prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Orsaken är att regeringen beslutade att betala ut av det svenska kärnstödet inklusive del av utbetalningen till Europeiska utvecklingsfonden . Inom utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna högre än 2014. Ökningen uppgår till 6 174 mil- joner kronor (49,) och beror på att antalet asylsökande till har ökat. Bidrag till läkemedelsförmånerna och statliga assistansersättningar ökade Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (5,). Bidrag till läkemedelsförmånerna ökade med 2 922 mil- joner kronor (13,). Det beror dels på nya dyrare läkemedel och behandlingsmetoder, dels på att bidrag för Hepatit C-behandlingar har betalats ut och även på förtida betalningar. Kostnaderna för statlig assistans- ersättning ökade med (4,) på grund av fler utnyttjade timmar. Ökade utgifter för sjukpenning Även utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev högre än 2014. Utgifterna inom utgiftsområdet ökade med (3,). Ökningen beror bl.a. på att fler har erhållit sjukpenning och att fler har fått sjukpenning . Utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (3,). Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med (2,), eftersom både ersätt- ningen per dag blev högre och antalet uttagna dagar blev fler än 2014. Utgifterna för barnbidrag ökade med (2,) då antalet barn som är berättigade till barnbidrag ökade. Fler kommunmottagna ger högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade med (25,), vilket beror på att kommunerna tagit emot fler nyanlända 2015 jämfört med föregående år. Förbättrad arbetsmarknad medför färre arbetslösa och lägre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (2,) lägre än 2014, vilket framför allt beror på att antalet arbetslösa minskade till följd av en förbättrad arbetsmarknad. Satsningar inom utbildningsområdet medför högre utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade utgifterna med (5,). Den enskilt största orsaken till det högre utfallet är det s.k. Lågstadielyftet. Utgifterna för den nya satsningen uppgick till 2015. Anslaget som finansierar utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökade med (29,). Av dessa utgifter användes bl.a. till kommuner som tagit emot en stor andel asylsökande eller kommunplacerade barn och ungdomar. Även utgifterna för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet ökade. Utgifterna för utgiftsområde 22 Kommunikat- tioner ökade med (2,). Det var framför allt utgifter för utvecklingen av statens infrastruktur som ökade. Dessa utgifter ökade med (6,). Förseningar ger lägre utgifter för gårdsstöd och landsbygden Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskade utgifterna med (17,). Det beror till största delen beror på förseningar i projekt, men även på problem med det nya it– system som ska betala ut gårdsstöd, vilket innebar att utbetalningarna blev försenade. Bidrag till kommunerna ökade med Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (9,). Det beror dels på att kommu- nerna kompenserades med till följd av det ökade antalet asylsökande , dels på att kommunerna kompenserades med på grund av nedsättningen av socialavgifterna för unga trappades av fr.o.m. . Åt motsatt håll verkade att avdragsrätten för pensionssparande begränsades. Detta medförde att kommunerna fick ökade skatteinkomster, vilket reducerade bidragen till kommunerna med . Valutakursförluster bidrog till högre räntor på statsskulden Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökade utgifterna med (559,). Det högre utfallet beror främst på höga valutakursförluster och höga kurs- förluster som påverkar anslaget räntor på statsskulden. I motsatt riktning påverkades statsskuldsräntorna av låga marknadsräntor. Utgifterna 2014 var historiskt låga. Förtida betalning av EU-avgiften medför högre utgifter Utgifterna inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev (6,) högre än 2014. Det beror främst på att gjorde en förtida betalning till EU- kommissionens konto i på , som avser del av BNI-avgiften . Ny kreditmodell för studielån påverkar jämförelsen mellan åren Utfallet för nettoutlåning blev (54,) lägre 2015 jämfört med . Det beror bl.a. på att den nya kreditmodellen för studielån engångsvis Åt motsatt håll verkade refinansieringen av lånen till som ökade nettoutlåningen . Förtida betalning till EU ökade posten Kassa- mässig korrigering Utfallet för den kassamässiga korrigeringsposten blev lägre 2015 än 2014. Det beror till största delen på den förtida betalningen till EU kommissionens konto i . 