prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — myndighetens tillgångar och skulder och att inte ska lämna någon ytterligare årsredovisning. (Ku2016/01721/D). Regeringen instämmer i denna bedömning. Svensk demokrati är stark. För att säkerställa en öppen och levande demokrati behöver demokratin både stärkas och värnas. Det är mycket angeläget att stärka demokratin, inte minst i socialt utsatta områden. Åtgärder för ett högt och jämlikt valdeltagande och åtgärder för att öka delaktigheten mellan valen behövs. Alla, oavsett bakgrund och bostadsort, ska få möjlighet att göra sin röst hörd. Det är likaledes angeläget att värna demokratin. Kraftfulla insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism pågår. Detta arbete förstärks. Samtalstonen i hårdnar. Regeringen kommer därför att ta krafttag för att motverka hot och hat mot det demokratiska samtalet. Demokratin i utvecklas åt två håll. som intresset för politik och deltagandet i allmänna val ökar finns tecken på vidgade demokratiska klyftor där delar av befolkningen varken deltar eller känner sig delaktiga. En stor utmaning är den ökande polariseringen mellan olika grupper. Polariseringen har sin grund i segregation och klyftor i samhället som gör att kontakt och kommunikation mellan grupper i befolkningen minskar. Utan möten och samtal där åsikter och perspektiv kan brytas mot varandra undergrävs demokratins fundament. Polariseringen tar sig bl.a. uttryck i ett hårdnat offentligt diskussionsklimat, hot och hat mot olika typer av opinionsbildare, rasism och rekrytering till våldsbejakande extremistiska miljöer. För att motverka polarisering och skapa förutsättningar för ett öppet, solidariskt och sammanhållet lämnar regeringen förslag till satsningar för ett som håller ihop inom flera utgiftsområden i denna proposition (se även utg.omr. 13 avsnitt 4.6 och utg.omr. 17 avsnitt 3.6.1). Inom utgiftsområdet genomför regeringen två viktiga satsningar i Ett som håller ihop, dels förstärkt arbete mot vålds- bejakande extremism, dels åtgärder inom ramen för handlingsplanen för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Insatser för valdeltagande och möjlighet till inflytande mellan valen Regeringen avser att påbörja arbetet med valdeltagandesatsningar inför de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet , med fokus på socioekonomiskt svaga områden och befolkningsgrupper som röstar i mindre utsträckning. Regeringen kommer också att fortsätta utveckla arbetet med att stärka möjligheterna att delta i och påverka politiska beslutsprocesser mellan valen. demokratin mot våldsbejakande extremism Våldsbejakande extremism är en av vår tids största utmaningar. Att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism har fortsatt mycket hög prioritet. Den viktigaste förebyggande insatsen är det arbete som har påbörjats av den nationella samordnaren. Det finns genom en bred politisk överenskommelse kring åtgärder mot terrorism en enighet om att detta arbete är viktigt. har gett regeringen tillkänna att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren bör tas tillvara och att det finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 2 Nationell samordnare). Regeringen delar bedömning att det finns ett behov av att vidareutveckla och fördjupa det kunskapsbaserade förebyggande arbetet och har därför förlängt uppdraget till den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism till (dir. 2016:43) samt även utsett en ny samordnare för det fortsatta uppdraget. Den nationella samordnaren överlämnade en Nationell strategi mot våldsbejakande extremism som kommer vara vägledande för samordnarens fortsatta arbete (dnr Ku2016/01651/D). Strategin ligger i linje med regeringens förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism och terrorism. Behovet av en nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism är långsiktigt. I samordnarens uppdrag ingår därför att analysera och föreslå hur det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism nationellt bör samordnas och organiseras inom ramen för befintlig myndighetsstruktur Den nationella samordnaren har även fått i uppdrag att analysera vilket ansvar kommunerna har för, och vilket arbete de bedriver med, att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper. Utifrån denna analys ska den nationella samordnaren utreda olika alternativ till hur kommunernas ansvar bör utformas samt föreslå vilka åtgärder som skulle kunna vidtas mot kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. Med dessa åtgärder anser regeringen att tillkännagivande om en Nationell samordnare är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. har vidare tillkännagivit för regeringen att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tillföras Forum för levande historia (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 3 Kunskapshöjande åtgärder). Att genomföra en sådan kunskapshöjande uppgift är den nationella samordnaren, som har ett huvudansvar för att genomföra sådana utbildningsinsatser, bäst lämpad för (dir. 2014:103). Regeringen delar uppfattning om att det finns ytterligare behov av att sprida kunskap. Vidare finns behov av ytterligare kunskapsinhämtning och analys. Därför