prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Syftet är att lyfta socialt utsatta områden och att bidra till att bryta segregations- mekanismer strukturellt (utgiftsområde 13, avsnitt 6.4.) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Reformprogrammet kommer att pågå –2025 och en del i programmet är insatser för att möjliggöra fler idrotts- och ungdoms- ledare i socialt utsatta områden. För att skapa varaktighet och självförsörjning av ledare är avsikten att erbjuda de boende utbildning i före- ningskunskap och ledarutveckling. En förut- sättning för framgång är idrottsrörelsens engage- mang på olika nivåer och medel har därför föreslagits för särskilt detta ändamål. Etiska frågor i relation till idrotten Regeringens utgångspunkt är att god etik ska genomsyra alla delar av idrottsrörelsen, både i idrottsutövandet och i styrelserummen, såväl nationellt som internationellt. Regeringen anser att idrottens antidopnings- arbete är viktigt. I det ingår att idrottens anti- dopningsverksamhet inom elitidrotten fortsätter och utvecklas samt att olika aktörer bidrar till att gemensamt stärka arbetet mot dopning inom motionsidrotten. Regeringen avser att i sam- arbete med företrädare för idrottsrörelsen ta ställning till frågan om en samlad nationell anti- dopningsorganisation i . Ansvaret för att idrottsarrangemang kan anordnas på ett tryggt sätt med hög säkerhet för såväl aktiva som publik, vilar i första hand på arrangörerna. måste staten tillhanda- hålla ett regelsystem som stöder idrottsorganisa- tionerna i deras arbete mot våld och ordnings- störningar. Regeringens ambition är därför att det införs ett förbud mot maskering vid idrotts- arrangemang. Den gemensamma nationella strategin för att minska otrygghet, brott och ordningsstörningar i samband med idrottsevenemang gäller . Regeringen följer utvecklingen noga och bedömer att berörda myndigheter och organisationer i dialog med varandra måste anstränga sig ytterligare för att genomföra den nationella strategin. Regeringen anser vidare att det är viktigt att fortsätta arbetet med att bekämpa uppgjorda matcher inom idrotten och välkomnar att och andra berörda aktörer samordnar sina insatser. Regeringens internationella arbete på idrotts- området utgår från principen om en fri och självständig idrottsrörelse som även interna- tionellt har ett betydande eget ansvar. Den internationella idrottens ansvarstagande för framför allt mänskliga rättigheter, arbetsrätt, antikorruption, jämställdhet och miljö är enligt regeringen viktig. Med beaktande av idrottens självständighet anser regeringen att frivilliga avtal på internationell nivå som ställer krav på dessa områden är en möjlig väg att gå. Inom EU-arbetet kommer regeringen även fortsättningsvis att betona närhetsprincipen och vikten av att gemensamma insatser på området ska ha ett tydligt mervärde av att genomföras på unionsnivå. Regeringen har beslutat att underteckna, med förbehåll för ratifikation, konven- tion om en integrerad strategi för trygghet, säkerhet och service vid fotbollsmatcher och andra idrottsevenemang. Syftet med den nya konventionen är att samarbetet mellan de olika aktörerna, polisen, arrangörer och supporter- klubbar, ska fördjupas. Regeringen anser också att svensk idrott även framöver ska bedriva en betydande antidop- ningsverksamhet av hög kvalitet. I det ingår att bedriva ett aktivt arbete inom hela idrotts- rörelsen och att följa det gemensamma antidop- ningsreglemente som följer av den av Världsantidopningsbyrån () antagna världsantidopningskoden. Genom svensk idrotts engagemang bidrar idrotten aktivt till att säkerställa att fullföljer sina åtaganden i de internationella antidopningskonventionerna inom idrotten i och . Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv fortsatt bör utvecklas. Regeringen avser att fortsätta utveckla politiken, uppföljningen av målen och se över åtgärder för att nå målen. Naturen ska vara tillgänglig för alla människor oavsett förutsättningar. Alla ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med alle- mansrätten som grund. Regeringen bedömer att barns och ungdomars tillgång och tillgänglighet till natur är en viktig samhällsfråga, inte minst för framtida generationers hälsa. Friluftslivet spelar en viktig roll i det mångkulturella sam- hället och för möjlighet att etablera sig i samhället för personer som har kommit till . Allemansrätten är av avgörande betydelse för friluftslivet, en grundlagsfäst rätt och ett ansvar som ska värnas. Regeringen anser att det behövs en tydlig ambitionshöjning för att nå friluftslivsmålen, tillsammans med miljökvalitetsmålen. