prop · H303169 · 2016-05-10 00:00:00 — Bekämpningsmedel är kemiska eller biologiska produkter som är avsedda att förebygga eller motverka att djur, växter eller mikroorganismer orsakar skada på egendom eller skadar människors eller djurs hälsa. Genom dessa egenskaper kan bekämpningsmedel också orsaka skada på hälsan och miljön. Det är därför viktigt att de är godkända och att de används på rätt sätt. 4.12.1Användningen av växtskyddsmedel ska vara hållbar och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel syftar till att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. För att uppnå detta ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja ett växtskydd med låg insats av bekämpningsmedel och så långt det är möjligt ge företräde till icke-kemiska metoder. Medlemsstaterna ska se till att alla yrkesmässiga användare tillämpar principerna om integrerat växtskydd. och andra aktörer arbetar med att främja och tillämpa prognos- och varningssystem, behovsanpassad användning av växtskyddsmedel, utnyttjande av alternativa tekniker och metoder samt utvärdering av in- Myndigheten ansvar också för behörighetsutbildning för den som använder växtskyddsmedel. Medlemsstaterna ska även ta fram handlingsplaner för en hållbar användning av växtskyddsmedel och i dessa planer beskriva hur de ser till att principerna för integrerat växtskydd genomförs. Handlingsplanerna ska bl.a. innehålla mål för att uppnå direktivets syfte och för att uppmuntra utveckling och införande av alternativa metoder och tekniker för att minska beroendet av bekämpningsmedel. Medlemsstaterna ska också upprätta minskningsmål för användning, särskilt om den minskade användningen utgör en lämplig metod för att minska riskerna med avseende på de prioriteringar som har identifierats med stöd av direktivet. Sådana prioriteringar kan avse brukningsmetoder som kräver särskild uppmärksamhet eller god praxis som kan tjäna som exempel för att uppnå direktivets syfte. Medlemsstaterna ska använda alla de metoder som är nödvändiga för att nå minskningsmålen. beslutade regeringen om en nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel. Vi identifierade där tre prioriterade områden där användningen av kemiska växtskyddsmedel är låg eller obefintlig – behandling av frukt och matpotatis med kemiska växtskyddsmedel efter skörd, användning av kemiska växtskyddsmedel för att bekämpa skadliga nematoder i jord samt användning av kemiska växtskyddsmedel för att bekämpa växtlighet i vatten. Målet i handlingsplanen är att användningen av kemiska växtskyddsmedel på dessa områden ska förbli låg. För att nå målet på de tre prioriterade områdena beslutade regeringen att införa nationella förbud i förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. Förslaget till förbud anmäldes till kommissionen som inte kom med några kommentarer på förslaget . I handlingsplanen pekar vi vidare ut två områden där kemiska växtskyddsmedel inte används och där användningen av icke-kemiska alternativ är en god praxis som kan tjäna som exempel för att uppnå direktivet syfte. Det ena av dessa områden avser användning av kemiska växtskyddsmedel för nedvissning och ogräsbekämpning i spannmål före skörd. Vi säger i handlingsplanen att målsättningen är att användningen av kemiska växtskyddsmedel för nedvissning och ogräsbekämpning före skörd i spannmål för livsmedelsändamål inte ska förekomma. Användning av växtskyddsmedel före skörd har i försök visat sig ge höga resthalter i spannmål. Rapporter från EU-koordinerade stickprovskontroller av förekomst av rester av växtskyddsmedel i vegetabilier visar att glyfosat förekommer frekvent i spannmål. En högst trolig källa till detta är just behandling strax före skörd i de länder i där den användningen förekommer. För att uppnå handlingsplanens målsättning har regeringen remitterat ett förslag till ändring i förordningen om bekämpningsmedel. Förslaget innebär