2.3.2 Förklarande faktorer till avvikelserna mot budgeten Utgifterna i statens budget blev högre än den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som beror på reviderade bedömningar dels av de makroekonomiska förutsättningar, dels av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exklusive räntor, Statsskuldsräntor m.m. och nettoutlåning. Resultatet sammanfattas i följande tabell och kommenteras därefter. Tabell 2.27 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget -4,3 -0,4 -7,9 -8,3 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget 3Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 4Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Skillnader till följd av reviderade bedömningar av volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev högre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer), vilket i första hand förklaras av utvecklingen inom två utgiftsområden. Fler personer än beräknat i statens budget erhöll sjukpenning och sjuk- och aktivitets- ersättning 2015. Det är den huvudsakliga förklaringen till att utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev högre än i den beslutade budgeten. Det genomsnittliga antalet inskrivna asyl- sökande personer i mot- tagande uppgick till ca 100 000 personer 2015, vilket är ca 17 000 fler än beräknat. Det är den huvudsakliga förklaringen till att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration blev högre än i den beslutade budgeten. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev högre än i statens budget. Den största skillnaden återfinns på utgifterna för nettoutlåning som blev högre än i statens budget. Det beror främst på att en svagare krona än beräknat medfört att lån i blev högre när enskilda lån refinansierades till en högre dollar- respektive eurokurs. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre, bl.a. till följd av lägre arbetslöshet än beräknat. Anslaget för statsskuldsräntor blev högre till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Det beror främst på att valutakursförlusterna (netto) blev högre än i budgeten. Orsaken var att kronan försvagades kraftigt framför allt jämfört med dollarn. En bidragande orsak var även valutakursförluster i schweizerfranc på till följd av det oväntade beslutet av centralbank att överge kopplingen till euron . Åt motsatt håll bidrog däremot marknadsräntorna som blev markant lägre än i budgeten. Ränteanslaget påverkas av många tekniska faktorer som beror på upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Hela skillnaden för statsskuldsräntorna klassificeras som makroberoende, utom den del som är en följd av ett annat lånebehov än beräknat. Denna skillnad, som endast var marginell, redovisas under kategorin Övrigt. Tabell 2.28 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fasta priser)1 KPI (årsgenomsnitt)1 -0,2 -0,9 15–74 år1 Arbetslöshet, 15–74 år, procent av arbets- -0,3 -0,7 -0,9 2Exklusive heltidsstuderande arbetssökande. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av eller . Utfallet för samtliga utgiftsområden, exklu- sive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev till följd av beslut högre än beräknat i budgeten. De högre utgifterna följer av att har beslutat om högre anslagsnivåer som en följd av regeringens förslag i propositionerna Vårändringsbudget och Extra ändringsbudget . Förslagen i vårändringsbudgeten har medfört högre utgifter på ett flertal av budgetens utgifts- områden. Sammantaget anvisade anslags-förändringar om . Av dessa bedöms ca vara förslag som kategoriseras som beslut. Resterande del av anlagsförändringarna, ca , utgjordes av medel som i propositionen föreslogs tillföras främst regelstyrda transfereringsanslag till följd av förändrade volymer (antaganden om antal personer i olika transfereringssystem) eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. Förslagen i Extra ändringsbudget har i första hand medfört högre utgifter under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till landsting med anledning av det stora antalet asylsökande. Det utbetalades men väntas i huvudsak användas . Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Utgifterna på budgetens utgiftsområden (exklusive statsskuldsräntor) blev sammantaget lägre än anvisade medel, vilket är ett netto av flera motverkande faktorer. Utgifterna blev ca högre som en följd av de tidigareläggningar av utgifter som regeringen genomförde , med avsikten att skapa tillräckliga marginaler under utgiftstaket . Tabell 2.29 Regeringsbeslut om förtida betalningar av utgifter Hälsovård, sjukvård och social omsorg Avgiften till Europeiska unionen Det motverkas delvis av att utgifterna inom flera utgiftsområden blev lägre än anvisat i statens budget till följd av övriga orsaker. Det gäller i första hand följande utgiftsområden: –14 Arbetsmarknad och arbetsliv. –16 Utbildning och universitetsforskning. –22 Kommunikationer. –23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. –27 Avgiften till Europeiska unionen. I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten blev samman- lagt lägre än i statens budget. Det förklaras i första hand av att den kassamässiga korrigeringsposten blev 6,7 mil- jarder kronor lägre till följd av tidigareläggningen av en del av EU-avgiften till 2015. Det motverkas delvis av att en inleverans av myndighetskapital från , som till stor del finansierades från nämndens kontobehållning i , medförde att nettoutlåning blev högre. Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen beslutat om indrag- ning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslagssparanden . Det är mer än 2014. De 27 största indragningarna, som översteg , svarar för av totalbeloppet . I tabell 2.30 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avser räntor på statsskulden. Den näst största indragningen gjordes av medel på anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och uppgick till . Båda är indragning av anslagssparande. Tabell 2.30 Indragningar 2015 Avgifter till internationella organisationer Ersättning för räddningstjänst m.m. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Stimulansbidrag och åtgärder inom Ersättning för vanvård i den sociala barn- Sjukpenning och rehabilitering m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Bidrag till arbetslöshetsersättning och Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och Åtgärder för landsbygdens miljö och Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om ett medgivet överskridande . Tabell 2.31 Medgivna överskridanden I statens budget anvisades på anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. som ligger under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare på anslaget. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (Ju2016/00417). Hela anslagskrediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades . har ett anslag överskridits utan medgivande och utöver den högsta tillåtna anslagskrediten på . Tabell 2.32 visar detta anslagsöverskridande. Tabell 2.32 Icke medgivna överskridanden -0,31 -7,19 -3,78 Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit för anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning har överskridits med . Regeringen beslutade om en höjd anslagskredit för Sameskolstyrelsen motsvarande , som uppgick till . Överskridandet beror på flera faktorer bl.a. ökade personalkostnader samt att Sameskol- styrelsens intäkter från kommuner är svåra att beräkna och har intäkterna blivit lägre än budgeterat. I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . har ovanligt många anslag påverkats av ändringsbudgetar (se avsnitt 2.1.1). Med anledning av detta visar tabellerna också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen (statens budget och ändringsbudgetarna) med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan ursprunglig budget och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . I de fall förklaringarna sammanfaller görs analysen samlat, under utgiftsområdet. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndi- ganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. I redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndi- ganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgifts- områdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), nettoutlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). Tabell 2.33 UO 1 Anslag ledamöter och partier m.m. -0,6 Allmänna val och demokrati -14,2 -0,6 Utgiftsområdet omfattar utgifter för stats- chefen, och . Även utgifter för bl.a. länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 minskade utgifterna med (4,). Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i budgeten. Jämfört med 2014 blev utfallet lägre. Skillnaden mot föregående år beror på minskade personalkostnader 2015. På grund av regeringsskiftet belastades anslaget med avgångsvederlag 2014, vilket bidrog till tillfälligt högre personalkostnader än 2015. Utgifterna för presstöd minskar då upplagorna fortsätter sjunka Utfallet för anslaget 8:2 Presstöd uppgick till . Det är (14,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2014 blev utgifterna för presstödet lägre. Presstödet omfattar driftsstöd och distributionsstöd till företag som ger ut dagstidningar. Utgifterna för såväl driftsstödet som distributionsstödet minskade jämfört med . avvecklades och verksamheten fördes över till Myndigheten för press, radio och tv. Tillsammans betalade och Myndigheten för press, radio och tv ut driftsstöd om (föregående år) till 87 (88 föregående år) tidningar. De