prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — sektorns finansiella tillgångar och skulder har sektorns totala nettoförmögenhet ha uppgått till i stort sett varit lika stora (se Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, som huvud- Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. sakligen är hänförliga till ålderspensions- skillnaden mellan finansiella tillgångar och systemet, överstiger ränteutgifterna. skulder, uppgick till eller skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänste- pensionerna som intjänats . sektorer visar att statens andel av förmögenheten totala skulderna för de fonderade avgifts- är lägst då den offentliga sektorns skuld huvud- bestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med sakligen består av statsskulden. premiepensionssystemet, inte i den offentliga kommunala sektorns och statens nettoför- sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. tillgångar, medan ålderspensionssystemets netto- 22 Kommunsektorns pensionsskuld avseende förmånsbestämda tjänste- pensioner intjänade ingår inte. Diagram 7.7 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet 1990–2020 Utfall –2015, prognos –2020 Total nettoställning, höger axel Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten minskade från av BNP av BNP 2015 (se diagram 7.7 tabell 7.15). Av minskningen var hänförlig till den starka BNP-tillväxten (se sista raden i tabell 7.15). Övriga förändringar som främst avser värdeförändringar svarade i stället för en förstärkning på . Tabell 7.15 Den offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet 2015–2020 Utfall , prognos –2020 -9,8 -9,6 -9,5 -9,0 -8,0 -6,5 -0,6 -1,0 -1,4 -1,8 -2,3 -2,8 -1,0 -1,7 -1,5 -1,1 -0,7 -0,2 -0,4 -0,7 -0,4 -0,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,2 -1,2 -1,0 -0,7 -0,6 -0,6 -0,7 Källor: och egna beräkningar. Underskottet i det finansiella sparandet och den fortsatt starka konjunkturtillväxten medför att den finansiella nettoförmögenheten, i frånvaro av värdeförändringar, minskar som andel av BNP 2016. Den finansiella nettoförmögenheten fortsätter att minska som andel av BNP 2017–2020. skotten i det finansiella sparandet mot slutet av perioden kompenserar inte den minskning av förmögenhetskvoten som följer av att BNP ökar. Den finansiella nettoförmögenheten beräknas 2020 uppgå till ca , vilket motsvarar av BNP. Fram beräknas den finansiella nettoförmögenheten i absoluta tal ha minskat med jämfört med , vilket till stor del beror på förändringen av det ackumulerade finansiella sparandet. Statsskulden uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med (se tabell 7.16 och diagram 7.8). Statens budget visade ett beror bl.a. på att de utgången av 2015 än vid utgången av 2014. Skulddispositionerna innefattar bl.a. orealiserade valutakursdifferenser och upplupen inflations- kompensation som påverkar skulden, men inte statens budgetsaldo och nettolånebehov. Diagram 7.8 Statsskuldens utveckling –2020 Utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr.) Källor: och egna beräkningar. men minska som andel av BNP. bidrar de växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 7.16 Statsskuldens förändring 2015–2020 Utfall , prognos –2020 skuld vid ingången av Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Maastrichtskulden definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför EU-inträde uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 7.9). dess har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2015 uppgå till . Diagram 7.9 Den konsoliderade bruttoskulden –2020 Utfall , prognos –2020 Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen skedde , då skulden ökade med ca , vilket motsvarade som andel av BNP. Statens finansiering av lån för förstärkningen av valuta- reserven ökade skulden med 2,7 procent- enheter. Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebar att andra myndigheter än får inneha utestående åter- köpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, men är lika stor på tillgångar och skulder och därför neutral för den finansiella förmögen- heten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt budgeten som endast speglar skuldhantering. I övrigt bidrog underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade. Diagram 7.10 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld fördelad på sektorer Utfall –2015, prognos –2020 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP , och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referens- värdet inom stabilitets- och tillväxtpakten om högst av BNP (se diagram 7.10 och tabell 7.17). Tabell 7.17 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld och bidrag till förändringen 2015–2020 Procent av BNP om inte annat anges Utfall , prognos –2020 -1,3 -0,9 -1,4 -0,8 -1,2 -2,1 -0,5 -0,2 -0,8 -1,5 -0,4 -0,8 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -2,6 -2,3 -1,7 -1,6 -1,7 -1,9 Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och det s.k. stock-flödet. Detta flöde utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Bruttoskulden beräknas öka till följd av under- skotten i det finansiella sparandet , men i långsammare takt än BNP. beräknas skulden uppgå till av BNP. 7.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringens prognostiserade utveckling av de offentliga finanserna överensstämmer väl med både ESV:s och KI:s beräkningar (se tabell 7.18). Regeringens prognos av det finansiella sparandet skiljer sig dock från Europeiska kommissionens prognos. Skillnaden uppgår till av BNP 2016. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska återhämt- ningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Enligt KI:s prognos exklusive åtgärder förstärks de offentliga finanserna snabbare , vilket bl.a. förklaras av att KI räknar med en svagare ökning av de offentliga utgifterna än regeringen. Tabell 7.18 Bedömningar av finansiellt sparande 2016– 2020 -0,4 -0,7 -0,4 -0,3 -0,6 -0,3 -0,6 -0,3 -0,7 -0,3 -1,1 -1,2 -0,8 -0,7 -0,6 -0,6 -0,3 -0,7 -0,4 Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt (). Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 7.19 redovisas olika bedömares prognoser för den offentliga sektorns struktur- ella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedömare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparandet. Detta beror på dels olika prognoser för BNP-gapet, dels olika beräkningsmetoder. Tabell 7.19 Bedömningar av strukturellt sparande 2016– 2020 Procent av BNP eller potentiell BNP -0,2 -0,7 -0,5 -0,4 -1,0 -0,5 -0,4 -0,9 -0,3 -0,6 -0,9 -0,4 -1,0 -1,2 -0,8 -1,2 -0,8 -0,7 -0,4 Källor: , , Europeiska kommissionen, , (), och egna beräkningar. Endast KI bedömer att det strukturella spar- andet kommer att överstiga av BNP, vid en oförändrad finanspolitik. 7.5Uppföljning av statens budgetsaldo En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). Statens budgetsaldo visade 2015 ett unders- kott om . Underskottet blev därmed mindre än enligt den prognos som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1), se tabell 7.20. Tabell 7.20 Utfall för statens budget 2015 -25,2 -34,6 -9,4 -4,6 -5,0 -7,3 -7,3 -35,6 -32,6 -2,9 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1För jämförbarhet med statens budget redovisas utfallen enligt de gällande principerna för statens budget. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källor: och egna beräkningar. Förbättringen av budgetsaldot förklaras i huvudsak av att inkomsterna blev ca högre än beräknat. Differensen mellan utfall och prognos för statens skatteinkomster beror huvudsakligen på att intäkterna från skatt på företagsvinster och mervärdesskatt blev högre än väntat. Differensen mellan utfall och prognos för övriga inkomster om beror främst på att inga försäljningar av statliga ägarandelar i företag genomfördes , medan det i budgetpropositionen hade gjorts ett beräkningstekniskt antagande för försäljnings- inkomster om . Posten Utgifter m.m. blev högre än beräknat 2015, framför allt till följd av de tidigarelagda betalningar som gjordes , men som egentligen avsåg utgifter . Vidare blev utgifterna högre än beräknat till följd av de ändringar som beslutades efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget i och som innebar ökat stöd till kommunsektorn om ca . 