prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Universitets- och högskolerådet har en samordnande roll i försöksverksamheten. I verksamheten ingår bl.a. att utarbeta modeller för lämplighetsbedömningen, utpröva dessa och låta bedömningen vid ett antagningstillfälle ligga till grund för behörighet och urval. Ett av syftena med försöksverksamheten är att få studenterna att tidigt reflektera över sitt utbildningsval för att minska avhoppen från utbildningen. Första antagningstillfället när metoden prövas skarpt, dvs. när bedömningen kommer att påverka möjligheten att bli antagen till en utbildning, är till . Därefter ska verksamheten noggrant utvärderas av Universitets- och högskolerådet och en slutrapport ska lämnas . Fler platser inom lärar- och förskollärarutbildningarna tillförs universitet och högskolor i hela landet medel för att fler ska kunna genomgå högskoleutbildning. Som ett svar mot den stora brist på högskoleutbildad arbetskraft som råder i skolväsendet har en del av dessa medel vikts till en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar. Totalt ska lärar- och förskollärarutbildningarna byggas ut med 2 300 nybörjarplatser, jämför tabell 2.17. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 16 avsnitt 4.1.7, bet 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) avsattes också medel för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Av diagram 2.38 framgår utvecklingen av antalet antagna t.o.m. , senare uppgifter finns inte tillgängliga. Tabell 2.17 Satsning på vissa bristyrken Grundlärarutbildning, F–3 För att underlätta bl.a. för lärosätena i deras uppdrag att planera sitt utbildningsutbud så att det svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov har regeringen fattat beslut om att ge i samarbete med i uppdrag att ta fram återkommande prognoser över skolans och förskolans behov av lärare och förskollärare (/02335/S). Prognoserna ska redovisas med start . Särskild kompletterande pedagogisk utbildning För att öka rekryteringen av ämneslärare, särskilt i matematik, naturorienterande ämnen och teknik, pågår försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen (KPU) vid ett antal universitet och högskolor. Detta sker bl.a. vid och vid några högskolor som samarbetar med organisationen for . universitets projekt pågår i syfte att utveckla såväl lärarutbildning och verka för skolutveckling, som att stärka samverkan mellan lärosäte och skolväsende. Projektet ska rekrytera och utbilda fler behöriga ämneslärare inom matematik, naturvetenskap och teknik. KPU:n läses med 125 procents studietakt vilket innebär att studenterna läser kurser även under delar av sommarmånaderna. Inför den andra antagningsomgången utökades antalet nybörjarplatser från 30 till 40 som en följd av stort intresse och högt söktryck. Försöksverksamheten finansieras delvis med särskilda medel, erhåller . Stiftelsen for tillsammans med och bedriver en försöksverksamhet med en annan variant av särskild kompletterande utbildning. För utbildningens genomförande finns särskilda medel avsatta, liksom vissa medel för stiftelsens arbete med bl.a. rekrytering till utbildningen samt handledning, för det senare har avsatts . I Teach for projekt ges studenter med en examen, och som har genomfört tidigare studier med goda studieresultat, möjlighet att läsa en KPU som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Då arbete och studier bedrivs parallellt pågår studierna . Teach for projekt har visat sig vara attraktivt och har sedan starten haft mer än 1 000 sökande, inklusive obehöriga. Enligt stiftelsen är det också få som hoppar av utbildningen, dvs. genomströmningen är hög. Ytterligare medel har därför skjutits till verksamheten, senast i vårändringsbudgeten 2016 (prop. 2015/16:99). Ovanstående kompletterande pedagogiska utbildningar som delvis finansieras med särskilda medel utvärderas av enligt ett regeringsuppdrag (U2016/03128/UH), som ska redovisas . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kompletterande pedagogisk utbildning för forskarutbildade Regeringen gav tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan, och i uppdrag att – 2021 anordna kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Syftet är att få fler ämneslärare och lektorer i skolan, särskilt inom ämnena matematik, biologi, kemi, fysik och teknik. För att stimulera personer att påbörja och slutföra utbildningen har lärosätena också fått i uppdrag att administrera det utbildningsbidrag på som ska utgå till de studerande. /16 fanns det enligt 239 lektorer i och gymnasieskolan samt i vuxenutbildningen. Majoriteten av dessa, 200 lektorer, fanns i