lägre utgifterna för driftsstödet 2015 förklaras främst av att driftsstödet till storstadstidningar successivt minskar på grund av ändringar i presstöds- förordningen (1990:524) som infördes . Dessutom sjönk upplagorna för många tidningar. fick 137 tidningar distri- butionsstöd. Sammanlagt betalades distribut- ionsstöd om ut, vilket är ca mindre än 2014. Denna minskning förklaras framför allt av att tidningarnas upplagor fortsätter att sjunka. Valen 2014 påverkar jämförelsen mellan åren Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev , vilket är lägre än 2014. inföll val till såväl som till , kommun- och vilket förklarar den stora skillnaden mellan åren. Tabell 2.34 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och de utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.35 UO 1 Garantier 1 Regeringen har beslutat att får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtliga garantiengagemang om (UD2000/1146/P-AV). Tabell 2.36 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i investeringar i fastigheter och Utestående lån vid utgången av 2015 var . iakttagelser – årlig revision i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i redovisar i resultaträkningen Intäkter av bidrag till ett för lågt belopp om 13 665 tkr och Medel som erhållits från myndighet för finansiering av bidrag med motsvarande för högt belopp. Redovisningen innebär att verksamhetsutfallet samt saldot i transfereringsavsnittet också är felaktiga med samma belopp. Årets kapital- förändring påverkas inte av felet. i har fått en revisionsberättelse med reservation och upplysning av särskild betydelse avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i har per belastat anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m., ap 15 under utgiftsområde 1 med förskottsbetalningar om 1 328 tkr som avser länsstyrelsegemensamma utvecklingsprojekt. Enligt 12 § 2 st. anslags- förordningen (2011:223) ska förvaltningsutgifter redovisas mot anslag under det budgetår som kostnaderna hänför sig till. Effekten av den felaktiga anslagsbelastningen är att 1 306 tkr inte har förts bort som en indragning i enlighet med 7 § anslagsförordningen. Upplysning av särskild betydelse har fäst uppmärksamhet vid att i i sin årsredo- visning redovisar ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten inom djur- skyddsområdet. Som framgår av myndighetens beskrivning har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse har fäst uppmärksamhet vid att i i sin årsredo- visning redovisar ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten inom djur- skyddsområdet. Som framgår av myndighetens beskrivning har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. borde ha belastat anslaget 1:23 Främjande av rennäringen m.m., ap. 2, under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med ytterligare 1 700 tkr. Myndigheten borde ha utbetalat 1 133 tkr i rovdjursersättning till stödmottagare och då ha avräknat anslagsposten. 567 tkr avseende foderersättning borde ha avräknats anslagsposten när slutlig rekvisition erhölls från stödmottagare . Myndigheten har delvis beskrivit förhållandet avseende rovdjurs- ersättningen i not 28 på s. 73 i årsredovisningen. anger i not till anslagsredo- visningen att myndigheten inte har gjort några åtaganden med stöd av 17 § andra stycket anslagsförordningen (2011:223) för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, ap. 5, under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. har fattat beslut om bidrag som ska finansieras med tilldelade medel på anslagsposten till ett värde av 13 592 tkr. Om utbetalningar och avräkning av anslag hade skett i rätt tid, skulle ha överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslaget, 1:23 Främjande av rennäringen m.m., ap. 2, under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med 1 311 tkr. har enligt undantagsregeln i 17 § andra stycket anslagsförordningen (2011:223) rätt att ingå åtaganden för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, ap. 5, under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossam- fund och fritid om ca 1 440 tkr. har fattat beslut om bidrag som ska finansieras med tilldelade medel på anslagsposten till ett värde av 13 592 tkr. Myndigheten har därmed ingått åtaganden utöver det generella bemyndigandet med 12 152 tkr. 2.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.37 UO 2 Anslag -0,7 -15,4 -1,6 -1,1 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finansförvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighets- förvaltning. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (2,) högre. Utfallet för statliga tjänstepensioner något lägre än budgeterat men högre än 2014