att kemiska växtskyddsmedel inte får användas för nedvissning eller för ogräsbekämpning vid odling av spannmål för livsmedelsändamål än före skörd. får ge dispens från förbudet om Kemikalieinspektionen godkänt medlet för ändamålet, om det finns särskilda skäl och om det bekämpnings- eller 2015/16:169 behandlingssyfte som dispensen avser inte kan tillgodoses med ickekemiska metoder. Remissen innehåller också ett förslag om att den som sprider flera växtskyddsmedel som innehåller ett och samma verksamma ämne på en och samma yta ska, så långt det är möjligt, se till att spridningen inte överskrider de villkor för dosering och antal behandlingar som gäller för ett enskilt av dessa växtskyddsmedel. Det är inte ovanligt att flera olika växtskyddsmedel används på samma fält och i samma grödor och att de innehåller samma verksamma ämne. Av samma skäl som det behövs ett villkor för maximal dos och maximalt antal behandlingar för ett enskilt medel, behövs det enligt vår bedömning föreskrifter som förhindrar att villkoren överskrids genom att olika medel med samma verksamma ämne används på samma fält. 4.12.2Förbud mot viss användning av neonikotinoider Kommissionen beslutade en ny EU-förordning som begränsar användningen av tre aktiva substanser i växtskyddsmedel i gruppen neonikotinoider, då användningen av dessa befunnits medföra allvarliga risker för bin. De två berörda tillverkarna av växtskyddsmedel – Bayer och – väckte talan mot kommissionen i tribunalen (Europeiska domstolens förstainstansrätt) och yrkade att den beslutade förordningen ska ogiltigförklaras. Beslutet att reglera de tre neonikotinoiderna var enligt regeringens uppfattning motiverat och rättsligt korrekt och har därför intervenerat på kommissionens sida i målet. 4.12.3Undantag från uteslutningskriterier ska bara tillåtas om människors exponering för farliga ämnen är försumbar I växtskyddsmedelsförordningen finns bestämmelser (s.k. uteslutningskriterier) som begränsar möjligheterna att godkänna CMR-ämnen eller hormonstörande ämnen. Enligt förordningen kan sådana ämnen ändå i undantag godkännas om ”[…] människors exponering under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor [...]”. Innebörden av begreppet försumbar har således avgörande betydelse för uteslutningskriteriernas verkan. Kommissionen har, genom en arbetsgrupp där Kemikalieinspektionen deltagit, tagit fram en vägledning kring tolkningen av begreppet försumbar exponering. Många medlemsstater anser att försumbar exponering kan uppnås genom t.ex. en ökad nivå av personlig skyddsutrustning. Att använda extra säkerhetsfaktorer i riskbedömningen har därför föreslagits, samt att ta fram en lista över acceptabla scenarier, inbegripet olika typer av skyddsutrustning. Kemikalieinspektionen anser att detta vore att glida bort från avsikten med de farobaserade uteslutningskriterierna. Avsikten var att skapa en rationell och förutsägbar process genom att på ett tidigt stadium kunna utesluta ämnen som har särskilt allvarliga egenskaper. 2015/16:169 tionens hållning stöder sig på den som hade under förhandlingar- na av förordningen då systemet med uteslutningskriterier fastställdes. har uppvaktat kommissionens direktorat för hälsofrågor för att understryka farhågorna kring vägledningen. 4.12.4EU:s växtskyddsmedelsförordning ska ses över Väsentliga delar av EU:s växtskyddsmedelsförordning, bl.a. om zonindelning och ömsesidiga erkännanden, kommer att ses över (och rådets förordning [EG] nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG). bjöd in berörda aktörer till ett diskussionsmöte om den förestående översynen som ett led i arbetet med att utforma en svensk ståndpunkt. Som en del i översynen har kommissionen inrättat en tillfällig expertgrupp som bereder frågor om hållbar användning med särskild inriktning på växtskyddsmedel med ”låg risk”. tog initiativ till gruppen för att skynda på arbetet med att göra sådana medel tillgängliga och därigenom öka användningen av dem i ett integrerat växtskydd. Re- geringen har välkomnat initiativet och Kemikalieinspektionen medverkar i arbetsgruppen. 