gymnasieskolan. Den nya satsningen möjliggör en fördubbling av antalet lektorer i den svenska skolan. Vidareutbildning av yrkesverksamma lärare utan behörighetsgivande examen För att ge yrkesverksamma lärare och förskollärare en möjlighet att nå legitimation och behörighet pågår satsningen Vidareutbildning av lärare som saknar lärar- examen (). och högskolor har i uppdrag att bedriva utbildning enligt förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förkollärarexamen. Utbildningen ska enligt förordningen planeras med hänsyn till varje students tidigare utbildning och arbetslivs- erfarenhet och omfattar som mest 120 högskolepoäng. För utbildningens genom- förande finns särskilda medel avsatta, har avsatts för verksamheten. Lärosätena har också i uppdrag att erbjuda andra lärosäten vägledning i fråga om bedömning av tidigare utbildning och verk- samhet samt studieplanering för att medverka till en likvärdig behandling av personer som påbörjat en utbildning till lärare eller förskollärare enligt äldre bestämmelser och som önskar få en examen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inför antagningen till inkom drygt 1 100 ansökningar till , vilket är det högsta antalet sökande inför en vårtermin sedan startade. Av de sökande registrerades 599 studenter på aktuella kurser. Totalt var 1 816 studenter aktiva i . Genomströmningen påverkas dock negativt bl.a. av att kurserna ofta läses vid sidan av ordinarie arbete i skolan. Kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning För att ge personer med en utländsk lärarexamen möjlighet till kompletterande utbildning pågår satsningen Utländska lärares vidareutbildning (). Syftet är att ta till vara kompetensen hos personer med utländsk lärarutbildning och ge ökade möjligheter till an- ställning i svensk skola eller förskola. och högskolor hade 2015 möjlighet att bedriva kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskole- utbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Utbildningen ska enligt för- ordningen planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och kan som mest omfatta 120 högskolepoäng. För utbildningens genomförande finns särskilda medel avsatta, . utökades de särskilda medel som finns avsatta för utbildningen för att kunna svara mot ett ökande söktryck. Totalt omfattade utbildningen 396 helårsstudenter . De lärosäten som har i uppdrag att bedriva är också engagerade i arbetet med det s.k. snabbspåret för utländska lärare genom vilket nyanlända lärare snabbare ska kunna erbjudas arbete i skolväsendet. Snabbspåret genomförs i samarbete med arbetsmarknadens parter och en första pilotgrupp med studenter antogs . har ett nationellt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i finska. har examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 i finska som modersmål. Till antogs sex personer till utbildningen. fick 2013 också ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i Detta ansvar flyttades till . och har i uppdrag att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning för samiska respektive chib. har examenstillstånd för ämneslärar- examen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 och med inriktning mot arbete i gymnasieskolan i samiska som modersmål. Utbildningen utlystes men intresset var begränsat och ingen student kunde antas. har ett särskilt ansvar för att varje läsår erbjuda utbildning i jiddisch. Ovan beskrivs den kompletterande pedagogiska utbildning för forskarutbildade och det utbildningsbidrag som studenter som deltar i utbildningen har möjlighet att få. Nedan beskrivs andra insatser som pågår för att genom förbättrade villkor locka fler till utbildningar som leder till en behörighets- givande examen. Statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare beslutade regeringen om en förlängning och förstärkning av statsbidragssatsningen på behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen (förordningen [2013:60] om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen). Statsbidraget syftar till att underlätta för lärare som undervisar i yrkesämnen att delta i behörighetsgivande utbildning genom att möjliggöra en nedsättning av arbetstiden. Staten bekostar en viss nedsättning av tjänstgöringsgraden. I och med förordningsändringarna 2015 utökades den del som staten bekostar till av lärarens tjänstgöringsgrad och förordningen förlängdes att gälla till och med . har avsatts för satsningen. 