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja civila samhällets organisationer och enskilda i friluftslivsarbetet. Genom den höjning av anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer med som gjordes i budgetpropositionen vill rege- ringen bl.a. stärka friluftsorganisationernas stöd till skolans verksamhet med friluftsdagar och utomhuspedagogik samt satsningar på ute- vistelse för barn och unga, naturkontakt, information, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Anslagshöjningen förväntas stärka möjligheterna till aktivt friluftsliv särskilt för barn och ungdomar samt personer som har kommit till . Regeringen bedömer att bidraget till friluftsorganisationer, som fördelas av Svenskt Friluftsliv, ger goda effekter för samhället. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårds- politiken. Människans tillgång till natur som en grund för goda livsmiljöer ska stärkas och tillgänglighetsaspekter fortsatt lyftas. Biologisk mångfald är en grund för upplevelsevärden och landskapsbild, en förutsättning för människors mentala och fysiska hälsa, en källa till kunskap, konst och litteratur och även viktig för den växande besöksnäringen. Vistelse i naturen bidrar till att nå det övergripande folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse för goda livsmiljöer, social sammanhållning och hållbar lokal och regional utveckling. Det finns behov av strategisk plane- ring och förvaltning av tätortsnära natur för att bevara den biologiska mångfalden och kultur- miljön och förbättra förutsättningarna för fri- luftsliv. Regeringen avser därför att ge Natur- vårdsverket i uppdrag att samordna arbetet med tätortsnära natur. Kommunernas arbete med fysisk planering och deras bidrag till att nå miljökvalitetsmålen och friluftslivsmålen tillika kulturmiljömålen är mycket viktigt. Det är angeläget att aktörer på lokal nivå kan utveckla samverkansprocesser där lokal kunskap och engagemang kan tas tillvara. Barns tillgång till goda utemiljöer ska stärkas. Den nära och lättillgängliga naturen skapar förutsättningar för spontan lek, lärande och fysisk aktivitet. Samverkan behöver öka mellan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samhällsplanerare, civila samhällets organisa- tioner, markägare, skola och förskola och andra berörda för att strategiskt arbeta med tätortsnära natur. Regeringen anser att geografiska kunskaps- underlag om tätortsnära natur, kulturmiljöer och andra områden viktiga för friluftslivet fortsatt behöver förbättras. Fortsatta insatser behövs för att kartlägga och tillgängliggöra områden som har stor betydelse för friluftslivet. Regeringens satsningar genom att förstärka anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med har medfört förbättringar för friluftslivet bl.a. i form av underhåll av vandringsleder, förbättrad information samt nya broar och vindskydd. Dessutom har kommunalt naturvårdsarbete () stärkts och tillgängligheten till natur- och kulturlandskapet ökat genom exempelvis tätortsnära naturreservat och information. Landskapets natur- och kulturvärden är en grundläggande förutsättning för de företag som utvecklar natur-, kultur- och ekoturismen i landet samt även jakt och fiske. Friluftsliv är ett allmänt intresse. Regeringen anser att kunskap om friluftsliv behöver stärkas och integreras i samhällsplanering och mark- användning. Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. utvärderingar av miljöhänsynen visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn. Regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör fortsätta uppmärksammas i råd- givnings- och informationsinsatser. Skogs- styrelsens dialogarbete om skogsbrukets miljö- hänsyn har här en viktig roll. Vattennära områden och stränder är en viktig tillgång för friluftsliv och rekreation. Strand- skyddet spelar en viktig roll genom att skapa tillgång till naturen på samma gång som viktiga naturvärden säkras. Regeringen vill stärka allmänhetens delaktig- het i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Användarvänlig information om alla skyddade områden ska finnas lätt tillgänglig för allmän- heten. Det ska vara enklare för människor att hitta ut i naturen, t.ex. genom att utnyttja den digitala teknikens möjligheter samt genom 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vägledning