7.6Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade ett sparande i balans 2015 (se tabell 7.21). Detta var högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Det var huvudsakligen inkomsterna från skatter som blev högre än förväntat; dels blev inkomsterna från bolagsskatten högre än beräknat, till följd av den extra inbetalningen på (se avsnitt 7.2), dels blev inkomsterna från skatt på konsumtion högre. har prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp med , eller av BNP. Prognosen för inkomsterna från framför allt skatt på kapital, men även från skatt på konsumtion, har reviderats upp i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Även utgifterna har reviderats upp i för- hållande till den föregående prognosen, vilket främst beror på de högre utgifterna som följer av det exceptionellt höga antalet asylsökande. –2019 har utgifterna i den offentliga sektorn reviderats upp i högre utsträckning än inkomsterna, vilket medför att det finansiella sparandet beräknas bli 7–lägre samtliga år jämfört med budget- propositionen. Tabell 7.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor och procent av BNP -0,9 -0,9 -0,5 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -0,7 -0,4 Källor: och egna beräkningar. Den konsoliderade bruttoskulden och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med budgetpropositionen Den finansiella nettoförmögenheten har reviderats upp med ca 80–för hela prognosperioden jämfört med prog- nosen i budgetpropositionen . Revi- deringarna beror till stor del på att NR marknadsvärderat statens onoterade aktier i icke-finansiella och finansiella företag, vilket höjt värdet med ca . I övrigt följer revideringarna av den finansiella förmögenheten i stora drag den förstärkning som beräknas för det ackumulerade finansiella sparandet. Maastrichtskulden blev högre 2015 än vad som beräknades i budget- propositionen. –2019 har bruttoskulden reviderats upp med 17–. Tabell 7.22 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögen- het. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser jämfört med budgetpropositionen Jämfört med prognosen budgetpropositionen har kommunsektorns finansiella sparande reviderats upp med 2015 till följd av nya uppgifter i form av preliminärt utfall från NR (se tabell 7.23). Den främsta förklaringen till det högre sparandet är att det tillfälliga stödet till kommunsektorn om ca i sin helhet stärker det finansiella sparandet i kommunsektorn 2015, som det till större delen kommer att påverka konsumtionen 2016. Även skatte- inkomsterna blev högre än prognosen i budget- propositionen. En motverkande faktor är att konsumtionsutgifterna blev högre jämfört med prognosen. Prognosen för det finansiella sparandet har dock reviderats ned med 2– 2016–2020, trots att både skatte- inkomsterna och statsbidragen reviderats upp. De ökade skatteinkomsterna beror till stor del på att antalet arbetade timmar har reviderats upp. De högre statsbidragen beror främst på att det stora antalet asylsökande medför högre special- destinerade statsbidrag till kommunsektorn. är utgifterna uppjusterade ännu mer, vilket till stor del beror på att befolknings- ökningen medför att de kommunala kon- sumtionsutgifterna ökar. Det preliminära resultatet före extraordinära poster 2015 är oförändrat jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Prognosen för resultatet har reviderats upp med 2016 och reviderats ned med 2017–2020. Uppjusteringen 2016 beror till stor del på att större delen av det tillfälliga stödet till kommunsektorn kommer att redovisas som en intäkt i resultaträkningen detta år. Tabell 7.23 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med budgetpropositionen . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser och sysselsättning 8 Kommunsektorns finanser och sysselsättning –Resultatet för kommunsektorn uppgick preliminärt till 2015 och låg därmed på samma nivå som 2014. 2011-2015 uppgick till , varav kommunernas medelresultat uppgick till och landstingens till . Även resultatet före extraordinära poster uppgick till 2015, vilket ska jäm- föras med 2014. –Andelen kommuner med positiva resultat före extraordinära poster var 2015 och andelen landsting var . En tillfällig återbetalning av försäkrings- från Försäkring om förstärkte resultatet. –De långfristiga skulderna fortsatte att öka 2015 och uppgick till i kommunsektorn. Höga investeringsnivåer och utlåning till de kommunala företagen är förklaringar till att låneskulden ökat. –Skatteinkomsterna förväntas öka starkt i takt med att utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter att för- bättras. ökar antalet arbetade timmar långsammare vilket bidrar till att skatteinkomsternas ökningstakt avtar, för att 2019 och 2020 ligga i paritet med den genomsnittliga ökningstakten 2000–2015. –Även statsbidragen