prop · H40366 · 2016-12-16 00:00:00 — Utvärderingen pekade även på betydelsen av att fokusera insatserna, att beakta den internationella utvecklingen, att öka ambitionerna för nyttiggörande samt att främja samsyn och samarbete mellan systemets alla aktörer. Utredningens betänkande lades tillsammans med resultaten från uppdrag till bland annat till grund proposition Forskning och ny teknik för framtidens energisystem och därpå följande riksdagsbeslut (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347). Genom detta beslut gavs insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet långsiktiga förutsättningar och fyraåriga planeringsramar. gavs ansvaret att komplettera övergripande mål med visioner, operativa mål och delmål, samt att utifrån dessa utforma insatserna. Oberoende utvärderingar ska enligt riksdagsbeslutet genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Genom proposition och beslut lades även grunden till det Prop. 2016/17:66 arbetssätt och den strategiska prioriteringsprocess som används för program för forskning och innovation på energiom- Successiva förtydliganden och förbättringar har införts med utgångspunkt i den utvärdering som redovisats av regeringen i skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet (skr. 2009/10:168) samt genom beslut baserat på propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). Den verksamhet kring forskning och innovation på energiområdet som finansieras inom utgiftsområdet 21 Energi utformas –2016 liksom tidigare genom en strategisk prioritering och förväntas genomföras på ett ändamålsenligt sätt med avseende på styrning, uppföljning och utvärderingar. I enlighet med rekommendationerna från utvärderingen av långsiktiga energipolitiska program ansvarar för strategi och genomförande med utgångspunkt i de resurser, riktlinjer och mål som beslutas av regering och riksdag. har ansvaret att formulera tydliga och uppföljningsbara mål för att säkerställa att resurserna för de statliga insatser som ska främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. och regeringens övergripande mål ska kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. ska utifrån de övergripande målen för energipolitiken och de långsiktiga energipolitiska insatserna utforma verksamheten genom en kriteriebaserad prioritering. De ursprungliga kriterierna angavs i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) men har vidareutvecklats, se avsnitt 8.2 och 9.4. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) bör stödet till forskning och innovation inom utgiftsområde 21 Energi utgöra en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor utifrån en helhetssyn på energisystemet. Det bör hanteras i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat-, energi- och energirelaterade miljöpolitiska mål. metodik för att uppfylla ansvaret går internt under namnet FOKUS efter beteckningen på de uppdrag som myndigheten redovisade för regeringen . Enligt denna metodik disponeras området i ett antal temaområden. För varje temaområde finns en rådgivande grupp kallad Utvecklingsplattform (UP), med representanter för forskare, näringsliv och samhälle. Baserat på underlag från UP ska välja ut såväl delområden att stödja verksamhet inom som lämpliga aktiviteter och stödformer. Mål och innehåll –2016 I enlighet med beslutet om propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem är det övergripande målet för insatserna för forskning och innovation på energiområdet att de ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). En konkretisering av målet för verksamheten är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, och bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Insatserna ska genomföras i form av en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet, i nära samverkan med och som komplement till övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat- och energimål och energirelaterade miljöpolitiska mål, samt till att främja kommersialisering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster. I de fall om statsstöd är tillämpliga för verksamheten gäller förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet. Förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning kan också tillämpas i de delar som avser bidrag till investeringar för att främja energi från förnybara energikällor och investeringsstöd för infrastruktur. Verksamheten kan även inkludera teknikupphandling, innovationsupphandling och standardiseringsarbete av relevans för prioriterade forskningsområden. Insatserna är indelade i sex temaområden: 1.Kraftsystemet: Området innefattar elproduktion från de förnybara energikällorna vatten, hav, vind och sol samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. 