102 huvudmän ansökte och beviljades statsbidrag för . ansökte något färre huvudmän men en något större summa statsbidrag betalades ut. Det kan noteras att vissa huvudmän som ansöker om bidraget avstår från att rekvirera medel. En anledning till detta kan vara att det är svårt att undvara kompetenta lärare i yrkesämnen i undervisningen på grund av den rådande bristen på yrkeslärare. Sammantaget har statsbidraget för behörighetsgivande utbildning av lärare utnyttjats i liten omfattning. har därför genomfört insatser för att få fler huvudmän att delta i satsningen. Anställning under viss kompletterande utbildning Enligt skollagen kan en lärare utan legitimation, med vissa undantag, anställas i skolväsendet för högst i sänder. trädde en ändring i skollagen i kraft (prop. 2015/16:23, bet. 2015/16:UbU8, rskr. 2015/16:127). Ändringen innebär en möjlighet att genomföra försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar under högst . Försöks- verksamheten, som regleras i förordningen (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning, avser personer som ska bedriva undervisning i ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. För att en skola eller förskola ska kunna anställa personen ska personen ha ämneskunskaper som motsvarar det som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen. Personen ska också genomföra en kompletterande pedagogisk utbildning som syftar till att han eller hon ska uppnå en behörighetsgivande lärarexamen. Om det finns särskilda skäl får skolan förlänga anställningstiden till . Möjlighet till höjd bidragsdel i studiemedlet För att rekrytera fler studenter till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik har studenter som läser en sådan KPU rätt till den högre bidragsnivån i studiemedlet . Den högre bidragsdelen uppgår till jämfört med det ordinarie bidraget som omfattar . utnyttjades denna möjlighet i begränsad utsträckning. av de som avsatts användes. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildningsinsatser för utökad behörighet erbjuds Lärarlyftet II, som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen omfattar även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande så att dessa kan bli behöriga lärare och därmed ges möjlighet att få legitimation som lärare samt möjligheter för lärare och förskollärare att läsa mot en speciallärarexamen. Huvudmän kan få statsbidrag om per högskolepoäng för de lärare som deltar i lärarlyftet. För att särskilt locka till utbildningar i matematik, svenska som andraspråk och viss speciallärarutbildning lämnas ett högre belopp per högskolepoäng. förbättrades villkoren för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog, samt i utbildning i svenska som andraspråk ytterligare, då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad . Av sammanlagt 5 630 sökande antogs 2 655 personer. Totalt beräknar att 2 287 personer har påbörjat en ämneskurs som riktar sig mot lärare . 77 personer påbörjade en kurs avsedd för fritidspedagoger eller motsvarande. Till speciallärarutbildningen inom Lärarlyftet II antogs 105 sökande och 50 personer deltog i utbildningen. Av de totalt 2 364 deltagarna i behörighetsgivande ämneskurser läste kurser med inriktning mot undervisning i , mot gymnasieskolan, mot svenska för invandrare och deltog i kurser avsedda för fritidspedagoger eller motsvarande. Det totala antalet lärare som deltagit i behörighetsgivande ämneskurser har ökat något jämfört med föregående år, medan antalet deltagande fritidspedagoger eller motsvarande har minskat kraftigt. Andelen deltagande lärare som bedriver undervisning i fristående skola med inriktning waldorfpedagogik är fortsatt mycket lågt. var av deltagarna i fortbildningen anställda av en offentlig huvudman och av en enskild huvudman. Andelen fritidspedagoger anställda av en offentlig huvudman var och av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av deltagarna i speciallärarutbildningen var anställda av en offentlig huvudman och av deltagarna av en enskild huvudman. har deltagare i Lärarlyftet II erbjudits möjlighet till validering för tillgodoräknande. Valideringen innebär en kartläggning och bedömning av deltagarens kunskaper och färdigheter i förhållande till lärandemålen i utbildningen, vilket kan innebära att vägen till behörighet blir kortare. har totalt 228 deltagare i behörighetsgivande ämneskurser ansökt om validering och genomgått någon form av valideringsprocess. uppgick kostnader för Lärarlyftet till , varav ca gick till kostnader för administration och resterande till kostnader i samband med kurser, utbildning och tolkuppdrag. Befattningsutbildning för rektorer m.fl. är det obligatoriskt för rektorer att genomgå en särskild reglerad befattningsutbildning. Den regleras i förordningen (2011:183) om befattnings- utbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. Enligt