prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — -1,5 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. till 18 725 miljoner (7,) högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. (49,) högre. Antalet årsarbetskrafter vid ökade Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till 2015, vilket är (4,) högre än vad som ursprungligen anvisades i budgeten och högre (30,) än 2014. Orsaken till att utgifterna ökat mellan åren är främst att det skett en utbyggnad av kapaciteten inom mottagande- och prövnings- verksamheten vid för att möta det kraftigt ökade antalet asylsökande. Jämfört med ökade personalkostnaderna med drygt ökade från 4 174 till 5 330 (27,) . Fler asylsökande medför högre ersättningar och bostadskostnader än anvisat Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (14,) högre än ursprungligen anvisat i statens budget. Det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagandesystem uppgick till 100 166 personer, vilket är 16 866 fler än beräknat. För att finansiera de högre utgifterna beslutade om ändringar i statens budget och anvisade sammantaget ytterligare . Det stora antalet asylsökande , särskilt antalet ensamkommande barn och unga, har medfört ökade utgifter på anslaget. Många ansökningar om ersättningar från kommunerna har ännu inte behandlats, som vissa ersättningar söks i efterskott, och kommer därför att belasta anslaget först . Tabell 2.59 Asylsökande m.m. 2015 - varav ens. - varav ens. boende (ABO) 1 Sammanställningen över 2015 och 2014 utgår från situationen respektive år. Antalet ensamkommande barn och unga ökade med Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökade med (69,) jämfört med . Ersättningarna till asylsökande, kommuner och med 3 269 miljoner (65,) (78,). mottagningssystemet uppgick till 181 890 personer. Det är en ökning med 102 503 personer jämfört med . Antalet personer i anläggningsboende ökade med från cirka 53 2014 till drygt 101 000 i slutet av 2015. Den stora ökningen av antalet asylsökande har inneburit att har behövt upphandla ett stort antal boendeplatser som har varit dyrare än basbestånd. ansökte 162 877 personer om asyl i , vilket är en ökning med 81 576 (100,) jämfört med föregående år. Till följd av konflikten i är syriska medborgare fortsatt den största gruppen med 51 338 ansökningar, vilket är en ökning Afghanska medborgare uppgår till 41 564, vilket är en ökning med 1 . Antalet ansökningar från ensamkommande barn och unga ökade från 7 049 till 35 369, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Majoriteten (66,) av de (55,). (58,). och samt statslösa beviljades flest uppehållstillstånd 2015. beviljades 43 414 personer arbets- och uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning, vilket är en ökning jämfört med . Ökningen avser främst uppehållstillstånd för anhöriga till asylsökande som ökat med 3 151 (24,). Kategorin med familjeanknytning utgör den till antalet största gruppen av personer som 2015 (10,) EU-finansierade insatser för asylsökande och flyktingar lägre än budget Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev lägre än statens budget. Orsaken är att färre asylansökningar avgjordes än beräknat på grund av den ansträngda situationen . Utgifterna för anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade blev lägre än väntat. Antalet utresor ökade dock 2015 från 8 006 till 10 663. Utgifterna för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar blev lägre än beräknat. Orsaken är att det tagit än väntat att uppfylla ett antal villkor som krävdes innan regeringen formellt kunde utse till ansvarig myndighet för Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF). Ett av villkoren för att kunna betala ut medel från AMIF var att det nationella programmet för skulle vara antaget av EU kommissionen., vilket skedde först . Tabell 2.60 UO 8 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Arbetet med bidragsansökningar från EU:s Asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIF) har inte startat . Då ingen utlysning av medel har kunnat genomföras har inga nya utestående åtaganden uppstått. De utestående åtaganden som finns rör EU:s tidigare ramprogram Solidaritet om hantering av flyktingströmmar och beräknas infrias . 2.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.61 UO 9 Anslag -8,9 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden -25,3 -31,5 -98,3 Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till utveckling av socialt -19,2 -0,4 Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, funktionshinderspolitik, politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt barnrättspolitik. till 64 979 miljoner (5,) högre än vad som anvisades i statens budget. (5,). Högre utfall än budgeterat för läkemedels- förmånerna, men lägre för tandvårdsförmåner Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Utfallet påverkas framför allt av hur många som utnyttjar tandvårdsstödet, vilket är svårt att prognostisera. Utgifterna påverkades även av att referenspriserna för tandvårdsstödet ändrades (TLVFS 2014:1), vilket sammantaget ledde till lägre utgifter för staten. Att utgifterna blivit lägre än anvisat beror också på en senareläggning av de nya referenspriserna från . Uppdateringen av föreskriften (TLVFS 2015:1) trädde i kraft först . beräknas leda till högre utgifter för tandvårdsförmånerna på grund av justerade referenspriser. Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. Staten och Kommuner och Landsting (SKL) ingick 2015 den första överenskommelsen om bidragen för läkemedelsförmånernas kostnader . Skillnaden mot den ursprungliga budgeten beror på att nya och dyrare läkemedel och behandlingsmetoder (t.ex. för Hepatit C) omfattats av den nya överenskommelsen, att landstingen fick i bidrag för Hepatit C-behandlingar utförda samt att bidraget för läkemedelsförmånerna för både , i enlighet med regeringens beslut, betalades ut . Det innebär att bidrag har betalats ut för sammanlagt 13 månader , i stället som var planerade vid budgeteringen. Den extra utbetalningen uppgick till . Utfallet för anslaget 1:7 Sjukvård i interna- förhållanden uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. Den lagstiftning som reglerar kostnader för sjukvård inom andra EES-länder, lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet (kostnadsansvarslagen) och lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ersättningslagen), har fått större effekt tidigare än beräknat, vilket har lett till lägre kostnader än budgeterat. Turistvård står för den största minskningen på grund av att kostnadsansvarslagen innebär att landsting och kommuner fått kostnadsansvar för denna vård. En del av de utgifter som tidigare belastade anslaget belastar nu landstingen, vilket ersätts genom det generella statsbidraget. Ersättningslagen innebär att kostnader för planerad sjukvård inom andra EES-länder ersätts upp till den nivå som vården hade kostat om den hade getts i . Före ersattes de faktiska vårdkostnaderna enligt vårdlandets utgiftsnivå. Arbetet med HälsaFörMig kom igång Utfallet för anslaget 1:12 uppgick till , vilket är (31,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det låga utfallet kan till stor del förklaras av att upphandlingen av internethälsoplattformen HälsaFörMig försenats. Arbetet med plattformen påbörjades först . Utfallet för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap uppgick till , vilket är (98,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Anslaget har endast använts till förberedelser för att ingå avtal med vaccinproducenter om pandemivaccin. Utgifterna för assistansersättningen fortsätter att öka Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig till 24 890 miljoner (1,) högre än Vårändringsbudget då anslagskrediten var belastad och utgifterna beräknades bli högre än anvisade medel i budgeten. hade 16 142 personer assistansersättning, vilket är en marginell minskning (16 personer) mot december föregående år. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar och person fortsatte dock att öka. beviljade timmar ökade från till . Schablonbeloppet som betalar ut för varje timme utförd assistans ökar , detsamma gäller det högsta möjliga timbeloppet. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2015 var . Schablonbeloppet var och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2014 var . Utfallet för stimulansbidrag lägre än 2014 Utfallet för anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbetet m.m. blev , vilket är (19,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev lägre än 2014. Även utfallet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård blev lägre () 2015 än 2014. Från båda anslagen betalades prestationsbaserad ersättning ut till kommunerna och landstingen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om en satsning på sammanhållen vård av de mest sjuka äldre. Satsningen var tidsbegränsad mellan 2010–2014. betalades sammanlagt ca ut uppdelat på de två anslagen med anledning av överenskommelsen. Tabell 2.62 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till utveckling av hälsa, arbetsliv och Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap. Orsaken är att det pågående uppdraget till att säkerställa tillgång till vaccinbehandling för hela befolkningen vid en pandemi inte är avslutat och att avtal med ett vaccinföretag inte har slutits Tabell 2.63 UO 9 Inomstatliga lån iakttagelser – årlig revision social utvärdering (SBU) SBU har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. SBU har felaktigt avräknat anslaget 1:2 social utvärdering, ap 1, under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med ett för högt belopp om 256 tkr som borde ha finansierats med bidrag. Då myndighetens utgående anslagssparande överstiger innebär effekten av den felaktiga redovisningen också att motsvarande belopp inte har förts bort som en indragning i enlighet med 7 § anslagsförordningen (2011:233). RiR 2015:12 Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög patientsäkerhet? har granskat om staten har gett vårdgivarna tillräckliga förutsättningar att främja en hög patientsäkerhet. Regeringen har i skrivelsen om patientsäkerhet (skr. 2015/16:53) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:SoU9, rskr. 2015/16:163). 