ökar kraftigt och 2017, främst till följd av det stora antalet asylsökande, men också till följd av sats- ningar inom bl.a. utbildningsområdet. –Den kommunala konsumtionen bedöms öka mycket starkt till följd av det stora antalet asylsökande och demografiska förändringar med fler barn och äldre i befolkningen. Ökningen bedöms bli i fasta priser 2016 och i genomsnitt 2017–2020. –Sammantaget bedöms den kommun- finansierade sysselsättningen öka med 108 000 personer . –Den starka inkomstutvecklingen ger ut- rymme till att både öka konsumtionen och förbättra resultatet, framför allt 2016. Därefter ökar dock utgifterna i högre takt än inkomsterna och resultatet väntas successivt minska , för att då uppgå till . Det finans- iella sparandet bedöms minska från -12 till -2016– 2020. 8.1Kommunerna och landstingen – en viktig del av svensk ekonomi Kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting, ansvarar för merparten av de skattefinansierade välfärdstjänsterna. Sektorn utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin. Kommun- sektorns totala utgifter motsvarade 2015 av BNP, varav ca 19 procent- enheter utgjordes av konsumtionsutgifter. Resterande del utgjordes av transfereringar, investeringar och ränteutgifter. De kommunala konsumtionsutgifterna består till stor del av utgifter för hälso- och sjukvård, utbildning och social verksamhet. Dessa verk- samheter är obligatoriska, dvs. uppgifter som kommuner och landsting enligt lag ska ansvara för. Andra obligatoriska verksamheter är t.ex. räddningstjänst och kollektivtrafik. Frivilliga verksamheter, såsom kultur- och fritidsverk- samhet, utgör en mindre del av de kommunala verksamheterna. Kommunerna och landstingen sysselsätter ungefär en fjärdedel av det totala antalet syssel- satta i . av dessa är kvinnor. Därtill kommer personer anställda i privata företag som utför tjänster som finans- ieras av kommuner och landsting. Totalt var drygt 1,3 miljoner personer sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2015. Kommunerna och landstingen finansierar till två tredjedelar sin verksamhet med inkomstskatt. Det är därför av stor betydelse för kommunsektorns finanser hur sysselsättningen utvecklas. Statsbidragen, den näst största inkomstposten för kommunsektorn, utgör omkring en sjättedel av de sammanlagda inkomsterna. Statsbidragen utgörs dels av generella statsbidrag, dels av riktade statsbidrag. De senare är avsedda att användas till vissa specificerade verksamheter eller ändamål. Därutöver kan kommuner och landsting finansiera sina verksamheter med avgifter. Möjligheten att använda avgiftsfinansiering är dock begränsad i lag, och varierar mellan olika verksamheter. Av kommunallagen (1991:900) följer att kom- muner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning och en budget i balans. Det minskar risken för underskott och bidrar till att nå målet för det finansiella sparandet för hela den offentliga sektorn. Detta har stor betydelse för att säkerställa en ansvarsfull ekonomisk för- valtning i kommunsektorn. Kommuner och landsting tillämpar bok- föringsmässiga grunder i redovisningen, vilket innebär att inkomster och utgifter periodiseras så att intäkter och kostnader redovisas i resultat- räkningen den period då tjänsten eller varan levereras respektive förbrukas. Det är resultatet, inte det finansiella sparandet, som är avgörande för om kommuner och landsting uppfyller kommunallagens krav på en balanserad budget. Kommunsektorns resultat oförändrat 2015 jämfört med Resultatet för kommunsektorn uppgick preliminärt till 2015. Kom- munernas resultat uppgick till , medan landstingens resultat uppgick till . Resultatet för kommunsektorn som helhet låg därmed på samma nivå som 2014. Kommunernas resultat var högre jämfört med , medan landstingen redovisade ett resultat som var lägre än 2014. Medelresultatet uppgick till 2011–2015, varav Diagram 8.1 Resultat före extraordinära poster 2000–2015 Resultatet före extraordinära poster uppgick till , vilket var lägre än 2014. Kommunernas resultat uppgick till och landstingens till . Kommunsektorns medel- resultat före extraordinära poster uppgick till 2011–2015, Kommunsektorn har haft positiva resultat (se diagram 8.1). En försämring av resultatet skedde 2008, som framför allt berodde på en svagare tillväxt i skatteunderlaget, men också på nedskrivningar av värdet på finansiella tillgångar. Försämringen 2011 och 2013 förklaras av sänkt diskonteringsränta på pensionsskulden. skedde även en återbetalning av från Försäkring, vilket medförde att resultatet inte försämrades för kommunsektorn som helhet (se tabell 8.2). Nedan kommenteras resultatet 2015 utifrån resultaträkningen (se tabell 8.1) och utifrån tillfälliga poster som är generella för samtliga kommuner och landsting samt extraordinära poster (se tabell 8.2). Tabell 8.1 Kommunsektorns resultaträkning 2011–2015 Anm.: Utfallet är preliminärt. Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en total- summa. Generella statsbidrag redovisas enligt redovisningen i kommuner och landsting och inte enligt nationalräkenskaperna. Det innebär att statsbidraget för läkemedelsförmånen och fastighetsavgiften ingår. Tabell 8.2 Tillfälliga och extraordinära poster 2011–2015, bokförda belopp Verksamhetens nettokostnader ökade i löpande priser 2015 jämfört med . Verksamhetens intäkter påverkades av en tillfällig återbetalning av från Försäkring med , varav betalades till kommunerna och till landstingen. Om denna tillfälliga återbetalning exkluderas från verksamhetens intäkter ökade verksamhetens nettokostnader 2015. Skatte- intäkterna ökade med , eller , . Det berodde främst på att skatteunderlaget ökade, men ca av ökningen berodde på att den genomsnittliga skattesatsen höjdes (per i beskattningsbar inkomst) till . Generella statsbidrag, såsom de redovisas i kommunsektorn, ökade . Av det extra statsbidrag om som betalades ut med anledning av flyktingsituationen redovisades som en intäkt 2015. Av intäkten på avsåg kommunerna och lands- tingen. Skatteintäkterna och de generella stats- bidragen ökade med i genomsnitt 2011–2015, medan verksamhetens netto- kostnader ökade med i genomsnitt . Det finansiella nettot och de extraordinära posterna bidrog till ett genomsnittligt positivt resultat. Andelen kommuner med positivt resultat ökade Andelen kommuner som redovisat positiva resultat har varit högre och mer stabil än andelen landsting (se diagram 8.2). De stora svängningarna i landstingens resultat beror till stor del på förändringen av diskonteringsräntan som används vid beräkning av pensionsskulden. Jämfört med kommunerna har landstingen fler anställda i de högre inkomst- grupperna som tjänar in förmånsbestämd pension, vilket innebär en större påverkan på pensionsskulden och därmed på resultatet. Andelen kommuner som redovisade ett positivt resultat före extraordinära poster upp- gick (264 av totalt 28923 kommuner). Det är 34 kommuner fler än 2014. Av landstingen redovisade (12 av 20 landsting) ett positivt resultat, vilket var en försämring med 1 landsting jämfört med före- gående år (se diagram 8.2). –2015 hade 178 kommuner och 1 landsting resultat som var antingen positiva eller låg på noll samtliga år. Av kommunerna hade 6 stycken negativa resultat fyra av dessa år och av dem hade 4 stycken negativa resultat 2015. Av landstingen hade 2 stycken negativa resultat samtliga 2011–2015. 23 En kommun har inte lämnat uppgifter till . Diagram 8.2 Andel kommuner och landsting som redovisar positiva resultat 2000–2015 Det finns en relativt stor spridning i resultatet mellan enskilda kommuner och mellan enskilda landsting (se tabell 8.3). Tabell 8.3 Resultat före extraordinära poster De kommuner som hade högst och lägst resultat utgjorde ytterligheter. En stor realisationsvinst och kostnad för att lösa in (försäkra) pensioner som intjänats bidrog bl.a. till den stora spridningen mellan kommunerna. Det är inte lika stor spridning mellan landstingen som mellan kommunerna. Kommunallagens krav på god ekonomisk hus- hållning innebär bl.a. att kommunerna och landstingen ska fastställa egna finansiella mål och ha en långsiktigt hållbar ekonomi. Ett vanligt förekommande mål har varit att årets resultat bör uppgå till av skatte- intäkterna och de generella statsbidragen. Kommande utmaningar med bl.a. ökande in- vesteringsnivåer och demografiska föränd- ringar ställer dock högre krav, vilket kommun- sektorn som helhet bör planera för. uppgick kommunsektorns resultat till som andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel till (se diagram 8.3). Kommunerna har sammantaget redovisat högre resultat än landstingen, mätt som andelen av skatteintäkter och generella statsbidrag. Diagram 8.3 Resultatets andel av skatter och generella statsbidrag 2000–2015