prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — besökte sex kommuner och 13 ankomstboenden för ensamkommande barn. Sammanlagt träffade myndigheten 445 ensamkommande barn för samtal om deras upplevelser av boendena. I samtalen beskrev barnen brister i tillgången till bland annat hälso- och sjukvård, kläder och skor, information om asylprocessen, utbildning och lek och fritid. Baserat på barnens berättelser har presenterat en rapport om ensamkommande barn på ankomst- boenden. (Se vidare under utg.omr 9 avsnitt 7 för regeringens insatser på området). Stärkt skydd för barn i utsatta positioner och andra internationella instrument för mänskliga rättigheter tillerkänner barnet rätt till trygghet och skydd, mänsklig värdighet samt fysisk integritet. I enlighet med ska barnet skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, utnyttjande, vanvård eller försumlig behandling. Behovet av stärkt skydd understryks även i den nationella strategin för att stärka barnets rättigheter. Skydd mot våld och kränkningar var det första landet i världen som för- bjöd barnaga. En viktig del av det kontinuerliga 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 arbetet med att motverka barnaga är kartlägg- ningar om omfattning av och attityder kring barnaga i . Den senaste nationella kart- läggningen om barnmisshandel genomfördes av och Stiftelsen männa . Regeringen beslutade att bevilja Stiftelsen medel för att påbörja och genomföra delar av en ny undersök- ning om förekomsten av kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i . Under- sökningen kommer att pågå 2016–2018. Resul- taten från studierna ska spridas till berörda aktö- rer –2018. Regeringen har också beslutat att bevilja me- del till Stiftelsen för att genomföra en kunskapssammanställning om den totala utsattheten för våld och kränkningar som drabbar flickor och pojkar med funktionsned- sättning i . Det har påtalats i flera offentliga utredningar att det finns ett behov av ett för frågor om våld mot barn. redovisade , efter en utlysning bland universitet och högskolor på regeringens upp- drag, vilket lärosäte som bör få uppgiften att bilda ett nationellt centrum för kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. fick i upp- drag av regeringen att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Univer- sitet har inrättat Barnafrid – Nationellt kun- skapscentrum. Barnafrid ska främja tvärpro- fessionell kunskapsutveckling och stimulera och stödja samverkan samt lämna förslag på insatser till regeringen. Den har präglats av att strukturera verksamheten vad gäller bl.a. lokaler, rekrytering av personal och administration. Arbetet med att ta fram en webbplats, som ska bli en kommunikativ in- formationsportal om våld och andra övergrepp mot barn, har påbörjats. Barnafrid lämnade en första redovisning till regeringen innehållande bl.a. förslag på insatser. Stärkt stöd och skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp lämnade den förra regeringen över skrivel- sen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i (skr. 2013/14:91) till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I denna presenterades en handlings- plan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp och innehöll åtgärder i syfte att stärka flickor och pojkars rättigheter inom dessa områden – 2015. Målsättningen med dessa åtgärder hand- lade om att öka kunskapen om barns utsatthet för människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, att öka effektiviteten i arbetet för att skydda barn mot dessa övergrepp samt att för- bättra och utveckla det internationella sam- arbetet när det gäller dessa frågor. Åtgärderna har följts upp kontinuerligt. Inom ramen för handlingsplanen har bland annat i haft rege- ringens uppdrag att vara nationell samordnare kring dessa frågor med särskilt fokus på att säkerställa barns rättigheter. roll som samordnande och konsultativt stöd har varit fortsatt efterfrågad, visar metodstödteamets ”hotline” dit kommuner, polis, sjukvård och andra berörda från hela landet vänt sig . inkom över 70 ärenden via denna ”hotline”. Inom ramen för handlingsplanen till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp fick även Stiftelsen medel av regeringen för att bl.a. an- vända materialet som har utarbetats av Euro- parådet för deras informationsinsats ”One in Five” och anpassa denna till svenska förhållan- den. I framtagandet av informationen har Stiftel- sen lyssnat på barn både med och utan egna erfarenheter av sexuella över- grepp. Ett resultat av de samtal som förts med barn visade på att barn som utsatts för övergrepp ofta berättade om detta för en vän och att det fanns ett behov av särskild information till de barn som fick ta emot detta förtroende. Stiftelsen