avsätter regeringen medel till sådana åtgärder . De kunskapshöjande och kunskapsinhämtande åtgärder som vidtas bör omfatta alla former av våldsbejakande extremism, men anpassas och skräddarsys efter myndigheters och kommuners behov av kunskap. Regeringen delar vidare synpunkter om att medarbetare t.ex. inom skolan måste vara uppmärksamma på tendenser till radikalisering. har påbörjat ett sådant arbete. Myndigheten har bl.a. deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen, t.ex. om extremism och terrorism. I enlighet med vad som anges i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99 s. 58) tillförde regeringen även ytterligare medel till det förebyggande arbetet inom detta område. , som redan har i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen till våldbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 organisationer, har fått uppdraget att genomföra ytterligare insatser (dnr Ku2016/01622/LS). En särskilt viktig del av detta uppdrag är det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolorna, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Arbetet med att stärka respekten för alla människors lika värde och rättigheter och med demokratins idéer måste vara långsiktigt och spridas. Regeringen förlänger därför universitets uppdrag om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolorna . Med dessa åtgärder anser regeringen att tillkänngivanden om kunskapshöjande åtgärder är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. har vidare tillkännagivit för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 4 Ansvar för skolhuvudmän m.fl.). I stödmaterial till Våldsbejakande extremism – stöd för arbete med barn och unga (, 2016) lyfter myndigheten fram att våldsbejakade extremism bland barn och ungdomar är en riskfaktor och utgör skäl för orosanmälan enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Myndigheter som arbetar med barn och unga är enligt lag skyldiga att anmäla om barn och ungdomar far illa. Den gäller också personal som arbetar med barn och unga i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet eller i annan sådan verksamhet på hälso- och sjukvårdens eller område. Regeringen anser att ytterligare förtydliganden för skolhuvudmän inte behöver göras, utan att befintlig lagstiftning ska tillämpas i dessa fall. Det finns dock behov att utveckla det lokala samarbetet mellan skola, socialtjänst och polis inom befintliga samverkansforum, t.ex. för brottsförebyggande arbete. I den nationella samordnarens tilläggsdirektiv ingår att bistå kommunerna i att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper i frågor om våldsbejakande extremism (dir. 2016:43). Med dessa åtgärder anser regeringen att tillkännagivande om förtydligat ansvar för skolhuvudmän m.fl. är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Framgångsfaktorer i det förebyggande arbetet är att utveckla lokal samverkan mellan kommuner och organisationer. har tillkännagivit för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering och att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 6 Stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering). har även tillkännagivit för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 5 och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna). I den nationella samordnarens tilläggsdirektiv (dir. 2016:43) har regeringen förtydligat att samordnaren ska stödja kommunerna i att identifiera och utveckla samarbete med organisationer och trossamfund som vill förebygga antidemokratiska beteenden, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism. För att ytterligare bistå kommunerna i detta arbete har regeringen gett MUCF i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organisationer i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dnr Ku2016/01622/LS). Regeringen bedömer att den verksamhet som det civila samhällets organisationer och kommuner skapar är nödvändig för att det förebyggande arbetet ska ha framgång och gör därför statsbidraget till förebyggande verksamheter mot våldsbejakande extremism mer långsiktigt genom att förlänga det till 2025. Detta är en del av regeringens satsning för ett som håller ihop (utg.omr. 17 avsnitt 2.6.1). har regeringen tillfört sammanlagt för statsbidrag till verksamhet som värnar demokratin (dnr Ku2016/01622/LS). Regeringen förstärker vidare arbetet med att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna gå till organisationer som förespråkar antidemokratiska värderingar. Det pågår t.ex. en intern översyn av hur demokratikriterier är formulerade i olika förordningar och uppdrag till myndigheter övervägs. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). tillsammans med de övriga förebyggande insatser som redovisats i detta avsnitt gör att regeringen anser att tillkännagivanden om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna och att stärka och stödja organisationer som vill motverka radikalisering är tillgodosett. Tillkännagivandena får därmed anses slutbehandlade. har gett regeringen tillkänna att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 7 Förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer). Internationellt driver flera länder inom EU vikten av att via internet sprida motbudskap för att utmana extremistiska och våldsbejakande budskap och propaganda. Regeringens bedömning är att det bästa sättet att bemöta sådan propaganda är med kunskap. har tagit fram ett digitalt utbildningsmaterial om medie- och informationskunnighet, för mig, som syftar till att stärka barn och unga mot antidemokratiska och våldsbejakande budskap. Materialet finns tillgängligt på myndighetens webbplats. står vi inför utmaningar när det gäller extremistisk och våldsbejakande propaganda som kräver nya analyser och kartläggningar. Det finns ingen samlad bild över innehållet i eller mängden av den extremistiska propaganda eller de hot och hat som olika våldsbejakande extremistiska grupperingar eller individer sprider i . Nya kartläggningar och analyser av hur den extremistiska propagandan ser ut i är en förutsättning för att göra de förebyggande verktygen mer träffsäkra och proaktiva samt för att överväga åtgärder om t.ex. positiva motbudskap. För att fortsatt, effektivt och långsiktigt kunna förebygga våldsbejakande budskap som olika grupper och individer sprider via internet och sociala medier behöver propagandan först kartläggas till utseende och form. () har därför fått i uppdrag av regeringen att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda (dnr Ku2016/01373/D). Resultaten av dessa analyser ska spridas till olika yrkesgrupper och till det civila samhällets organisationer i samverkan med bl.a. den nationella samordnaren. Med dessa åtgärder anser regeringen att tillkännagivande om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. har också tillkännagivit för regeringen att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfararande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 9 Beredskap för att hantera avhoppare). Regeringen bedömer att myndigheterna och kommunerna har fått verktyg och riktlinjer för att utveckla sin beredskap och sitt förebyggande arbete i relation till dessa individer, dels genom den nationella samordnarens kunskapsöversikt, dels genom , och Kriminalvårdens rapporter och kunskapsstöd till sina personalgrupper (se avsnitt 9.8.2, Arbete med individer för att de ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser). Nya uppdrag till dessa myndigheter övervägs därutöver om behov finns. Med dessa åtgärder anser regeringen att tillkännagivande om beredskap för att hantera avhoppare är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. Med dessa nya uppdrag förstärker regeringen det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism ytterligare. det demokratiska samtalet mot hot och hat Regeringen ser med oro på tendenser mot ett mer splittrat samhälle där människor med olika bakgrund, värderingsmönster och livsstilar i allt mindre utsträckning möts och kommunicerar med varandra. hårdnar samhälls- och debattklimatet. Därför förlängs och förstärks nu det breda arbetet för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Som aviserades i föregående års budgetproposition kommer regeringen att presentera en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Arbetet med handlingsplanen prioriteras också i regeringens budgetförslag . Med handlingsplanen inleds ett strategiskt och systematiskt arbete för att förebygga utsatthet för hot och hat i det offentliga rummet och hos centrala aktörer som deltar i det offentliga samtalet som förtroendevalda, journa- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 lister och kulturskapare. Handlingsplanen är en del av regeringens satsning för ett som håller ihop. Kunskap om utsattheten lägger grunden för ett effektivt förebyggande arbete. Regeringen fortsätter därför arbetet med att samla in kunskap på området. För att motverka normalisering av hot och hat ska det finnas rutiner för att förebygga och hantera utsatthet och berörda ska ha kännedom om dessa. Kommuner och Landsting (SKL) har tilldelats medel för att stärka den lokala nivån i att förebygga utsatthet för hot och hat hos förtroendevalda. Vidare är rättsväsendets åtgärder av stor vikt (se vidare utg.omr. utvecklingsarbete för att förstärka sin förmåga att bekämpa brott som hotar grundläggande fri- och rättigheter är fortsatt prioriterat. Det är genom det breda förebyggande arbetet som hot och hat inte ges möjlighet att gro och få fäste. Medie- och informationskunnighet är ett viktigt verktyg för att stärka barn och ungdomar mot antidemokratiska och våldsbejakande budskap och propaganda. Regeringen gör därför inom ramen för Ett som håller ihop en satsning på Statens medieråds arbete med att stärka barns och ungas medie- och informationskunnighet. För att förebygga utsatthet i det offentliga rummet behövs även ett mer systematiskt arbete mot näthat. Kommande lagförslag i syfte att säkerställa ett starkt och väl avvägt skydd för den personliga integriteten och polisiära insatser på området måste förenas med ett strategiskt förebyggande arbete mot näthat. Regeringen avser därför att återkomma med insatser för att förebygga näthat. 9.11Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.11.