4.12.5Användning av biocider i varor måste följas noga EU:s förordning om biocidprodukter reglerar produkter som innehåller ämnen avsedda att på olika sätt utöva kontroll över skadliga organismer (och rådets förordning [EU] nr 528/2012 av om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter). Exempel på biocidprodukter är desinfektionsmedel, träskyddsmedel, myggmedel, råttgifter och båtbottenfärger. I förordningen finns regler om biocidbehandlade varor, vilket är en ny- het och en förbättring jämfört med tidigare regler. biocidbehandlade varor endast får innehålla biocidprodukter med god- kända verksamma ämnen och att varorna ska märkas. varor omfattas av reglerna. Exempel på biocidbehandlade varor i män- niskors vardag är skor, sportkläder, kylskåp, sovsäckar, skärbrädor, disk- medel och tapetklister. Biociden kan vara tillsatt för att skydda mot an- grepp av mikroorganismer eller insekter, för att konservera innehållet i en burk eller för att ge produkten skydd under användningsfasen i det fall användningsområdet är fuktigt, t.ex. husfasader eller badrum. marknadsförs som luktfria eller antibakteriella kan vara biocidbehand- Regleringen av biocidbehandlade varor var en prioriterad fråga för under förhandlingarna av biocidförordningen. Besluten om godkännande av verksamma ämnen får genom reglernas utformning en direkt effekt på möjligheten att använda biocidprodukter i När EU fattar beslut om nya verksamma ämnen i enlighet med EU:s förordning om biocidprodukter kan man i det beslutet ställa villkor för användningen av ämnet i varor. Det är viktigt för skyddet av männi- 2015/16:169 skors hälsa och miljö att sådana villkor skrivs in i beslutet. arbete under förhandlingarna var avgörande för att den möjligheten finns. Arbetet med att reglera biocidprodukter i varor är genom besluten om godkännande av verksamma ämnen en pågående process där kontinuerligt och aktivt bevakar användningen i varor och driver villkor om sådan användning i de fall där det är möjligt. driver fortlöpande frågan om krav på märkning av varor som behandlats med biocidprodukter där de verksamma ämnena har problematiska egenskaper. För t.ex. ämnet propiconazole, som har sensibiliserande egenskaper och därmed kan öka risken att utveckla allergi, har kommissionen som ett resultat av svenska påtryckningar också beslutat om märkningskrav. Människor som redan är sensibiliserade för vissa ämnen, dvs. har en högre känslighet för dessa ämnen, kan t.ex. ha svårt att vistas i nymålade rum där de förekommer i färgen. Märkningen av målarfärgen ger nu möjlighet för köparen att välja en vara som inte ger sådana problem. Astma och allergier hör till de vanligaste kroniska sjukdomarna i världen. har antalet människor i som drabbas av allergier tredubblats. En tredjedel av alla barn och ungdomar har någon form av allergi. Kosmetika och hygienprodukter kan innehålla allergiframkallande ämnen som orsakar kontaktallergi och eksem. Allergiframkallande ämnen kan dessutom finnas i många andra produkter som rengöringsmedel, smycken och kläder. De svenska kostnaderna för allergisjukdomar uppgick prisnivå sannolikt till . Även om kemikalier endast skulle bidra till en begränsad del av alla fall av astma och allergier så är kostnaderna betydande. Kemikalieinspektionen har därför i handlingsplanen för en giftfri vardag prioriterat arbetet med allergiframkallande ämnen. Med inriktning på allergiframkallande ämnen har myndigheten lämnat förslag på harmoniserade klassificeringar av farliga ämnen i EU, inspekterat företag för att kontrollera att de följer lagstiftningen och haft dialoger med företag för att de ska gå längre än vad lagstiftningen kräver. 