fick därför medel av rege- ringen för att ta fram ett material som riktar sig till vänner som fått kännedom om att en jämn- årig blivit utsatt för sexuella övergrepp. fick för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) regeringens upp- drag att göra en vetenskaplig kunskapsöversikt kring behandlingsinsatser för personer som be- gått eller riskerar att begå sexuella övergrepp mot barn. Kunskapsöversikten omfattade även bedömningsmetoder av vuxnas risk att begå sexuella övergrepp mot barn, deras behov av behandling och deras mottaglighet för den. Av slutrapporten framgick att det vetenskapliga kunskapsläget inte förändrats genomförda utvärderingar på området. Enligt Forte finns det bland annat behov av långa upp- följningstider för att studera nytta och risk med interventioner för vuxna som begått sexuella övergrepp mot barn. För att motarbeta människohandel krävs ett effektivt internationellt samarbete. Därför be- slutade regeringen att inrätta en tjänst som ambassadör för arbetet mot människohandel för samtliga ändamål. Genom ambassadörens arbete ska bidra till att kvinnors och flickors utsatthet blir särskilt uppmärksammad inom de internationella insatserna mot människohandel. Nedan redovisas regeringens analys och slut- satser rörande utvecklingen inom barnrättspoli- tiken i relation till områdets målsättningar. behöver få ett ökat genomslag i rättstillämpning Regeringen kan utifrån Barnrättighetsutredning- ens betänkande konstatera att det finns brister inom de områden utredningen närmare har kartlagt, d.v.s. barn i migrationsprocessen, stöd och service till barn med funktionsnedsättning, barn som har bevittnat våld inom familjen och barn som har utsatts för våld inom familjen. Bristerna gäller särskilt tillämpningen av princi- pen om barnets bästa och barnets rätt att få ut- trycka sina åsikter i beslutsprocesser som rör barnet. Enligt utredningen görs t.ex. alltför sällan av- vägningar och bedömningar i de fall barnets intressen ska vägas mot andra intressen. När det gäller barns möjligheter att få komma till tals visar utredningens kartläggning att det ofta inte förs samtal med barn och att det inte motiveras varför så ej skett. I de fall barn får komma till tals handlar samtalen i många fall om något annat än vad som är av relevans för att få fram ett fullgott beslutsunderlag. Regeringen konstaterar också att utredning- ens uppfattningar om bristande rättstillämpning delas av . Myndigheten har i flera årsrapporter om hur barnets rättigheter tillgodoses inom olika områden t.ex. kunnat konstatera att barn sällan eller aldrig får möjlig- het att uttrycka sina åsikter inom ramarna för beslutsprocesser. Det finns ett behov av ökad kunskap om barnets rättigheter Regeringen konstaterar att det finns ett fortsatt stort kunskapsbehov om hur bestämmelserna i kan implementeras i olika verksamheter som berör barn. Det saknas framförallt kunskap och kompetens om vad och ett barnrättsperspektiv innebär i praktiken och i förhållande till den egna verksamheten, t.ex. om hur barnets bästa kan prövas i beslutsprocesser och hur barns egna åsikter ska kunna samlas in och omhändertas i specifika ärenden. Då bestämmelserna i berör de flesta samhällssektorer, beslutsfattare och yrkesverksamma på många olika nivåer är ut- bildningsbehovet omfattande, och i samband med en inkorporering av , också angeläget. Regeringen konstaterar att kunskapsbehovet behöver mötas och att målgrupperna för sådana kunskapssatsningar är många. Vissa myndigheter är t.ex. mot bakgrund av sina ansvarsområden centrala för ge- nomförandet av barnets rättigheter. Även kom- muner och landsting har ett stort kunskapsbe- hov och utgör viktiga målgrupper. Barn behöver mer kunskap om sina rättigheter Det är regeringens uppfattning att för att alla barns rättigheter ska kunna tillgodoses är det nödvändigt att de känner till sina rättigheter. Det är oklart i vilken utsträckning så är fallet. Barn- ombudsmannen har konstate- rat att långt ifrån alla barn känner till de rättig- heter de har inom olika områden, t.ex. vad gäller rätt att få stöd och skydd. har vidare konsta- terat att många myndigheter är otillgängliga för barn och inte heller anpassade till barns förut- sättningar, vilket gör det svårt för barn att på egen hand utkräva sina rättigheter. Då barnets rättigheter, såsom ovan har påpekats, berör många olika sektorsområden och aktörer följer att många aktörer behöver ta ansvar för att informera barn om sina rättigheter inom de egna verksamhetsområdena. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Stöd till särskilt utsatta barn Av och barnrätts- kommittés granskningar av efterlevnaden av framkommer att vissa grupper av barn i inte får sina rättigheter tillgodosedda i samma utsträckning som andra. Mot bakgrund av svenska konventionsåtaganden samt regeringens uttalade ambition att minska klyftorna i anser regeringen att det är fortsatt angeläget att uppmärksamma och för- bättra dessa barns situation. Inte minst är det viktigt att uppmärksamma skillnader mellan pojkar och flickor och att åtgärder för att stärka efterlevnaden av barnets rättigheter tar hänsyn till alla barns behov. En viktig grund i arbetet är att ta del av barns egna erfarenheter av sådana skillnader. Enligt artikel 19 i har alla barn rätt till skydd mot våld. har på många sätt varit framgångsrikt i att förebygga och förhindra våld mot barn, något som bekräf- tas av de återkommande mätningarna av föräld- rars attityder till barnaga. Likväl kan misstänkas, på basis av de uppgifter som regeringen har tagit del av, att vissa grupper av barn är mer utsatta för våld än andra. Enligt gäller det t.ex. barn med funktionsnedsättningar. Det är därför fortsatt angeläget att motverka våld mot barn genom kartläggning, kunskapsut- veckling och förebyggande arbete. Regeringens arbete mot människohandel med barn, exploatering och sexuella övergrepp är fortsatt priorierat och pågår inom olika politik- områden. Regeringen bedömer att handlings- planen har varit framgångsrik men att det krävs fortsatta åtgärder för att motverka människohandel med barn, exploatering och sexuellt utnyttjande av barn. Det finns t.ex. ett stort behov av att fylla kunskapsluckor som identifierats och som kvarstår samt av imple- mentering av befintlig kunskap och samordning mellan relevanta aktörer. Det är också tydligt att skydd av utsatta barn i många fall kräver internationellt samarbete. När det gäller sexuell exploatering av barn är detta ett globalt problem där förövare och offer inte sällan befinner sig i olika länder. Även när det gäller att skydda barn till utsatta EU-medborgare som saknas uppehållsrätt i samt främja skyddet av deras rättigheter är behovet av inter- nationellt samarbete nödvändigt. Behovet av internationellt samarbete för att stärka skyddet av barn är tydligt vad gäller barn på flykt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 åtgärder som regeringen har vidtagit har till- sammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . Regeringen avser att noga följa effekter och konsekvenser av olika åtgärder, bl.a. för barn och ur ett barnrättsperspektiv. Målet med barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till ut- veckling och trygghet samt delaktighet och in- flytande och innebär att varje barn, oavsett kön, ska få sina rättigheter tillgodosedda. Inom barnrättspolitiken initieras och samord- nas processer i syfte att främja och skydda bar- nets intressen och rättigheter i samhället. In- satser sker inom flera olika politikområden. Detta ställer krav på ett långsiktigt, systematiskt och strategiskt arbete men också särskilda punktinsatser för att säkerställa rättigheterna för särskilt utsatta grupper av barn. Det gäller inte minst mot bakgrund av den utsatta situationen för t.ex. ensamkommande och nyanlända barn. (Se vidare under bl.a. utg.omr. 9 avsnitt 7.8 och utg.omr. 16 avsnitt 10 angående regeringens satsningar gällande dessa barn). Regeringen avser att inom barnrättspolitiken särskilt lyfta fram bl.a. följande om- råden: −Ett strategiskt och systematiskt arbete på internationell nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. −Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. −Skydd av barn mot människohandel, explo- atering och sexuella övergrepp. −Skydd av barn mot våld. Ett strategiskt och systematiskt arbete på internationell nivå Regeringen avser att fortsätta bidra till arbetet med att stärka barnets rättigheter på interna- tionell nivå. ska, i enlighet med bestäm- melserna i , följa den inter- nationella utvecklingen avseende tolkning och tillämpning av bestämmelserna i densamma. Viktiga sammanhang för internationellt ut- byte och samarbete i barnrättsfrågor är EU och . Den av antagna stra- tegin för barnets rättigheter –2021 förväntas utgöra ett viktigt forum för regering- ens internationella samarbete framöver. Rege- ringen avser att inom EU och bl.a. driva frågor om skydd av barn mot våld och sexuella övergrepp samt frågor som rör främjan- det av rättigheterna för barn på flykt. Internationellt samarbete och utbyte kommer också att ske inom ramarna för Agenda 2030. som kommer att vara en viktig samlingspunkt för såväl det nationella som det internationella arbetet för barn nu och och särskilt för främjande och skydd av barnets rättigheter. Mer konkret kommer att delta i det Glo- bala partnerskapet för att eliminera alla former av övergrepp och våld mot barn. kommer vara ett s.k. vägvisarland och som sådant till- sammas med andra aktörer bidra till att sprida framgångsrika lösningar för att eliminera våld mot barn. Den sociala barn- och ungdoms- vården, socialarbetarnas roll samt arbetet med barn som söker asyl och barn befinner sig på flykt är exempel på frågor som regeringen avser förmedla svenska erfarenheter av inom partner- skapet. Andra forum för internationellt samarbete i barnrättsfrågor är bl.a. de samarbetsavtal som regeringen ingått med andra länder. Regeringen avser också att fortsätta det svenska engage- manget i det internationella arbetet mot barnaga. Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter Regeringen avser att göra till lag. (S 2013:08) lämnade förslag till en lag om inkorporering av samt redovisade en kartläggning inom särskilt angelägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och de tilläggsprotokoll som tillträtt. Utredningen identifierade fyra områden som särskilt angelägna: barn i migrationsprocessen, stöd och service till barn med vissa funktions- nedsättningar inom ramen för LSS, barn som bevittnat våld inom familjen och barn som ut- satts för våld inom familjen. Betänkandet är remitterat med slutdatum . Ut- redningens förslag och remissinstansernas syn- punkter kommer därefter att beredas i .. Ökad kunskap om barnets rättigheter i offentlig verksamhet Erfarenheter från andra länder visar att en in- korporering av i nationell lagstiftning aktualiserar frågor om hur barnets rättigheter kan och bör omsättas i praktiken av offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå. För att som lag ska få avsedd effekt och för att förbättra tillämpningen av lagstiftningen anser regeringen det vara av stor vikt att öka kunskapen om vad konven- tionen innebär på alla nivåer i samhället. Regeringen avser därför att fortsätta det lång- siktiga och systematiska arbetet för att barnkon- ventionen ska genomsyra alla delar av regering- ens politik och prägla alla samhällsområden som rör barn och stärka barnrättsperspektivet på alla nivåer. Ökad kunskap om barnets rättigheter bland barn och unga lyfter också fram vikten av barns och ungas möjligheter att ut- kräva sina rättigheter. I betänkandet konstateras bland annat att barn och unga inte får tillräcklig information om de rättigheter de har och utred- ningen föreslår att de myndigheter som är cen- trala för att säkerställa barnets rättigheter får i uppdrag att vidta åtgärder för att göra den egna verksamheten känd, tillgänglig och anpassad för barn. Regeringen anser att barn och ungas kunskap om sina rättigheter är ett angeläget område. uppdrag att skapa en por- tal med information för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter fortsätter . Barn och ungas egna erfarenheter av hur bar- nets rättigheter tillämpas bör tas tillvara. Rege- ringen anser att det bl.a. är av stor vikt att öka och sprida kunskapen om hur flickor och pojkar själva upplever ojämställdhet inom områden där skillnader mellan könen har konstaterats. Erfa- renheterna av uppdrag att inhämta och sammanställa flickors och pojkars egna erfarenheter av ojämställdhet ska mot den 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Även erfarenheterna från uppdraget till MUCF och UMO (ung- domsmottagning på nätet) om barns rätt till sexuell och reproduktiv hälsa riktad till nyan- lända och asylsökande unga kommer att vara värdefulla (Se vidare utg.omr 13 regeringens satsningar på ökad jämställdhet). Uppföljning av insatser och åtgärder är en cen- tral del av den strategi för att stärka barnets rättigheter i som antog 2010 (prop. 2009/10:232). Ett strategiskt viktigt in- strument för uppföljning och utvärdering är det webbaserade uppföljningssystemet Max18. Systemet gör det möjligt att identifiera grupper av barn som av olika skäl inte får sina rättigheter tillgodosedda inom olika områden i samma ut- sträckning som populationen i stort. Systemet gör det även möjligt att (i de flesta fall) redovisa könsuppdelad statistik och är ett viktigt instru- ment för både barnrättspolitik och jämställdhet- politik. För att kunna förbättra möjligheten att följa insatser och åtgärder inom barnrättspolitiken behöver systemet utvecklas och spridas. Rege- ringen anser att det är angeläget att kunna följa upp planerade kunskapssatsningar. Regeringen följer noggrant situationen för särskilt utsatta barn, t.ex. barn på flykt. Rege- ringen avser bl.a. att vid inrätta ett nationellt för att fördjupa och sprida kunskap om hur dessa barn kan be- mötas och stödjas. (Se vidare utg.omr. 9 avsnitt 4.6) Strategiskt arbete med slutsatser och rekommendationer från barnrättskommittén slutsatser och rekommen- dationer berör många politikområden och samhällsektorer varför omhändertagandet av dem kräver insatser av olika aktörer och sam- verkan dem