skollagen (2 kap. 12 §) ska varje huvudman se till att rektorerna går den särskilda befattningsutbildningen eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdes- dagen. Befattningsutbildningen genomförs av sex lärosäten på uppdrag av . Utbildningen motsvarar 30 högskolepoäng och pågår . Totalt har cirka 3 300 skolledare deltagit i utbildningen . har cirka 1 090 rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer eller motsvarande antagits till utbildningen. Av de antagna var rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. Av deltagarna hade en befattning som kan jämföras med biträdande rektor. Av de totalt ca 1 090 var kvinnor och män. Av årsredovisning framgår att av de som har genomgått sex terminers utbildning avslutade sin utbildning med godkända resultat. uppskattar att mer än hälften av landets rektorer har utbildat sig inom ramen för befattningsutbildningen. Hur många som fortsatt är i behov av utbildning är svårbedömt och kan inte närmare anges, bl.a. eftersom nya rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer tillkommer . För att ska kunna vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet måste skolväsendet vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Att alla barn och elever möter skickliga förskollärare och lärare är en förutsättning för att skapa ett likvärdigt skolväsende av hög kvalitet. Avsnittet har beskrivit den nuvarande lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet samt dess historiska bakgrund. Genomgången visar att t.ex. och gymnasieskolan har haft en stabil nivå på lärartätheten, men att det har förekommit fluktuationer i lärarnas utbildningsbakgrund som en följd av förändrat elevunderlag. Genomgången visar också att det finns vissa skillnader i olika elevers tillgång till legitimerade och behöriga lärare. Regeringen återkommer till dessa resultat längre ner. Det finns dock skäl att beskriva hur regeringen bedömer de kommande lärar- och förskollärarbehoven i skolväsendet. Regeringens bedömning av kommande behov av lärare och förskollärare Det svenska skolväsendet står inför en betydande personalbrist. Det är flera faktorer som bidrar till detta, såväl kommande pensionsavgångar, antalet examinerade från landets lärarutbildningar som demografiska förändringar i elevunderlaget. beräknar i sin lärarprognos att det totala behovet av personal inom samtliga skol- och verksamhetsformer kommer att öka från 236 000 heltidstjänster 2014 till 266 000 heltidstjänster 2029. personalbehovet står i direkt relation till bedömningen av vilket elevunderlag som kommer att finnas . Beräkningarna innefattar utöver lärare och förskollärare även barnskötare och fritidsledare. Behovet av lärare beräknas till 181 000. till heltidstjänster beräknas ökningen bli störst i årskurs 7–9 samt i förskolan (2015, Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier U2014/04128/S). Verksamheternas rekryteringsbehov skiljer sig från det totala behovet av personal. Rekryteringsbehovet beräknas som differensen mellan det totala prognosticerade personalbehovet och den prognosticerade tillgången. För att prognosticera tillgången beaktar i sina beräkningar vilken personal som finns vid utgångsläget (2014), hur åldersstrukturen i personalen ser ut och vilken kvarvaro personalen kan förväntas ha. För den första femårsperioden i prognos (2015–2019) beräknas det totala rekryteringsbehovet till cirka 70 000 heltidstjänster, för den andra (2020–2024) till cirka 60 000 och för den tredje (2025–2029) till cirka 54 000, totalt 184 000 heltidstjänster. 64 000 den tredje, totalt 219 000 personer. Detta examinationsbehov motsvarar ett årligt examinationsbehov på 16 800, 14 100 respektive 12 700 personer under de tre femårsperioderna. Det är betydligt fler än vad som examinerats totalt ; /10–2013/14 examinerades totalt närmare 47 000 lärare, förskollärare, speciallärare och specialpedagoger. prognoser baseras på personalsituationen 2014 och dåvarande prognoser till 2029. Mycket har dock hänt , inte minst i och med de stora flyktingstömmar som nått under i 24 var den genomsnittliga tjänstgöringsgraden för lärare , varför examinationsbehovet av antalet personer är högre än rekryteringsbehovet av antalet heltidstjänster. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 synnerhet 2015 men också reformer som ökar personalbehovet. (Utbild- ningsdepartementet) följer därför noggrant de olika prognoser som görs, framför allt gällande departementets) senaste beräkning gjordes efter () befolknings- prognos och baseras på prognos . Prognosen visar att det behövs lärare motsvarande ytterligare 6 500 heltidstjänster den första femårsperioden på grund av ökad invandring. När detta adderas till ursprungliga skattning av kommande lärarbehov och till pågående satsningar, t.ex. fler anställda i förskoleklass och lågstadiet (se avsnitt 3.3.3), uppgår det totala rekryteringsbehovet av lärare, förskollärare och prognos) vilket motsvarar ett examinations- behov på drygt 95 000 personer (11 000 fler än i prognos). examinerades 47 000 lärare, förskollärare och fritidspedagoger. Under antagandet att lika många examineras –2019 så uppgår bristen till 48 000 lärare, förskollärare och fritidspedagoger. Ytterligare en faktor som påverkar storleken på rekryteringsbehovet enligt prognoserna är att visstidsanställda obehöriga lärare utan pedagogisk examen i prognos antas ersättas med nyutexaminerade lärare . innehades drygt 8 000 heltidstjänster av sådana lärare. Om tiden för att ersätta obehöriga lärare med behöriga antas vara längre, blir bristen på kort sikt mindre. Beräkningarna av de nya rekryterings- och examinationsbehoven för perioden –2019 sammanfattas per verksamhetsform i tabell 2.18. Beräkningarna av de nya rekryterings- och examinationsbehoven för perioden –2019 sammanfattas per verksamhetsform i tabell 2.18. I tabell 2.19 sammanfattas sedan beräkningarna av den skattade bristen också per yrkeskategori. Gällande tabell 2.19 är det viktigt att påpeka att det inte är möjligt att summera de skattade behoven eller den skattade bristen mellan de olika kategorierna. Detta beror på att dessa uppgifter uttrycker behovet av respektive 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 yrkeskategori, men olika individer kan i sin tur arbeta i flera verksamhetsformer. Tabell 2.18 Prognosticerat rekryterings- och examinationsbehov av lärare med flera 2015–2019 Tabell 2.19 Prognosticerad lärarbrist Anm.: (*) Notera att det skattade behovet och den skattade bristen inte låter sig summeras i denna beräkning. Det beror på att de är beräknade per verkssamhetsforms behov som olika individer i sin tur kan arbeta i flera verksamhetsformer. Det skattade behovet av ämneslärare gäller sammantaget för grundlärare, ämneslärare och yrkeslärare. Många orsaker till bristen på lärare och förskollärare Prognosen visar att det totala rekryterings- behovet kan komma att uppgå till 79 000 heltidstjänster perioden –2019. flera förklaringar till det stora rekryterings- behovet: Fler elever, pensionsavgångar och andra avgångar. Dessutom antas visstidsanställda obehöriga lärare ersättas av nyexaminerade behöriga lärare. Störst betydelse har pensionsavgångarna och nästan lika stor betydelse har det ökade elevunderlaget. En orsak till det stora behovet av lärare är ett förväntat ökat elevunderlag. Det gäller för samtliga verksamhetsformer. Exempelvis väntas elevunderlaget i öka med eller närmare 106 000 elever. I gymnasieskolan väntas antalet elever öka eller 43 000. Att antalet elever ökar beror både på en ökning av inrikes och utrikes födda, även om ökningen av antalet elever i gymnasieåldrarna till största delen beror på en ökning av utrikes födda. Detta illustreras i diagram 2.45. Diagram 2.45 Antal elever i grundskoleåldrarna 7–och gymnasieåldrarna 16–2000–2015 samt prognos Inrikesfödda, 7-15 år Utrikesfödda, 7-15 år Inrikesfödda, 16-19 år Utrikesfödda, 16-19 år Anm.: Prognosen är gjord på uppdrag av . Källa: SCB. Totalt ger det ökade elevunderlaget upphov till en ökad efterfrågan på lärare. Enligt prognos ökar det totala behovet av förskollärare, fritidspedagoger och lärare med närmare 18 000 heltidstjänster . I och med den ökade invandringen beräknas det ökade behovet 2019 uppgå till mer än 24 000 heltidstjänster. Många lärare och förskollärare går i pension Parallellt med att eleverna blir fler blir också den befintliga lärarkåren äldre. fanns mer än 20 000 lärare i åldern 60–och närmare 2 500 lärare var , totalt av lärarkåren. I förskolan var 4 400 i förskollärare i åldern 60–och närmare 400 var , totalt av förskollärarna. Det är alltså många lärare och förskollärare som kan väntas gå i pension . Detta illustreras i diagram 2.46. Åldersfördelningen bland lärare 2014 var i stort sett densamma som vilket innebär att antalet förväntade pensionsavgånger inte är större nu än då. Åldersfördelningen bland förskollärare skiljer sig något från åldersfördelningen bland lärare. Det är, jämfört med lärare, färre förskollärare som är vilket tyder på att många förskollärare redan innan de fyllt 60 har lämnat förskolan. Diagram 2.46 Antal lärare och förskollärare 2014 Anm.: Antal lärare visar antalet tjänstgörande lärare i förskoleklass, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan, komvux, särvux och sfi.