2.Transportsektorn: I området ingår forskning, utveckling och demonstration av förnybara drivmedel, energieffektiva fordon och fartyg, energi- och resurseffektiva transportsystem samt beteendeaspekter. 3.Energiintensiv industri: Inom området finansieras forskning och innovation om effektivare energianvändning inom industrin och nya resurseffektiva produkter och tjänster. 4.Bränslebaserade energisystem: Området omfattar produktion och förädling av biobränslen, inklusive restprodukter och avfall, samt om- vandling till el och värme som sker i till exempel svenska fjärrvärme- Prop. 2016/17:66 och kraftvärmeverk. 5.Byggnaden som energisystem: Området omfattar bebyggelsens energianvändning över hela livscykeln samt hushållens energianvändning. 6.Energisystemstudier: Området avser kunskap och förståelse om samspelet mellan teknik, institutionella förhållanden och aktörers beteenden. Programmets omfattning kan följas utifrån fördelning av finansiering inom de olika temaområdena. I figur 3.1 visas utvecklingen . –2011 fanns särskilda medel för ett program för storskaliga demonstrationsanläggningar. Större delen av dessa resurser användes inom temaområdet Transportsektorn, men vissa medel gick även till Kraftsystemet och Energiintensiv industri. Finansieringen minskade kraftigt efter utgången av program och budgeten var endast . har resurserna, förutom de särskilda medlen för stora demonstrationsprojekt, ökat kontinuerligt förutom då vi ser en minskning. Detta beror på att den allokerade budgeten just detta år var mindre än för de tidigare åren bland annat på grund av tillfälliga neddragningar och då det tidsbegränsade programmet för demonstration av elfordon upphörde. Figur 3.1 Beviljade medel per temaområde för perioden –2015 Källa: Statens energimyndighets årsredovisningar 2016/17:66 Några indikatorer för genomförande och resultat 2013–2015 Myndighetens stöd fördelar sig på prioriterade uppgifter inom de sex temaområdena. Fördelningen av resurser av perioden –2016 framgår av tabell 3.1. Tabell 3.1 Beviljade medel per temaområde för perioden –2015 Energisystemstudier, inkl. övergripande internationellt samarbete Tabellen visar att stora resurser läggs på transportsystemet, kraftsystemet och bränslebaserade energisystem. Finansieringen inom områdena byggnader i energisystemet och energiintensiv industri är lägre, vilket bland annat beror på att aktiviteterna här ligger närmare tillämpning och näringslivet tar ett stort ansvar för genomförandet. Insatserna kring energisystemstudier m.m. är av något annorlunda karaktär och något mindre omfattning. Resursernas fördelning på olika kategorier av aktiviteter Myndighetens stöd prioriteras inte bara över olika tekniska områden och delar av energisystemet utan även över olika delar av innovationssystemet och olika faser i utvecklingsprocessen. För att beskriva detta visas i Tabell 3.2 hur resurserna fördelas på olika kategorier av aktiveteter. Tabell 3.2 Beviljade medel minus eventuella återföringar fördelade på kategorier av aktiviteter för perioden –2015 Energiriktad (grund)forskning Utvecklingsprogram i samverkan med näringslivet Utveckling, demonstration och innovation Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI) "Stora demonstrationsanläggningar" Med de olika kategorierna i tabell 3.2 avses följande. Energiinriktad grundforskning: Den verksamhet som genomförs med utgångspunkt i de ansökningar till projektbidrag som även inkluderar en bilaga om energi. bedömer ansökningarnas vetenskapliga kvalitet varefter energirelevansen bedöms av . Projekten spänner över ett brett fält av energifrågor från nanoforskning med tillämpningar inom solceller, batterier och belysning till biologisk forskning som kan leda till nya förnybara drivmedel. och andra centrum: stöder ett antal och andra konsortier och centrumbildningar där universitet och högskolor samt näringsliv samlas kring gemensamma frågor på specifika områden. Ett är en särskild samverkansform som initierades av . I ett skapas starka och innovativa forskningsmiljöer där forskare från olika discipliner samarbetar med ett nätverk av företag med inriktning på områden och problem som både är vetenskapligt utmanande och centrala för företagen. Genom företagens engagemang kommer idéer och resultat snabbt till nytta. har efter fortsatt att finansiera inom energiområdet, exempelvis Förbränningsprocesser (KCFP) vid och Högtemperaturkorrosion (HTC) vid . Verket för innovationssystem () finansierar motsvarigheter till de tidigare kompetenscentrumen genom programmet VINN Excellence Center. stöder även andra typer av centrum, exempelvis Svenskt Förgasningscentrum, (SFC) som bildades med syftet att bli en nationell plattform för forskning, utveckling och utbildning inom området förgasning av biomassa. Inom denna centrumbildning finns, till skillnad från i ett , tre forskningsnoder vid , Kungl. Tekniska högskolan och . Forsknings- och utvecklingsprogram: Program med universitet och högskola som främsta utförare, men med företrädare för forskare, samhälle och näringsliv i styr- och referensgrupper. Utvecklingsprogram i samverkan med näringslivet: Program som sker i samverkan med branschorganisationer som Energiforsk och . Större delen av finansieringen kommer från näringslivet. Det nära samarbetet med industrin säkerställer relevansen och ger goda kanaler för nyttiggörande av resultaten. Utveckling, demonstration och innovation: Enskilda forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt samt stöd till affärsutveckling och såddfinansiering. Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI): Ett samarbete i enlighet med ett särskilt avtal mellan staten och den svenska fordonsindustrin för att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter. Den samlade satsningen omfattar varav de offentliga medlen utgör hälften. ansvarar för ett delprogram om Energi och miljö. Demonstration av elfordon: Ett demonstrationsprogram för elfordon som initierades genom att regeringen i budgetpropositionen 2011–2014. Programmet har därefter utökats och förlängts till och Programmet har ett användarperspektiv som ut- gångspunkt där beteenden, marknader och kunskapsspridning är dri- vande för tekniska krav eller önskemål. Internationellt och övrigt: T.ex. insatser för att uppfylla åta- ganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbe- ten, samt medlemsavgifter och stöd till vissa internationella organisa- tioner inom områdena energi och hållbar utveckling. Av tabell 3.2 framgår att cirka två tredjedelar av programmets resurser används i programlagd verksamhet eller centrumbildningar av något slag. Resursernas fördelning enligt definitionerna i Frascati-manual Ett annat sätt att beskriva verksamheten är att dela upp den i enlighet med de kategorier som definierar i Frascati-manualen, grund- forskning, tillämpad forskning och experimentell utveckling, samt in- satser för demonstration och affärsutveckling. medel av perioden –2016 visas grafiskt i Fördelningen av resurser på olika typer av verksamhet i enlighet med Frascati-manualens definitioner för perioden Figuren visar att programmets tyngdpunkt ligger på forskning och tilläm- pad forskning, medan endast av resurserna används för demonstration och för att främja affärsutveckling och kommersialisering. Man bör notera att den statliga stödandelen varierar med karaktären på För forskning vid universitet och högskolor kan Energimyndig- Prop. 2016/17:66 heten bevilja stöd, medan man för demonstrations- insatser enligt i allmänhet är begränsad till . Resursernas fördelning på mottagare Ett ytterligare sätt att beskriva de olika typerna av insatser är fördelningen av medel till olika grupper av mottagare såsom företag, universitet och högskolor, branschorgan och institut samt offentliga organ och internationellt. Fördelningen av beviljade medel till dessa olika grupper av mottagare av perioden –2016 framgår av tabell 3.3. I tabellen visas inte medlen för Fordonsteknisk forskning och innovation separat utan fördelade på övriga kategorier. Tabell 3.3 Fördelningen av beviljade medel på grupper av mottagare för perioden –2015 Andel 2013–2015 Offentliga organ / Internationellt Som framgår av tabell 3.3 används drygt hälften av programmets resurser till finansiering av forskning och innovation vid universitet och högskolor. Graden av samfinansiering kan tas som en indikation på verksamhetens relevans och näringslivets intresse. Sammantaget bidrog av perioden –2016 till verksamhet för . Av dessa kom från och från näringslivet. Med andra ord medförde varje krona i stöd från i genomsnitt ytterligare i stöd från näringslivet. Beviljandegraden kan i viss mån tas som en indikation på kvalitet. Givet rimliga förhållanden mellan å ena sidan intresse och söktryck och å andra sidan tillgängliga resurser, kan beviljandegraden visa att det finns urvalsmekanismer