emellan. Inte minst har kommuner och landsting tillsammans med regeringen en viktig roll vad gäller förmåga att leva upp till rekommendationerna. Ökad kunskap om hos statliga myndigheter, kommuner och landsting kan förväntas bidra till att förbättra förutsättningar för arbetet med att omhänderta rekommendationerna. Det civila samhället bidrar bl.a. genom sin kunskap om specifika grupper av barns livsvillkor. I syfte att skapa en mer kontinuerlig dialog och kunskaps- utbyte i frågor som rör barnets rättigheter med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 det civila samhället har regeringen inrättat en barnrättsdelegation. Skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Handlingsplan 2016−2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Att motverka människohandel, liksom exploate- ring och sexuella övergrepp, mot barn är en högt prioriterad fråga för regeringen. Därför har en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp beslutats. (skr.2015/16:192) Den nya handlingsplanen innehåller åtgärder för perioden 2016−2018 i syfte att möta utmaningar som identifierats och som kvarstår. Regeringens syfte med handlingsplanen är att förebygga dessa kränkningar och effektivt skydda och stödja barnen samt bidra till att gärningsmännen lagförs. Handlingsplanen inne- håller därför flera åtgärder inom dessa områden. Vidare återspeglar handlingsplanen även rege- ringens ambition att vara drivande i dessa frågor på den internationella arenan. Åtgärderna i handlingsplanen bidrar också till att nå delmålen i Agenda om att eliminera övergrepp, ut- nyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn. Utvecklingen inom dessa områden pågår ständigt och det är angeläget att följa den. Rege- ringen avser därför att följa upp handlingsplanen − 2018 och vid behov vidta ytter- ligare åtgärder. Flera åtgärder i handlingsplanen omfattar åtgärder som bidrar till att stärka stöd och skydd för barn på flykt. Regeringen anser att det är angeläget att frå- gan om människohandel lyfts även på den inter- nationella agendan. Regeringen har därför tillsatt en ambassadör för arbetet mot människohandel som ska verka främjande kring frågor om männi- skohandel och bidra till att internationella in- satser mot människohandel förstärks, inte minst inom FN-systemets olika delar, och övriga internationella fora. Jämställdhets- och barnrättsperspektivet ska uppmärksammas sär- skilt. Skydd av barn mot våld Regeringens nationella insatser och åtgärder för att förebygga våld och kränkningar utgår från , barnrättskommitténs slut- satser och rekommendationer. Även den kun- skap vi har genom bl.a. forskning och statistik om våldsutsatthet och villkor i skolan, särskilt sådan som lyfter fram jämställdhetsaspekter och skillnader mellan flickor och pojkar, är en viktig utgångspunkt. Deltagandet i det globala partner- skapet för att eliminera våld mot barn innebär att även får tillgång till en arena för utbyte av kunskaper och erfarenheter från andra länder. Det krävs kontinuerlig uppföljning av före- komsten av våld samt beteenden och attityder bland såväl barn och unga som föräldrar för att kunna anpassa förebyggande insatser. Genom arbetet vid det inrättade kunskaps- centrumet Barnafrid vid ska tvärprofessionell kunskapsutveckling och samverkan främjas. Även verksamheten vid det nationella kunskapscentret avseende ensam- kommande barn förväntas bidra till ett ökat skydd för den här gruppen av barn. Det är vidare regeringens uppfattning att en förstärkning av och den sociala barn- och ungdomsvården, liksom av arbetet inom vård och omsorg mot våld i nära relationer, bidrar till att öka skyddet för barn och unga mot våld och övergrepp. (Se vidare under utg.omr. 9 avsnitt 7.8 och utg.omr 13 avsnitt 5.5). Även det strategiska arbetet för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra förväntas bidra till ökat skydd mot våld för barn och unga. (Se vidare utg.omr 13 avsnitt 5.5 och utg.omr. 4 avsnitt 2.4, se även utg.omr. 13 avsnitt 4.5 angående hbtq-personers utsatthet). har uttryckt oro över att i utsätts barn med funktionsnedsättning för mer våld än barn som inte har någon funktionsnedsättning. Olika undersökningar, till exempel , indi- kerar att barn med funktionsnedsättningar är en särskilt utsatt grupp. Regeringen har mot den bakgrunden beviljat medel till Stiftelsen männa för att göra en kunskaps- sammanställning om detta. Sammanställningen kommer att vara värdefull för såväl förebyggande arbete som metodutveckling inom denna fråga. Tabell 8.2 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 558 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 558 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 558 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter.