samordning mellan flera aktörer eller strategisk planering och utveckling under själva genomförandet. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:17 Klimatinvesteringar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:17 Klimatinvesteringar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.54 Anslagsutveckling 1:18 Elbusspremie 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för elbusspremien, dvs. utgifter för bidrag till juridiska personer som har förvärvat en ny elbuss. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Regeringen beslutade om förordningen (2016:836) om elbusspremie. Elbusspremien ges till en regional kollektivtrafikmyndighet eller en kommun som den regionala kollektivtrafikmyndigheten överlämnat befogenhet åt. beslutar i ärenden om elbusspremier. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar införde regeringen en elbusspremie. För ändamålet anvisades 2016 och 100 miljoner 2017-2019 i budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1). Eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av såväl klimatutsläpp, luftföroreningar som av buller. Dessa underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.55 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:18 Elbusspremie Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:18 Elbusspremien . Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för uppgår till totalt . Investeringar planeras till ca och därefter till ca för resten av perioden. Investeringarna avser främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringar avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. Investeringsplanen framgår av tabellen nedan. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.56 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av Skydd av värdefull natur Byggnader, anläggningar m.m. i anslutning till skyddad värdefull Summa utgifter för anskaffning Anslag 1:15 Skydd av värdefull Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull Skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Området omfattar forskning inom utgiftsområde 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid , (), IVL och (). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Miljöforskning 2:1 för miljö, areella näringar och 2:2 för miljö, areella näringar och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (prop. 2012/13:30). Regeringen avser att se över målet för forskningspolitiken i samband med den forskningspolitiska propositionen som regeringen kommer att presentera . 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens samlade forskningspolitik redogörs för i Utgiftsområde 16 Forskning. Där redovisas de indikatorer som regeringens samlade forskning redovisas emot. Forskning och innovation är avgörande för att hitta lösningar på miljöproblem och är en viktig drivkraft för att föra miljöarbetet framåt. Staten är en viktig forskningsfinansiär och regeringen har kraftigt ökat stödet till miljöforskning . Inom miljöforskningen finns tre finansiärer: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas)som stödjer den mer långsiktiga miljöforskningen, som stödjer forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och (Mistra) som stödjer den breda, mer åtgärdsinriktade miljöforskningen, med koppling till näringslivet. Även EU:s forskningsprogram är en viktig finansiär, särskilt EU:s forskningsprogram Horisont 2020. I bedrivs omfattande miljöforskning vid universitet och högskolor men också vid AB IVL , (), (), Skogforsk, och . Formas är den största enskilda finansiären av miljöforskning i . Formas finansierar forskning inom tre områden; miljö och natur, areella näringar, djur och livsmedel samt samhällsbyggande. Formas har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområden. Formas forskningsmedel omfattade totalt och fördelades på följande sätt: till miljö och natur, till areella näringar, djur och livsmedel, till samhällsbyggande och till övrig forskning. Denna fördelning har varit i stort sett oförändrad . Den klimatrelaterade forskningen redovisas under avsnitt 3.5.2 Begränsad klimatpåverkan. Under utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och konsumentpolitik redovisas den forskning som Formas finansierar inom samhällsbyggnadsområdet. Under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel återfinns en beskrivning av den forskning som Formas finansierar inom dessa områden. Regeringen har gett Formas i uppdrag att aktivt arbeta med jämställdhetsintegrering (inom ramen för utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i myndigheter) eftersom myndigheten anses kunna bidra till att de jämställdhetspolitiska målen uppnås. Regeringen inrättade ett Vetenskapligt råd för hållbar utveckling för att bl.a. skapa en plattform för dialog mellan politik och vetenskap (dir. 2015:78). Rådet ska bidra med underlag till arbetet med miljö- och hållbarhetsfrågor i ett bredare perspektiv inom samt vara en brygga till bredare målgrupper genom ett utåtriktat arbets- sätt. I rådets uppdrag ingår också att arbeta med frågor om forskning kring miljö, hållbar utveckling och framtidsfrågor i ett nationellt och internationellt perspektiv. Rådet består av 12 forskare och en ordförande. startade rådet ett antal processer, för att belysa forskningens roll i arbetet med hållbar utveckling och för att beskriva forskningsläget i vissa specifika aktuella frågor. Forskningsstöd genom öppen utlysning Drygt hälften av Formas forskningsmedel fördelades inom den öppna utlysningen, där forskare helt fritt lämnar in ansökningar inom Formas ansvarsområden. Ansökningarna bedöms i tematiska beredningsgrupper med 15– 20 ledamöter, både forskare och användare av forskningsresultaten. var hälften av dessa ledamöter kvinnor och hälften män. beviljades totalt 207 projekt, vilket är av de som sökt medel. Det är 91 fler projekt än 2014, vilket innebär att projektens medelstorlek minskat. Andelen kvinnor som beviljas forskningsstöd har ökat från 2001 till i genomsnitt 2015. Andelen kvinnor som huvudsökanden var , vilket är ungefär . Som en del av den öppna utlysningen finansierar Formas också särskilt stöd till unga forskare, dels som mobilitetsstöd, dels som forsknings- och utvecklingsprojekt till framtidens unga forskningsledare. Andelen medel i öppna utlysningen som går till unga forskningsledare har ökat från till . Forskningsstöd genom riktade satsningar Knappt hälften av Formas forskningsmedel går till satsningar inom särskilt prioriterade områden, där regeringen beslutar om inriktningen för några och Formas om några. Formas forskarråd gör en prioritering av områden, där en avvägning sker mot tillgängliga medel för den öppna utlysningen. De satsningar som regeringen initierade 2015 handlade om forskning kring skogsråvaror och biomassa, forskning om hållbart samhällsbyggande samt utlysning av Strategiska innovationsområden (SIO) i samarbete med bland andra och . Formas hade inga egna riktade satsningar 2015, utöver de internationella och EU-samarbeten som pågår samt en förlängd satsning på forskning knuten till skogsbranden i . har Formas i viss mån prioriterat den öppna utlysningen för att en större andel av de sökande ska kunna få medel. ligger andelen beviljade projekt i genomsnitt på , den högsta . På regeringens uppdrag lämnar Formas stöd till ett antal organisationer, de viktigaste är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –för jordbruks- och miljöteknik (JTI, ) –(Skogforsk, ) –Stiftelsen (för samfinansierad forskning vid IVL , ) –(SEI, ) –(IIASA, ). Stöden till dessa organisationer har varit i samma storleksordning , med viss justering för stigande lönekostnader. Stöden ska säkerställa institutens konkurrensförmåga i relation till universiteten som erhåller mer fast statlig finansiering. Ett annat viktigt motiv till stöden är att de ska gå till samfinansierad forskning (med bransch, näringsliv eller andra finansiärer, t.ex. EU). På så sätt får de investerade medlen ökad utväxling, som den finansierade forskningen ligger nära användarna av forskningsresultaten, vilket stärker dess bidrag till samhälle och näringsliv i enlighet med regeringens målsättning. Formas har omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Myndigheten har en nyckelroll som expertmyndighet för två av de sju programkommittéerna för samhällsutmaningar inom Horisont 2020, EU:s ramprogram för forskning och innovation. Inom EU deltar Formas i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning gällande bl.a. klimat, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, djurvälfärd, skogsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Formas är också, tillsammans med andra myndigheter, aktivt inom flera initiativ för gemensam program- planering (Joint Programming Initiatives, JPI). Syftet med JPI:erna är att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom de stora gemensamma samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 satsas inom ett JPI kan få motfinansiering från . Formas är även engagerat i bilateralt forskningssamarbete utanför , bl.a. med , och . Samarbetena gäller stöd till forskarutbyten mellan länderna, bidrag till konferenser och gemensamma utlysningar av forskningsmedel inom Formas ansvarsområden. har samarbetet handlat om antibiotikaresistens (, ), e-science () och forskarutbyte (). Strategi, utvärdering och analys Formas har kartlagt och analyserat finansierad forskning inom sina sektorer, med bidrag från forskningsutförare och en vetenskaplig expertpanel. Analyserna har ingått i underlaget för den kommande propositionen om forskning, innovation och högre utbildning som läggs . Utöver sina egna analyser har Formas tillsammans med , Forte, Rymdstyrelsen, och utarbetat gemensamma förslag till hur framtidens forskning bör prioriteras. Formas har också på regeringens uppdrag analyserat forsknings- och kunskapsbehoven inom områdena giftfri miljö, växtskydd samt biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Formas hemsida är en viktig informationskanal med ca 20 000 besökare . Huvudmålgruppen är forskare som söker information om aktuella utlysningar och om ansökningsprocessen. Formas har en webb- tidning, Extrakt, med syfte att bevaka, popularisera och kommunicera kunskap om aktuell forskning för ett hållbart samhälle. tilldelades webbtidningen Journalistikpriset. Formas har också populariserat vetenskaplig kunskap genom att arrangera seminarier och lämna projektstöd för informationsinsatser riktade mot allmänheten. Övrig forskningsrelaterad verksamhet inom miljöområdet På regeringens uppdrag finansierar Natur- vårdsverket viss forskning till stöd för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och till stöd för och Havs-och Vatten- myndighetens verksamhet. Huvuddelen av forskningsstödet sker i programform, vilket innebär att projekt stöds inom ett avgränsat område. Programmens inriktning bestäms av en forskningsnämnd inom . (Mistra) är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning, dvs. forskning som ligger nära genomförande, ofta i samarbete med näringsliv och andra samhällsaktörer. Mistra delar ut . Flera olika institut är utförare av miljöforskning. Det handlar främst om () som främst bedriver internationell forskning inriktad mot politik och styrmedel i olika sammanhang och IIIEE, det vid som bedriver forskning och utbildning med stark internationell prägel. Dessutom bedriver IVL samfinansierad forskning med näringslivet inom hela miljöområdet, ofta med naturvetenskaplig inriktning. Dessutom utför () tillämpad forskning med inriktning på meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimat. () bedriver uppdragsforskning som bl.a. rör jordbrukstekniker och avfallsfrågor.