som prioriterar ansökningar med god kvalitet över mindre goda förslag. –2015 var beviljandegraden (exklusive demonstrationsprojekt) i genomsnitt med avseende på beviljat i förhållande till sökt belopp och räknat på antal projekt. Inom de projekt som finansieras av programmet till sysselsattes –2015 cirka 1 100 forskarstuderande och seniora forskare. Fördelningen mellan kvinnor och män framgår av figur 3.3. Det framgår att de absoluta antalen forskare varierar något över åren men andelen kvinnor har varit . Att antalet sysselsatta forskare var lägre sammanfaller med den detta år något lägre omfattningen av beviljade medel. Figur 3.3 Antal seniora forskare och forskarstuderande i projekt som finansierats med inom programmet fördelat på kvinnor och män Publicering av vetenskapliga artiklar För den del av verksamheten som utgörs av forskning och utveckling är publiceringen av vetenskapliga artiklar i expertgranskade tidskrifter ett av flera rimlig resultatmått. Tabell 3.4 visar publiceringen fördelat på temaområden av programperioden. Som framgår av tabellen varierar antalet publicerade artiklar i stor utsträckning över de olika temaområdena. Detta beror dels på resursfördelningen mellan de olika områdena men också på skillnader i verksamheternas karaktär. Inom temaområdena Byggnaden som energisystem och Energiintensiv industri sker insatserna i större utsträckning i nära samarbete med näringslivet och i förhållandevis marknadsnära faser. För sådana projekt kommuniceras resultaten oftare på annat sätt än i vetenskapliga artiklar. Publicering i expertgranskade vetenskapliga tidskrifter Energisystemstudier, övrigt mm Ett möjligt kvalitetsmått för den verksamhet vars resultat publiceras i expertgranskade vetenskapliga artiklar är citeringsgraden. Enligt har publicerade artiklar finansierade av en högre medelcitering än genomsnittet för svenska forskningsfinansierande myndigheter, se studien från pilotstudie 2, Bibliometriska effekter av finansiering, 2015 (dnr 351-2014- 7356). En stor del av verksamheten inom programmet sker inom högskolans forskarutbildning och resulterar i licentiat- eller doktorsexamina. Tabell 3.5 Doktors- och licentiatexamina per temaområde för perioden –2015. På samma sätt som när det gäller vetenskapliga artiklar finns det skillnader mellan de olika temaområdena på grund av verksamhetens karaktär och omfattning. Könsfördelningen återspeglar till stor del de skillnader som också ses i det totala antalet sysselsatta forskare i figur 3.3. Vid genomförandet av insatserna för forskning och innovation på energi- området eftersträvas hög kvalitet. Eftersom verksamheten spänner över ett stort spektrum från grundläggande forskning till affärsutveckling måste dock kvalitetsbegreppet tolkas på ett sätt som passar för karaktären på de olika insatserna. Detta betyder att olika aspekter, allt ifrån veten- skaplig excellens till affärsmässighet, i olika grad måste beaktas. för alla insatser är dock energirelevansen och potentialen att en insats kan bidra till att nå de övergripande klimat-, energi- och miljöpolitiska målen. Det övergripande ansvaret för planering, genomförande och uppfölj- ning av energiforskningen ligger hos , som regeringen har tillsatt vid . generaldirektör och tio andra ledamöter. tens chef är nämndens ordförande. Nämndens uppgifter är att inom myn- dighetens verksamhetsområde verka för fördjupad samverkan med när- ingslivet om forskning, utveckling, demonstration, samt besluta om stöd till projekt och program för forskning och innovation på energiområdet. Beslut under ett visst belopp kan delegeras till men följs upp av nämnden. Nämndens sammansättning speglar de sex temaområden som myndig- hetens forskningsverksamhet indelas i, liksom en balans mellan högskola, näringsliv och offentliga organisationer. väntas ha kunskap och erfarenheter från olika delar av innovationssyste- met och ha en rimlig fördelning vad gäller ålder och kön. använder ett antal olika metoder och grupper för att säkra verksamhetens kvalitet och relevans. forskningen hanteras i samverkan med och den veten- skapliga kvaliteten säkras genom ordinarie processer. relevansen genom efterföljande hantering i myndighetens grundforsk- Som framgått avser den största delen av finansieringen stöd till cent- rum, konsortier och program av olika slag. Sådant stöd beslutas och följs upp med hjälp av olika former av styrelser, programråd eller referens- Processen för att initiera nya program och centrum bygger på en strate- gi som inkluderar analys av omvärlden, kunskapsläget och det önskade framtida läget utifrån samhällets behov. Utifrån strategins slutsatser for- muleras ett antal programförslag som förankras internt såväl som externt genom exempelvis idéseminarium och dialog. För varje program formu- leras en vision, mål och inriktning. Målen specificeras på ett mätbart och tydligt sätt i en programbeskrivning och ska vara uppföljningsbara under programperioden samt bidra till effekter i samhället. Beslut om att ge- nomföra ett program fattas av som också be- slutar om eventuella medel. För samtliga beslut om stöd upprättas en projektbeskrivning som bland annat anger förväntade effekter av projektet. Utfallet rapporteras av pro- jektledaren i en slutredovisning som anger resultat och effekter. hand görs även uppföljningar i årliga enkäter utifrån den uppsättning kri- terier myndigheten använder sig av. Verksamheten inom program och centrum utvärderas i allmänhet ge- nom en kollegial bedömning, så kallad peer review, avseende både kvali- tet och relevans. av perioden –2016 har hit- tills sammanlagt trettio sådana utvärderingar, en långsiktig effektutvärde- ring och en metautvärdering genomförts. översiktligt i årsredovisningar och i regeringens Prop. 2016/17:66 budgetpropositioner. För att sprida kunskap och resultat från verksamheten tar även regelbundet fram analyser och resultatsammanställningar inom specifika områden. –2016 har tolv sådana rapporter publicerats. Dessa beskriver bland annat myndighetens samlade stöd till vindkraft, kunskaper och inställningar till laddhybridfordon, effektanalyser av forskning inom fordon och biodrivmedel, andra länders prioriteringsprocesser för energirelaterad forskning och innovation, samt skogsbränsle och miljö. är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi, och har en mängd olika uppgifter. Ansvaret för programmet för forskning och innovation på energiområdet är en av de större uppgifterna, men myndigheten har även i uppgift att genomföra olika insatser för energieffektivisering. Den budget som anvisas genom anslaget för energieffektivisering inom utgiftsområde 21 kan bland annat användas för teknikupphandling i syfte att utveckla, demonstrera och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt utveckling av metoder för marknadsintroduktion, stöd till miljöskyddsåtgärder och miljöstudier. Insatser kan även göras för att underlätta genomförandet av krav på näranollenergibyggnader, särskilda demonstrationsprojekt, kompetenshöjande insatser för nyckelgrupper, samt uppföljning, utvärdering och analys av nya och befintliga lågenergibyggnader. I övrigt ingår även exempelvis informations- och utbildningsinsatser, kompetensutveckling och organisering av den kommunala energirådgivningen och de regionala energikontorens samordning. Anslaget används med stöd av förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet eller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning. Det finns naturliga kopplingar mellan insatserna inom anslaget för energieffektivisering och insatserna för forskning kring energieffektivisering inom programmet för forskning och innovation på energiområdet. Sammanfattningsvis ger de olika indikatorerna bilden av en verksamhet som till stor del genomförs i form av program eller centrum med egna styr- och referensgrupper. Resurser läggs främst på fordon och drivmedel, förnybar elproduktion och kraftsystemet, samt biobränsle. Publicering, citeringsgrad och beviljandegrad tyder på att verksamheten har rimligt god kvalitet. Fördelningen mellan olika områden och olika typer av aktiviteter visar att arbetar med en diversifierad portfölj av projekt. Tyngdpunkten ligger på forskning och utveckling och universitet och högskolor är mottagare av cirka hälften av resurserna. 3.6Andra aktörer på energiområdet är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Myndigheten ska bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem och ansvarar för genomförandet av insatserna kring forskning, utveckling, demonstration, kommersialisering och innovation inom politiksområdet energi. Det finns dock andra statliga aktörer med ansvar och uppgifter relaterade till energisystemets utveckling och som har intresse och behov av resultaten från forskning och innovation. () ska enligt sin instruktion främja forskning, utveckling och demonstration av ny teknik av betydelse för verksamheten. Forsknings- och utvecklingsverksamheten är långsiktigt av stor vikt för att säkerställa den kompetens som krävs för att nu och ska kunna fullgöra sina uppgifter.