4.13.1Kosmetikaföretag väljer bort allergiframkallande doftämnen Kemikalieinspektionen genomförde –2014 tillsammans med en dialog med företag som säljer kosmetika och hygienprodukter. Inom ramen för dialogen genomfördes bl.a. en informationskampanj riktad till frisörer om allergirisker med hårfärgningsprodukter. Frisörerna informerades också om att hårfärgningsprodukterna inte är avsedda för personer . Kampanjen nådde cirka 20 000 hårsalonger över hela landet. Avsikten var också att de professionella användarna i sin tur ska upplysa kunderna och därmed bidra till att ytterligare minska riskerna. Med stöd av myndigheterna formulerade företagen också mål om att ta Skr. 2015/16:169 bort allergiframkallande doftämnen och begränsa användningen av aller- giframkallande konserveringsmedel i produkter riktade till barn och ungdomar. Myndigheterna lät också analysera förekomst och halt av 24 allergiframkallande parfymämnen i olika kosmetika och hygienprodukter som uppfattades rikta sig till barn och ungdomar. Parfymämnena som analyserades är deklarationspliktiga, vilket innebär att ämnena måste anges på förpackningen om de förekommer i halter som överskrider bestämda gränsvärden. Analysen visade att i cirka hälften av produkterna förekommer inte de deklarationspliktiga parfymämnena över huvud taget. Det bör därför vara möjligt för alla företag att fasa ut sådana parfymämnen från kosmetiska produkter som riktar sig till barn och ungdomar. 4.13.2Målare bör skaffa sig ökad kunskap om innehållet i färg Kemikalieinspektionen har 2015 kontrollerat innehållet och märkningen av färger och bindemedel. De analyserade produkterna är avsedda för väggar, tak eller våtrum och tillhör företagens storsäljare. Kontrollen visar att alla färger utom en var rätt klassificerade och märkta enligt CLP- förordningen. För alla utom tre av produkterna har de uppmätta halterna av de allergiframkallande ämnena stämt väl överens med de halter som företagen uppgett att färgerna innehåller. CLP-förordningen reglerar bl.a. hur farliga ämnen och blandningar ska märkas och förpackas (och rådets förordning [EG] nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven /548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning [EG] nr 1907/2006. Forskning har visat att hudallergier bland yrkesmålare har ökat kraftigt sedan många färger baserade på lösningsmedel bytts ut mot vattenbaserade färger. Skälet är att de vattenbaserade färgerna kan innehålla allergiframkallande konserveringsmedel. Några av de färgförpackningar som Kemikalieinspektionen kontrollerat var försedda med Astma- och märkning Svalan, trots att färgerna innehöll kraftigt allergiframkallande ämnen. Skälet är att märkningen inte gäller allergirisken för den som använder färgen, utan endast för den som vistas i ett rum efter att det målats. Kemikalieinspektionen har dragit slutsatsen att yrkesmålare behöver mer kunskap om allergiframkallande ämnen i färg så att de använder rätt skyddsutrustning. Som framgår av avsnitt 4.12.5 är pådrivande inom EU för bättre märkning av varor som behandlats med biocidprodukter med problematiska egenskaper, t.ex. ämnen med sensibiliserande egenskaper som kan öka risken att utveckla allergi. Mikroplaster som sprids till havet kan orsaka en förhöjd exponering för miljögifter hos de vattenlevande organismerna genom att miljögifterna binder hårdare till plast än till naturliga partiklar. Mikroplaster kan också orsaka direkt skada och ohälsa bland vattenlevande organismer. Detta kan slutligen leda till att människors intag av miljögifter ökar när vi äter fisk och skaldjur. 