och guidning. Information om allemansrätten är viktig och ska beakta jäm- ställdhet och mångkulturella perspektiv. Länsstyrelsernas ansvar för att samordna arbetet med friluftsliv på regional nivå har för- tydligats för att bl.a. vägleda kommunerna i deras arbete med att uppnå miljökvalitetsmålen och friluftslivsmålen. Regeringen följer myndigheternas arbete med friluftslivsmålen. Uppföljningen av friluftslivs- målen som redovisades 2015 är ett viktigt underlag för vidareutvecklingen av friluftslivs- politiken. Regeringen avser även att arbeta vidare med synpunkter och förslag som deltagarna lämnade Folk- och och Tankesmedja för friluftsliv. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen i har en särställning som en bred arena för utbildning, bildning och delaktighet och är en omistlig aktör i det civila samhället. Genom sin verksamhet finns den representerad över hela landet och är viktig i arbetet med en rad samhällsutmaningar, såsom att stärka ett aktivt deltagande i samhället, ge människor fler möjligheter att utbilda sig eller byta bana mitt i livet, ge nyanlända möjlighet till etablering och att tillhandahålla ett rikt och inkluderande kulturliv. Inom ramen för den omfattande utvärdering som Statskontoret gör av folkbildningen redo- visades delrapporten utvärdering utifrån syftena med folkbildningen (Stats- kontoret 2016:10). Denna visar att folkbild- ningens syften uppnås i hög grad och att deltagare i folkbildningen oftast har en mycket positiv bild av verksamheten. Deltagarna kan möta personer som de antagligen inte skulle träffa annars. Det handlar om möten mellan generationer och kulturer, men också mellan personer som på andra sätt har olika förut- sättningar i livet. Det är viktigt med en dialog mellan regeringen och folkbildningens aktörer. anordnade regeringen därför i samarbete med ett första Folkbildnings- forum med ett stort antal företrädare för studieförbund och folkhögskolor samt för regeringen, myndigheter och det civila samhället. Bland annat diskuterades folkbildningens roll för mottagande och nyanländas etablering. Regeringens folkbildningsforum innebär att en strukturerad dialog kan föras i syfte att ytterligare utveckla och stärka folkbildningens roll i demokratin och som arena för utbildning och bildning. Regeringen avser att i samarbete med bjuda in folkbildningen till ett folkbildningsforum även . Det finns ett stort antal asylsökande och nyanlända i som är i behov av tolk i kontakter med det svenska samhället. Åtgärder som har initierats innebär att antalet tolkar som gått den sammanhållna grund- utbildningen eller fått sina kunskaper validerade ökar. Eftersom det rör sig om ettåriga och i viss mån tvååriga utbildningar kommer en ökad tillgång till kontakttolkar att uppstå först . Bidra till att göra det möjligt för en ökad mång- fald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutveck- lingen Folkbildningen är en viktig aktör inom ramen för regeringens satsning på tidiga insatser för asylsökande m.fl. i syfte att ta tillvara asyltiden och underlätta för en framtida etablering för de personer som beviljas uppehållstillstånd. Studie- förbunden har med början genomfört särskilda utbildningsinsatser för asylsökande och personer som beviljats uppehållstillstånd och bor kvar i anläggnings- boende. Satsningen kallas Svenska från dag ett. Insatserna har lett till att personer i målgruppen som deltagit har kunnat få kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället snabbare än som annars varit fallet. I enlighet med beslut om vårändringsbudgeten tillfördes ytterligare medel för särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända. Satsningen som syftar till att ge målgruppen ökade kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället har varit framgångsrik. Behovet av tidiga insatser för målgruppen är fortsatt stort. Regeringen anser därför att det är angeläget att inom ramen för tidiga insatser för asylsökande förstärka satsningen på särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända. Regeringen föreslår i propositionen Höständringsbudget att ytterligare medel tillförs för dessa verksamheter . Regeringen föreslår vidare att medel tillskjuts så att satsningen kan utökas samt beräknar att det tillförs ytterligare medel fram . Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkhögskolans och studieförbundens peda- gogik bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper. Denna pedagogik kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har fullföljt en utbildning i det reguljära utbild- ningssystemet behöver. Många av de unga som saknar gymnasieutbildning har upplevt en lång rad misslyckanden och tillkortakommanden under sin skolgång. Även nyanlända personer kan ha behov av folkbildningens individ- anpassade och stimulerande arbetssätt. Under- visningen på allmän kurs möjliggör för deltag- arna att få gymnasiekompetens och ökar på så sätt deras möjligheter till arbete eller fortsatt utbildning. De senaste årens utveckling innebär att betydligt fler av deltagarna på folkhögskolornas långa kurser har bristande kunskaper i svenska språket. Regeringen har beslutat förordningen (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. Enligt förordningen kan de lärare inom folkhögskolan som har den lärarexamen som krävs delta i behörighetsgivande utbildning och i kompetensutveckling som syftar till att ge behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk eller i svenska för invandrare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Ett av syftena med statens stöd till folk- bildningen är att bidra till att bredda intresset för, och öka delaktigheten i, kulturlivet. Folkbildningen är en av största kultur- arenor, både när det gäller att erbjuda kultur- upplevelser och möjligheter till eget skapande. Det är av stor vikt att folkbildningen fortsätter att spela denna roll. Folkbildningen bör också fortsatt verka för att nå nya grupper av männi- skor som inte är delaktiga i kulturlivet. Att folkbildningen är tillgänglig på orter som inte har andra kulturinstitutioner är viktigt. Till- sammans har studieförbunden verksamhet i alla kommuner. Folkbildningens kulturella verksamheter är omfattande. Kvinnor och män deltar dock ofta i olika kulturverksamheter, till exempel dominerar kvinnor inom studiecirklar med inriktning på konst och konsthantverk medan unga män dominerar inom studiecirklar med inriktning på musik och särskilt improvisatorisk musik. Det skulle vara önskvärt om folkbildningens kulturella verksamheter i högre grad kunde attrahera mer blandade deltagargrupper med hänsyn till kön, vilket land man är född i, funktionsnedsättning m.m. Genom att ingår i regeringens nätverk för jämställdhetsintegrering, JiM, kommer folkbildningen under de kom- mande åren att kunna utveckla nya angreppssätt och metoder i sitt jämställdhetsarbete och finna verktyg för att utveckla de olika kulturverk- samheterna så att de i högre grad attraherar båda könen. Det är angeläget att även utveckla arbetet med övrig integrering så att folkbildningens kulturverksamheter kan få en mer blandad sammansättning av deltagare med avseende på olika bakgrundsvariabler som belyser olikheter och mångfald. 3.6.13 Tillsyn över spelmarknaden Spel över internet, bl.a. genom bolag som inte har tillstånd att bedriva spelverksamhet i , fortsätter att öka sin marknadsandel i . En framtida spelreglering bör på ett effektivt sätt bemöta en verklighet där nu oreglerade spel- aktörer lockar allt fler att spela. Regleringen på spelområdet ska bl.a. säkerställa att de negativa 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konsekvenserna av spel om pengar inte ökar och att skadeverkningarna av överdrivet spelande minskar. Regeringen har tillsatt en utredning för att arbeta fram en ny reglering av spelmarknaden (dir. 2015:11). En särskild utredare har i uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Utredningens uppdrag är att ta fram ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Vid utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. I uppdraget ingår även att analysera vilken roll staten bör ha på en omreglerad spelmarknad. Uppdraget ska redovisas . 3.7Bedömning av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas bedömningar av framtida personalkonsekvenser av de förslag i denna proposition som hör till detta utgiftsområde (avsnitt 3.6). Förslaget att tillföra medel till råd bedöms möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda. Framtida personalkonsekvenser av förslagen att tillföra medel till och Statens museer för världskultur, och folkminnen respektive Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor kan inte bedömas. Det är svårt att överblicka personalpolitiska konsekvenser av avvecklingen av Riksutställningar och inordnandet av ett flertal av dess uppgifter i . Riksutställningar har ca 28 anställda, varav 18 tillsvidareanställda, och är lokaliserat till . övertagande av ansvaret för det nationella samordnings- sekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet berör ca sex anställda vid . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverk- samhet och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kultur- området inklusive internationellt samarbete. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Huvuddelen av den resultatinformation som be- dömningarna grundar sig på utgörs av åter- rapporteringar, uppföljningar och utvärderingar från myndigheter och institutioner. Resultaten av de statliga insatserna kan vara svåra att avgränsa från andra offentliga insatser för bl.a. verksamheter som finansieras gemen- samt med kommuner och landsting. De bedömningsgrunder som är specifika för respektive område inom kulturområdet redo- visas i respektive avsnitt. Gemensamma utgångs- punkter för bedömningen inom kulturområdet som helhet är barns och ungas tillgång till kultur, jämställdhet, tillgänglighet samt förnyelse och utveckling av verksamheten. Bedömningen av resultatet för kulturområdes- övergripande verksamhet utgår från –verksamhet för att främja barns och ungas tillgång till kultur, –bidragsgivning inom ramen för kultur- samverkansmodellen utifrån bl.a. fördel- ning av medel per län och per konst- och kulturområde, –främjande av kulturlivets internationali- sering och internationellt samarbete, och –tillgänglighetsarbete utifrån både uppfölj- ning av målen inom funktionshinders- strategin och digitalisering av kulturom- rådet. Bedömningen görs vidare utifrån bl.a. Myndigheten för kulturanalys uppföljningar och utvärderingar av kulturpolitiken och rapporter från . Regeringen har ytterligare stärkt samarbetet mellan kultur- och utbildnings- området genom att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att arbeta med frågor som rör kultur och skola. arbetar aktivt med att särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur i enlighet med de kulturpolitiska målen. Vid sidan av bidragsgivningen arbetar för att sprida kunskaper om hur barns och ungas tillgång till kultur kan stärkas. Statens kulturråds mål om att av de verksamheter som får stöd ska ha barn och unga som målgrupp har uppnåtts med god marginal. Den största andelen medel består av bidrag till den kulturområdesöver- gripande verksamheten eftersom medel från finns i denna kategori. Därefter är det litteratur, bibliotek och kulturstidskrifter som får störst andel bidrag, något som också var fallet . Allt fler elever omfattas av Skapande skola. Det innebär dock att bidragsbeloppet minskar för varje elev även om beloppets storlek kan variera. konstaterar att skolhuvud- männens kontakter med kulturlivet blir allt mer etablerade och strukturen för arbetet blir bättre. Tabell 4.2 Skapande skola 2014–2016 Andel kommuner i procent- Antal elever som omfattas Siffrorna baseras på den fördelning som skett vid ordinarie ansökningstillfälle . Siffrorna är därmed preliminära. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget samt i budgetpropositionen har beslutat om att öka bidraget till med 2015–2018 för att användas till verksamhet i förskolan. Detta har lett till att 17 kommuner där tillgången till professionell kulturverksamhet bedöms vara låg getts möjlighet att ansöka om bidrag för att turnerande grupper inom teater, musik, dans och cirkus ska genomföra aktiviteter i förskolan. konstaterar att tillgången till konst och kultur varierar i landet och har därför i sin bidragsgivning till skolor prioriterat kommu- ner där många invånare har stora geografiska avstånd till kulturverksamhet. Myndigheten har också uttryckt att den prioriterar kulturinsatser som syftar till att integrera nyanlända barn i skolorna. beslutade regeringen om direktiv till en utredning med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och (dir. 2015:46). Med utgångspunkt i ett brett kunskapsunderlag ska utredaren lämna förslag och bedömningar som gäller hur staten kan bidra till att göra den kommunala musik- och mer tillgänglig och jämlik. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . beslutade i enlighet med budget- propositionen om medel till att främja låga avgifter och hög kvalitet i den kommunala musik- och . Regeringen beslutade förordningen (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 musik- och kulturskoleverksamhet. har fått i uppdrag att fördela medel till kommuner efter ansökan. Kulturen ska stärkas i hela landet