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern har som mål att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Datainspektionen har som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden till Justitiekanslern uppgick till ca 7 800, vilket är en minskning jämfört med då antalet inkomna ärenden översteg 10 000. Minskningen förklaras främst av att det under föregående år inkom ovanligt många ersättningsanspråk av en viss typ. I stort sett samtliga av dessa ärenden avgjordes . inkom endast ca 170 sådana ersättningsanspråk vilka samtliga avgjordes . Antalet avgjorda ärenden var högre jämfört med antalet inkomna ärenden vilket innebar att balanserna fortsatte att minska. Det är framförallt balanserna inom den skadereglerande verksamheten som har arbetats av. har myndigheten fortsatt att utveckla sina arbetsrutiner för att skapa ett bättre arbetsklimat samt för att ytterligare effektivisera och kvalitetssäkra verksamheten. De mål för handläggningstider som myndigheten har satt upp för olika typer av ärenden har i allt väsentligt uppnåtts. handlade myndigheten ca 1 250 tillsynsärenden. Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med jämfört med . Justitiekanslern har genomfört fem inspektioner. Dessa skedde vid i , Åklagarkammaren i , i , och . Det allmänna intrycket från inspektionerna var att de inspekterade verksamheterna, med ett undantag, fungerade väl eller mycket väl. Be- träffande en av myndigheterna konstaterade att diarieföringen, trots på- pekanden i samband med tidigare granskningar, av myndighetens ärendeförteckningar enligt 29 § myndighetsförordningen, fortfarande var bristfällig och belyste vissa fortsatta förbättringsområden. Beträffande de övriga fyra myndigheterna gjorde Justitiekanslern påpekanden om vissa brister i bl.a. handläggningen, diarieföringen och akthållningen. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Antalet inkomna ärenden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området har minskat avsevärt jämfört med . Detta beror till stor del beror på den stora mängd anmälningar som inkom med anledning av publiceringar på webbplatsen . har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. inkom ca 3 100 skadeståndsärenden till Justitiekanslern, vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen i förhållande till föregående år beror på att det inkom en ovanligt stor mängd ersättningsanspråk som en följd av Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens granskning. Totalt avsåg cirka två tredjedelar ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde omkring 2 400 sådana ärenden . Ersättning beviljades i av fallen. Antalet inkomna ärenden om rättshjälp ökade något och uppgick till ca 2 600 ärenden. Justitiekanslern har överklagat beslut i närmare 40 rättshjälpsärenden. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har Datainspektionen inriktat verksamheten på områden som bedömts vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedömts vara särskilt stor. Datainspektionen har bl.a. granskat behandling av personuppgifter och personuppgiftsbehandling i samband med verkets hantering av visumansökningar. avslutades också en omfattande granskning av hur landets landsting och regioner arbetar med behovs- och riskanalyser för att förhindra obefogad och okontrollerad spridning av patientuppgifter. Tillsyn har även genomförts av arbetsgivares behandling av personuppgifter om anställda. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 53 stycken vilket är en minskning jämfört med . Antalet avslutade ärenden uppgick till 87 stycken vilket också det är en minskning jämfört med föregående år. En förklaring är att Datainspektionen handlagt ett osedvanligt stort antal remisser och delningar, vilket försvårat möjligheterna att avdela tillräckliga resurser till nya tillsynsaktiviteter. Härtill kommer att myndigheten lagt större resurser på tillsyn enligt kameraövervakningslagen (2013:460) än föregående år. Datainspektionen har fortsatt arbetet med att värna den personliga integriteten i samband med utvecklingen av e-förvaltning inom stat, kommun och landsting. Arbetet bestod i inspektioner, remissyttranden, samverkan och information. Datainspektionen har bedrivit en aktiv informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Antalet prenumeranter på myndighetens tidning och pressmeddelanden har ökat. Press, radio och TV har fortsatt visat ett stort intresse för Datainspektionens områden. Myndigheten har medvetet styrt över fler frågor av enklare karaktär till webbplatsen vilket har medfört att förfrågningar per mejl och telefon från allmänheten har minskat. I likhet har myndigheten fortsatt att arrangera utbildningar för bl.a. personuppgiftsombud, genomfört informationsinsatser vid seminarier och konferenser samt besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Myndighetens arbete med remisser och deltagande i kommittéer har ökat kraftigt och tar nu en avsevärd del av myndighetens resurser i anspråk. Datainspektionen har bedrivit en aktiv samverkan med andra myndigheter och organisationer. Syftet med samverkan har varit att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta information om handläggning av ärenden och klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. har samverkan skett med bl.a. , Myndigheten för samhällskydd och beredskap samt med .