4.14.1Nationell begränsning för kosmetiska produkter Mikroplaster tillsätts i ökande utsträckning i kosmetiska produkter för att ge en skrubbande funktion, trots att det har funnits och finns alternativa och nedbrytbara material med likvärdig funktion. Enligt tillförs mikroplast från användning av skönhetsprodukter och tvål. I perspektivet av den ökande föroreningen av mikroplaster i haven är detta inte en rimlig användning. Flera initiativ har tagits för att få tillverkare och importörer av kosmetika att byta ut mikroplasterna. Branschorganisationen Cosmetics Europe har uppmanat sina medlemmar att avveckla användningen . Många företag avser att följa denna uppmaning men det finns fortfarande företag som inte har för avsikt att fasa ut användningen av mikroplaster. och flera andra medlemsstater har reagerat på att användningen fortgår och har vid två miljörådsmöten – och – uppmanat kommissionen att föreslå ett förbud. Flera miljöorganisationer i och EU har också efterlyst ett förbud. Kommissionen har dock inte tagit något sådant initiativ. I uppdraget till Kemikalieinspektionen om att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag ska myndigheten undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella åtgärder och, om det bedöms nödvändigt, nationella begränsningar. Mikroplaster är ett område som myndigheten ska titta närmare på. Kemikalieinspektionen har föreslagit att regeringen från ska förbjuda försäljning av kosmetiska produkter som sköljs av och som innehåller mikrokorn av plast. Det gäller t.ex. duschgel, kroppsskrubb och ansiktsrengöring. Med mikrokorn av plast menas de plastpartiklar som avses att ha en rengörande eller skrubbande effekt. Förslaget är i huvudsak i linje med det förbud som beslutades i . har gjort en utfästelse om att få bort mikroplasterna . Den frivilliga utfasningen av mikrokorn har påbörjats men är inte heltäckande. Enligt en undersökning som Kemikalieinspektionen låtit utföra ingår mikroplaster i av alla kosmetiska produkter med skrubbande funktion som finns på den svenska marknaden. Konsumenternas tillgång till peeling- och skrubbprodukter bedöms inte påverkas då det finns gott om alternativ till mikrokorn av plast. remitteras och därefter kommer regeringen att ta ställning Skr. 2015/16:169 till en eventuell anmälan till kommissionen av ett nationellt förbud. EU:s läkemedelslagstiftning har som främsta syfte att läkemedlen ska vara säkra för patienten och ha avsedd terapeutisk effekt. Området består av ett omfattande regelverk om bl.a. godkännande av läkemedel, säkerhetsövervakning, kliniska prövningar och förfalskade läkemedel. Kunskapen om spridning av läkemedelsrester till miljön har ökat och det finns ett stort antal vetenskapliga artiklar som beskriver hur humanläkemedel sprids till miljön främst via avloppsvatten. Ut- söndrade läkemedelssubstanser i urin och fekalier från konsumtion antas vara källan i många fall. I viss mån kan läkemedelssubstanser nå miljön genom överblivna kasserade läkemedel. Avloppsslam är en annan möjlig spridningsväg. har flera studier inom ramen för det svenska forskningsprogrammet i laboratorieförsök visat på effekter av läkemedel vid halter som uppmätts i miljön. Resultaten indikerar att flera läkemedel inom vissa grupper kan orsaka skadliga effekter på olika organismer, vilket i sin tur kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden och ekosystemet. kan föroreningarna också utgöra ett hot mot människors hälsa, t.ex. om dricksvattnet förorenas ytterligare eller om mer skadliga ämnen skulle spridas. 4.15.1 Ökad miljöhänsyn inom EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt Etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och in- ternationellt är att har beslut fattats inom EU eller interna- tionellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in I propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikalie- politiken (prop. 2013/14:39) utvecklar regeringen skälen för etappmålen. De fyra åtgärder som lyfts fram är att utveckla kraven på miljödata vid godkännande, att göra dessa data lättillgängliga för de aktörer som har behov av sådan kunskap, att kunna villkora och (i undantagsfall) neka godkännande för humanläkemedel samt att ange minimikrav på utsläpp av verksamma substanser