prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Det innebär att den sammanlagda förvärvs- utgiften blir 50 (= 300 – 250). Anta i stället att B genom kapitaltillskotten år 1 och 3 inte har fått en tillgång av verkligt och särskilt värde. Förvärvsutgiften är i detta fall 650 (= 100 + 400 + 150). Bestämmelsen i 15 a § är inte tillämplig på kapitaltillskotten år 1 och 3, eftersom B genom kapitaltillskotten inte har fått en tillgång av verkligt och särskilt värde. Kapital- tillskottet år 1 har inte heller lämnats inom den i bestämmelsen föreskrivna tidsperioden. För- värvsutgiften ska minskas med kapitaltillskottet år 2 (250), eftersom kapitaltillskottet har lämnats inom den i 16 § första stycket första meningen föreskrivna tidsperioden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 också minskas med kapitaltillskottet år 3 (400). Detta eftersom kapitaltillskottet har lämnats inom den i 16 § första stycket första meningen föreskrivna tidsperioden, som också gäller kapi- taltillskott enligt andra meningen, och kapitaltill- skottet inte är ett kapitaltillskott enligt 15 a §. Förvärvsutgiften ska inte minskas med kapital- tillskottet år 1, eftersom kapitaltillskottet har lämnats före den i 16 § första stycket första meningen föreskrivna tidsperioden, som också gäller kapitaltillskott enligt andra meningen. Det innebär att förvärvsutgiften ska minskas med 650 (= 250 + 400). Den sammanlagda förvärvs- utgiften blir 0 (= 650 – 650). Andra och tredje styckena motsvarar hittillsva- rande 16 a § andra och tredje styckena. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.10.4 om beloppsspärren i reglerna om begräns- ning av underskottsavdrag vid vissa ägarföränd- ringar. Ändringarna i första stycket föranleds av att en ny paragraf, 15 a §, införs (och ersätter hit- tillsvarande 16 a §). Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.3 om förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Ändringen i tredje stycket innebär att den maximala nedsättningen av förmånsvärdet enligt andra stycket begränsas till . Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.2 om begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Ändringarna i andra stycket innebär att uppräkningen av den nedre och övre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas genom att den nedre skiktgränsen fastställs till och den övre skiktgränsen till för . Utan begränsningen skulle den nedre skiktgränsen uppgå till och den övre skikt- gränsen till för . Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.4 Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror. Av den nya nionde punkten framgår att reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden räknas som hushållsarbete. Med vitvaror avses t.ex. tvättmaskin, torktumlare och torkskåp, kyl (även inbegripet t.ex. en vinkyl), frys, diskmaskin, spis, spishällar och inbyggnads- ugnar samt mikrovågsugn. Detta gäller oavsett om anläggningarna är inbyggda eller fristående. Även anordningar m.fl. funktioner samlade (t.ex. tvättmaskin med torktumlingsfunktion eller kombinerat kyl- och frysskåp) omfattas. Även köksfläkt och spiskåpa räknas som vitvaror. Installationer som t.ex. luftvärmepump, varm- vattenberedare eller element utgör inte vitvaror. Som vitvaror räknas inte heller hushållsapparater som t.ex. dammsugare, strykjärn, kaffebryggare, vattenkokare, brödrost och matberedare. Eftersom RUT-avdragets subvention riktas mot arbete omfattar avdraget bara kostnader för arbete, inklusive mervärdesskatt, och inte kostnader för material, utrustning och resor. Att subventionen är riktad mot arbete innebär att när RUT-arbete utförs måste arbetskostnaden särskiljas från övriga kostnader. Övergångsbestämmelser till SFS 2001:1175 Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.3 om förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Ändringen i tredje punkten innebär att reglerna i 61 kap. 8 a § andra och tredje styckena IL ska tillämpas t.o.m. med det beskattningsår som slu- tar . Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 12 kap. 2 §, 16 kap. 2 §, 35 kap. 1 §, 61 kap. 8 a § och 65 kap. 5 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Av tredje punkten framgår att den nya bestäm- melsen i 24 kap. 4 a § tillämpas första gången på ränteutgifter som belöper sig efter . Av fjärde punkten framgår att den nya bestäm- melsen i 40 kap. 15 a § och bestämmelsen i 40 kap. 16 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på kapitaltillskott som sker efter . Av femte punkten framgår att den upphävda bestämmelsen i 40 kap. 16 a § gäller fortfarande för kapitaltillskott som sker före . Av sjätte punkten framgår att 67 kap. 13 § i den nya lydelsen tillämpas på hushållsarbete som har utförts och betalats efter , förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter samt hushållsarbete som har utförts efter och för vilket ersättning har betalats ut och redo- visats i en förenklad arbetsgivardeklaration efter detta datum. Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). Ändringen, som föranleds av förslaget i avsnitt 6.7 om förändrade nivåer för socialavgifter, innebär att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivar- avgifterna sänks till , efterlevande- således till fr.o.m. . Ändringen, som föranleds av förslaget i avsnitt 6.7 om förändrade nivåer för socialavgifter, innebär att sjukförsäkringsavgiften i egen- avgifterna sänks till , efterlevande- sammanlagda egenavgifterna uppgår således till fr.o.m. . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.16.3.8 Följdändringar och justeringar avseende andra punktskatter. I paragrafen regleras vissa undantag från huvudregeln i 2 kap. 11 § om när ska gallra uppgifter och handlingar som behandlas i den s.k. beskattningsdatabasen. Genom ett nytt tredje stycke införs bestämmelser om att uppgifter om godkända lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi och lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik ska gallras efter utgången av det kalenderår då godkännandet som lagerhållare blev återkallat. Ändringen behandlas i avsnitt 6.16.3.8. Ändringen innebär att det nuvarande tredje stycket i stället blir det fjärde stycket. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.22 om definition av beskattningsår för vissa punktskatter. I första stycket läggs en ny sjunde punkt till. I denna punkt anges vad som ska avses med beskattningsår för punktskatt enligt beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt som anges i 53 kap. 5 §, dvs. återbetalning eller kompensation med stöd av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi. Punkten anger även vad som ska avses med beskattningsår för punktskatt enligt beslut om beskattning vid oegentlighet enligt 27 och 28 §§ lagen om tobaksskatt, 26 och 27 §§ lagen om alkoholskatt och 4 kap. 2 och 2 a §§ lagen om skatt på energi. Detta innebär att även annan punktskatt än P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 sådan punktskatt som ska redovisas för redovisningsperioder eller som ska redovisas för varje skattepliktig händelse omfattas av definitionen av beskattningsår. Av bestämmelsen framgår att med beskattningsår avses det kalenderår som beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt, samt beslut om beskattning vid oegentlighet, har meddelats. Ett beslut meddelas när det expedieras eller får sin slutliga form på något annat sätt. Ändringen medför även att nuvarande sjunde, åttonde respektive nionde punkten benämns åttonde, nionde respektive tionde punkten. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.13.4 Frivillig skattskyldighet i vissa fall, m.m. Förändringen av punkten innebär att frivilligt skattskyldiga läggs till bland de skatt- skyldiga som ska registreras av . Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.6 om växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda närings- idkare. Bestämmelsen är en följd av att neds- ättningen av arbetsgivaravgifter, allmän löne- avgift och särskild löneskatt enligt 5 § lagen (2016:000) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag – 2021 lämnas som ett stöd av mindre betydelse (se 9 § nämnda lag). Det innebär att nedsättning bara får göras om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse behandlas närmare i avsnitt 6.6.3.6 och 6.6.12. För att ska kunna kontrollera att villkoren enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda, i första hand att de individuella taken inte överskrids, ska den som utger ersättningen lämna vissa uppgifter till verket. Av första punkten framgår att utbetalaren ska lämna uppgift om andra stöd som har beviljats företaget under beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren och som anses vara sådant stöd av mindre betydelse som avses i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. I andra punkten anges att utbetalaren ska lämna de övriga uppgifter som behöver för att kunna bedöma rätten till nedsättning. Som framgår av avsnitt 6.6.3.6 gäller de maximala stödnivåerna enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse per företag. Inom begreppet företag ryms alla de företag som ingår i en och samma intresse- gemenskap på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet (”ett enda företag”). Detta innebär att i de fall den som utger ersättningen och andra företag ingår i en och samma intressegemenskap på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet, ska uppgift lämnas om storleken på det stöd som totalt sett har beviljats alla företag som ingår i intressegemenskapen för respektive beskattningsår. För att ska kunna fullgöra sin kontrollskyldighet måste utbetalaren även lämna andra uppgifter som verket anser nödvändiga. Det gäller t.ex. uppgift om inom vilken eller vilka sektorer som utbetalaren bedriver verksamhet. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.22 om definition av beskattningsår för vissa punktskatter. Möjligheten att ansöka om nedsättning av punktskatt enligt 9 § och 9 b § tredje stycket lagen om skatt på energi har tagits bort fr.o.m. . Med anledning av detta tas hänvisningen till ansökningar om nedsättning av punktskatt bort i första stycket punkt fyra. Enligt övergångsbestämmelser kan ansökningar om nedsättning lämnas in i vissa fall efter . Möjligheten till revision bör kvarstå i sådana fall, se vidare avsnitt 6.22.6. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.13.11 Följdändring i skatteförfarandelagen samt avsnitt 6.22 om definition av beskattningsår för vissa punktskatter. I bestämmelsen regleras när vissa beslut är att anse som beslut om punktskatt. Andra punkten ändras på så sätt att även beslut om återbetalning enligt 11 kap. 12 a, 12 b och 14 §§ lagen om skatt på energi är att anse som beslut om punktskatt. Möjligheten att ansöka om nedsättning av punktskatt enligt 9 kap. 9 § och 9 b § tredje stycket lagen om skatt på energi har tagits bort fr.o.m. . Med anledning av detta tas hänvisningen till beslut om nedsättning av punktskatt bort i andra punkten. Enligt övergångsbestämmelser kan ansökningar om nedsättning lämnas in i vissa fall efter . Beslut som fattas med anledning av en sådan ansökan bör även fortsättningsvis anses utgöra beslut om punktskatt, se vidare avsnitt 6.22.5 och 6.22.6. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.26 om ändrad intäktsränta på skattekontot. I tredje stycket införs en ny begränsning för beräkning av intäktsräntan. Intäktsräntan ska enligt styckets första mening beräknas till av basräntan. Basräntans beräkning framgår av 3 §. Enligt huvudregeln ska basräntan fastställas på grundval av av räntesatsen på sexmånaders statsskuldväxlar. Enligt 14 kap. 10 § skatteför- farandeförordningen (2011:1261) ska basräntan räknas fram genom att säljräntan på sexmånaders statsskuldväxlar avläses varje bankdag och räntenoteringarna fr.o.m. den 16 i en månad t.o.m. den 15 efter vägs samman till en genomsnittlig räntesats. Genomsnittsräntan rundas därefter av till närmast hela procenttal. Om genomsnittet hamnar mitt emellan två heltal, ska genomsnittsräntan rundas av nedåt. I 3 § sista meningen anges en begränsning som innebär att basräntan får beräknas till lägst . Den begränsningen blir således aktuell först om genomsnittsräntan hamnar på 0 eller blir negativ. Enligt den nya begränsningen i förevarande paragrafs sista mening, ska i dessa fall intäkts- räntan inte beräknas med koppling till basräntan, utan vara 0. Genom att den nu föreslagna spärren har konstruerats som ett golv för intäktsräntan, kommer räntan att följa med det allmänna ränteläget upp när det höjs och genomsnittsräntan på sexmånaders stats- obligationer beräknas till eller högre. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.16 Kemikalieskatt. Paragrafen innehåller en uppräkning av de skattelagar som avser punktskatt. Syftet med uppräkningen är att legaldefiniera vad som avses med punktskatt när begreppet används i andra bestämmelser i lagen. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med lagen (2016:000) om skatt på kemikalier i viss elektronik Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.16 Kemikalieskatt. Paragrafen reglerar vem som ska registreras hos . I första stycket punkten 10 regleras vilka skattskyldiga enligt olika upp- räknade punktskattelagar som ska registreras. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras en ny punkt, 10 l, som hänvisar till 8§ 1 lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Den nya punkten innebär att ska registrera den som godkänts som lagerhållare enligt lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.16 Kemikalieskatt. I paragrafen regleras i vilka fall punktskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet i stället för i en punktskattedeklaration för den aktuella redovisningsperioden. Av första punkten följer att punktskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet om den som är skyldig att lämna skattedeklaration är skattskyldig för tobaks-, alkohol- eller energiskatt och inte ska registreras till följd av 7 kap. 1 §. Uppräkningen i första punkten kompletteras med lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Andra skattskyldiga än godkända P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 lagerhållare ska därmed redovisa punktskatt i särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.16 Kemikalieskatt. I paragrafen anges hos vem revision får göras. I en ny elfte punkt införs bestämmelser som innebär att revision får göras hos den som ansökt om godkännande som lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om skatt på energi eller lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. Ändringen behandlas i avsnitt 6.16.3.8. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.13.12.5 och är en följdändring med anledning av att lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering har upphört att gälla. Förändringen av punkten är en följd av omnumreringen i 11 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi och innebär ingen ändring i sak. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.13.12.5 och är en följdändring med anledning av att lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering har upphört att gälla. I bestämmelsen regleras när vissa beslut är att anse som beslut om punktskatt. Ändringen innebär att hänvisningen till 11 kap. 13 § lagen om skatt på energi tas bort eftersom den bestämmelsen upphävs. Ändringen föranleds av att 12 § föreslås upphävas. Se vidare avsnitt 6.13.12.5. Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:748) om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.25 om sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer. I andra stycket läggs det till en sjätte punkt. Ändringen innebär att reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne ska beskattas i stället för med normalskattesatsen på . Förslaget till lag om ändring i tullagen (2016:253) I paragrafen anges i vilka lagar det finns bestämmelser om skyldighet att betala annan skatt än tull vid import eller införsel till det svenska tullområdet. Uppräkningen av lagar kompletteras med lagen (2016:000) om skatt på kemikalier i viss elektronik. Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:506) om ändring i lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.12 om lika beskattning av dieselbränsle i båtar, skepp och arbetsmaskiner. Ändringarna sker i de redan beslutade ändringarna som träder i kraft . Ändringen i fjärde punkten sker i för- tydligande syfte. Ändringarna i tionde och elfte punkterna innebär att skattebefrielsen enligt dessa bestämmelser inte omfattar sådant dieselbränsle som förbrukas i båtar eller skepp inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamhet. Skattebefrielsen för skepp och båtar som används i dessa verksamheter framgår i stället av 6 a kap. 2 a §. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 –väntas de totala skatteintäkterna öka med , vilket är betyd- ligt högre än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar mest, till följd av en kraftig ökning av löne- summan. –I denna proposition föreslår och aviserar regeringen en rad förändringar på skatte- området som sammantaget höjer de totala skatteintäkterna med mellan 2 och 3 miljar- der kronor 2017–2020. –Under prognosåren 2017–2020 väntas skatteintäkterna sammantaget öka kraftigt, med i genomsnitt . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. –I förhållande till prognosen ekonomiska vårproposition har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp . Prognosen är i stort sett oförändrad och har reviderats ned –2020. I detta avsnitt redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget (se tabell 7.3 för en sammanställning). En jämförelse görs mellan nuvarande prognos och prognosen ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100). Slutligen görs en uppföljning av inkomsterna i den beslutade budgeten och statens budget . Den offentliga sektorns totala skatteintäkter väntas öka med 2016 (se diagram 7.1). Det är en betydligt högre ökningstakt än genomsnittet 2000–2014 som uppgick till . Det beror på att svensk ekonomi har återhämtat sig med lågt resursutnyttjande. Läget på arbets- marknaden förbättras, vilket gör att löne- summan stiger kraftigt. Detta gynnar i sin tur hushållens konsumtion. Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ökningen. Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. I tabell 7.1 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringar på skatte- området 2015–2020. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 rade bruttoeffekter, dvs. de anger storleken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 6 finns en utförlig beskrivning av hur de offentligfinansiella effekterna redovisas. De lagförslag och aviseringar som regeringen lämnar i denna proposition beräknas samman- taget medföra att skatteintäkterna brutto ökar med 2017–2020. Det handlar bl.a. om höjd energi- skatt på el, införandet av en kemikalieskatt, avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån, höjd alkoholskatt, utfasning av skatten på termisk effekt och sänkt fastighetsskatt på vattenkraftverk. Med beaktande av tidigare beslutade reformer (bl.a. slopad nedsättning av socialavgifter för unga) bedöms den totala bruttoeffekten till följd av samtliga förändringar av skatte- och avgifts- regler uppgå till 2017. I tabell 7.9 finns en mer detaljerad uppställ- ning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 2013–2020. Tabell 7.1 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Den beräkning av in- komsterna i statens budget som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Den preliminära beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt tabell 7.3 godkänns som riktlinje för regeringens budget- arbete. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna består i huvudsak av och statlig inkomst- skatt. De direkta skatterna minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivar- avgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2016 och till av BNP i löpande priser (se tabell 7.2). Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Regeringen föreslår i denna proposition en höjd beloppsgräns vid avdrag för resor . Förslaget bedöms öka intäkterna från skatt på arbete med . Regeringen föreslår att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar förlängs med . Förslag om att förlänga den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar 2017–2019 aviserades och bud- geterades i budgetpropositionen . Att förlänga nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar med , dvs. fram , beräknas minska skatte- intäkterna med 2020. Tabell 7.2 Skatt på arbete -3,1 -3,1 -2,7 -2,7 -2,7 -2,6 -2,6 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman (utbetalda löner) utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för ut- vecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget -85,8 -100,2 -104,2 -104,9 -108,6 -111,5 -115,2 -119,5 -17,5 -19,2 -23,8 -14,3 -13,7 -14,4 -15,1 -15,9 -0,4 -0,5 -0,6 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -22,9 -25,1 -19,1 -5,8 -3,8 -3,9 -4,0 -4,2 -31,0 -31,9 -33,6 -36,5 -37,2 -38,7 -40,3 -42,0 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,6 -5,9 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 Avgående poster, EU-medel -5,2 -5,8 -6,3 -6,1 -6,5 -6,9 -7,2 -7,6 Avgående poster till andra sektorer -805,0 -832,0 -877,4 -923,9 -968,1 -597,4 -618,3 -653,2 -687,8 -722,9 -754,1 -785,7 -817,6 -207,5 -213,7 -224,1 -236,1 -245,1 -254,8 -265,5 -276,5 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget forts. -21,1 -23,3 -27,6 -4,7 -4,4 -2,4 -7,2 -25,2 -34,6 -16,2 -1,8 -8,2 -15,2 -6,1 -4,6 -14,8 -7,8 -2,1 -0,2 -0,4 -20,2 -7,9 -11,4 -5,6 -17,0 -9,2 -6,5 -0,1