vid produktion utanför EU. I rådet och pågår förhandlingar om kommissionens förslag till en ny förordning om veterinärmedicinska Utfallet av förhandlingarna av den nya förordningen kommer troligtvis att påverka en framtida översyn av lagstiftningen om human- driver i de förhandlingarna bl.a. att miljödata ska göras lättillgängliga och att det ska ställas krav på kontroll av utsläpp av verksamma substanser vid produktion utanför EU. Kommissionen ska senast utarbeta en strategi mot förorening av vatten genom läkemedel enligt det s.k. prioämnesdirektivet 2015/16:169 (och rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område). Vid miljörådet lyfte frågan om en hållbar produktion, användning och kassation av läkemedel. efterlyste besked från kommissionen om när strategin enligt direktiv /39/EU skulle presenteras och föreslog kommissionen att överväga de åtgärder som identifierat i utvecklandet av sitt etappmål. Några medlemsstater stödde . Kommissionen bekräftade en viss försening av strategin men informerade om att ett offentligt samråd skulle lanseras . Det globala (se avsnitt11) beslutade vid sitt högnivåmöte att göra läkemedels miljöeffekter till en framkantsfråga. Förslaget hade utvecklats av Internationella Läkare för Miljön, och , och fick tidigt stöd av EU och . 4.15.2Myndigheter utreder förutsättningarna för avancerad rening av läkemedelsrester Läkemedel är avsedda att ge en effekt på något biologiskt system i våra kroppar. För att fylla den funktionen behöver medlen passera genom kroppen relativt opåverkade. En viss mängd av läkemedlen och deras nedbrytningsprodukter kommer därför att lämna våra kroppar och via avloppssystemet hamna i reningsverken. Reningsverken är dock inte utrustade för att bryta ned rester av läkemedel eller andra farliga kemikalier. Det finns inte heller några svenska krav på att reningsverk ska kunna avlägsna läkemedelsrester. Detta innebär att många läkemedelsrester också når vattenmiljön. Alla djur har genom evolutionen till viss del samma biologiska system. Läkemedelsrester som når miljön kan därför även ha effekt på djur. Här kan dock läkemedlens avsedda effekter bli skadliga. Rester av könshormoner kan få fiskar att byta kön och förstöra könsorganen hos grodor så att de inte kan fortplanta sig. Lugnande preparat kan få fiskar att utsätta sig för stora faror istället för att, som normalt, bete sig försiktigt. Av medicinska skäl är det inte möjligt att förbjuda eller fasa ut alla läkemedel som innehåller särskilt farliga substanser. Ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen kommer därför inte helt att lösa utmaningarna med läkemedelsrester i vattenmiljön. Avancerad teknik i full skala för rening av läkemedelsrester och andra svårbehandlade ämnen bör därför vara testad och utvärderad (prop. 2013/14:39 s. 92). Genom budgetpropositionen anslog till Havs- och vattenmyndigheten för att främja avancerad rening av avloppsvatten. Myndigheten redovisade en analys av den första etappen av användningen av anslaget. Myndigheten fördelade medel till sex olika projekt, bl.a. till en utvärdering av avancerad rening i full skala. Organisatörer eller projektledare för dessa är JTI , Tekniska verken i , , IVL , respektive i samarbete Tekniska högskolan, och Svenska Skr. 2015/16:169 i . Havs- och vattenmyndigheten bedömer att både ozonering och aktivt kol är två lovande tekniker. Ozonering innebär förenklat att stora molekyler slås sönder till mindre. Det är en fördelaktig teknik vid stora reningsverk och i de fall många farliga ämnen måste tas bort. Tester i visar att ozoneringen kan minska halterna av flertalet farliga ämnen, vilket bekräftar tidigare utförda svenska pilotstudier. I projekten studeras bl.a. bildandet av transformationsprodukter och hur de kan tas omhand. Pulvriserat eller granulerat aktivt kol är en relativt vanlig teknik för att reducera t.ex. bekämpningsmedel i dricksvatten.