2.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.64 UO 10 Anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -12,6 -0,7 -0,2 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. (2,) vad som anvisades i statens budget. utfallet 3 567 miljoner (3,) Utgifterna för sjukpenning ökade Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (5,) högre än vad som anvisades i statens budget. I propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget ytterligare då utgifterna för sjukpenning har ökat mer än beräknat främst på grund av ett ökat antal sjukfall. Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och blev 50 550 miljoner (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. I vårändringsbudgeten anvisades anslaget ytterligare då beräkningen av antagandeinkomst för sjuk- och aktivitetsersättning beräknades öka. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för (12,) lägre än vad som anvisades i statens budget och (10,) lägre än 2014. Det lägre utfallet beror främst på att endast av betalades ut till landstingen avseende den rörliga delen i överenskommelsen mellan staten och SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess 2014–2015. Fortsatt ökade utgifter för sjukpenning jämfört med föregående år Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (13,) högre. Ökningen förklaras av ett ökat inflöde av sjukfall och en ökad varaktighet. Inflödet uppvisar ett likartat mönster för kvinnor och män, men med stor nivåskillnad då kvinnorna är nästan dubbelt så många. För båda könen gäller att psykiatriska diagnoser ökar snabbare än övriga diagnoser. Även sjukfallens varaktighet hänger samman med ett ökat inflöde av psykiatriska diagnoser eftersom dessa i regel blir längre än genomsnittet av samtliga sjukfall. Ökningen i inflöde och varaktighet har medfört en ökning av antalet pågående sjukfall. Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser var . startade i genomsnitt 32 000 sjukfall för kvinnor och 18 000 för män. var varaktigheten , en ökning med för kvinnor och för män. Antalet personer som fick sjukpenning ökade från 202 000 till 220 000 personer för samma månad 2015, vilket är en ökning för män och för kvinnor. Den största ökningen gäller sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än . Där har antalet personer ökat . Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev (0,) lägre än . Det beror i huvudsak på en minskning i antalet personer som uppbär sjukersättning. Sjukersättning beviljas till personer som är och har varaktigt nedsatt arbetsförmåga. De flesta har kvar ersättningen tills de fyller och går i pension, vilket innebär att det är inflödet till förmånen som är intressant. fick 11 700 personer sjukersättning . Det är en minskning jämfört med , då 13 100 nybeviljades ersättning. Minskningen beror till stor del på ett lägre antal övergångar från sjukpenning till sjukersättning. Antalet personer med aktivitetsersättning ökade däremot . Aktivitetsersättning ges till personer i åldrarna 19–vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga. har 8 700 personer, 4 100 kvinnor och 4 600 män, beviljats aktivitetsersättning. Det kan jämföras med 8 400 personer för . Den vanligaste orsaken till att aktivitetsersättning beviljas är nedsatt arbetsförmåga. Det är också den kategorin som ökar mest. uppgick antalet personer som erhöll aktivitets- och sjukersättning till 345 045, varav 201 133 var kvinnor och 143 912 var män. Jämfört med minskade antalet kvinnor och antalet män . motsvarande siffra var 176 293 personer. Utfallet för pågående sjukfall sker med tre månaders eftersläpning. Utfallet för anslaget 1:4 Arbetsskade- (5,) lägre egenlivräntorna enligt nuvarande lagstiftning står för av de totala utgifterna. Utgifterna minskade från 2014 till 2015. Egenlivräntorna enligt äldre regelverk står för av utgifterna. Minskningen förklaras med att personer i denna grupp når pensionsålder och då fasas ut från förmånen. var antalet personer med egenlivränta enligt äldre regelverk 26 142, vilket innebär en minskning med jämfört med . Bland de övriga arbetsskadeersättningarna, som utgör av utgifterna, står efterlevandelivräntorna för den största delen. De övriga utgifterna uppgick till , vilket motsvarar en ökning . Sjukpenningtalet för kvinnor ökar mer än för män Tabell 2.65 UO 10 Ohälsomått Ohälsotalet är ett mått som fångar utvecklingen inom hela sjukförsäkringen under en 12- månadersperiod. Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning per registrerad försäkrad (16–). är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en ökning 2014. Ohälsotalet är något högre för kvinnor, och skillnaden har blivit större . Ohälsotalet för kvinnor har ökat medan män har ökat . Sjukpenningtalet anger hur många frånvaro- dagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. är omräknade till nettodagar. var sjukpenningtalet , vilket är en ökning . Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (13,7) än män (7,3). Ökningen är störst bland kvinnor och gäller framför allt psykiatriska diagnoser. Dessa är nu den vanligaste orsaken till sjukfrånvaro i pågående sjukfall, både för kvinnor och män. Tabell 2.66 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Tabell 2.67 UO 10 Övriga krediter likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder RiR 2015:7 Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har i skrivelsen om aktivitetsersättning (skr. 2015/16:37) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:SfU9, rskr. 2015/16:126). RiR 2015:19 Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner har granskat vad det är i utformningen och genomförandet av rehabiliteringsgarantin som hindrar att målet om arbetsåtergång för personer med psykisk ohälsa uppfylls. Regeringen har i skrivelsen om rehabiliteringsgarantin (skr. 2015/16:109) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.68 UO 11 Anslag -0,7 -0,3 -0,2 samt garantipension till dessa förmåner). vid sidan av statens budget. (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 minskade utgifterna med (3,). Höjd inkomstpension medför lägre utgifter för garantipension Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till till 15 761 miljoner kronor, vilket är (0,) lägre än det anvisade beloppet. Det beror framför allt på att antalet förmånstagare blev lägre än beräknat. Utgifterna blev även (4,) lägre än föregående år. Minskningen beror bl.a. på att inkomstpensionen har höjts mer än prisbasbeloppet. Garantipension avräknas mot höjd inkomstpension. Ungefär 770 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2015, vilket är 17 000 färre än föregående år. Den genom- snittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2015, en minskning med jämfört med . Höjda ersättningar och fler pensionärer som är berättigade till bostadstillägg Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (3,) högre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. Det beror dels på ökade ersättnings- nivåer, dels på att fler pensionärer än beräknat fått bostadstillägg. Anslaget anvisades ytterligare i propositionen Vårändringsbudget med anledning av att den del av bostadskostnaden som ersätts via bostadstillägg höjdes från till , upp till ett tak på och månad fr.o.m. . I propositionen Höständringsbudget anvisades ytterligare till följd av att antalet pensionärer med bostadstillägg ökade mer än beräknat. Utgifterna för anslaget blev (1,) högre än 2014. Ökningen beror huvudsakligen på att bostadstillägget höjdes, men också på att fler pensionärer får bostadstillägg. En annan förklaring till ökningen är högre boendekostnader för pensionärerna. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till 291 000 personer, en ökning med 5 000 personer jämfört med . var det genomsnittliga årsbeloppet , en ökning med eller jämfört med . Lägre utgifter då färre får änkepension Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (4,) lägre än föregående år. Änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Eftersom änkepensionssystemet är under avveckling minskar antalet personer med änkepension successivt. minskade de med ca 11 000 personer, till 276 000 personer, vilket medför att de totala utgifterna för anslaget minskade. Ökat antal personer med äldreförsörjningsstöd medför högre utgifter De personer som är och bosatta i men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet är berättigade till äldreförsörjningsstöd. vilket är 79 miljoner kronor (10,) högre än föregående år. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 20 800 personer 2015. Det genomsnittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2015. Ökningen beror på att det är en något större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i utan det krävs en bosättning för full garantipension. En annan förklaring till ökningen är ökad asylinvandring. Tabell 2.69 UO 11 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. Krediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten utnyttjades inte . Maximalt utnyttjad kredit 2015 var . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . har fäst uppmärksamhet vid att avsnitt 8 i resultatredovisningen innefattar, i enlighet med regleringsbrev för myndigheten, en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Avsnittet innehåller, utöver information från myndighetens finansiella redovisning, även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. granskning har omfattat redovisade utfall och beräkningar från . Uppgifter från andra aktörer och prognoser har inte granskats av . 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.70 UO 12 Anslag -0,3 -1,0 -58,5 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -1,0 -0,2 Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utgifterna (2,) högre. Utgifterna för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning lägre än beräknat men högre än 2014 Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (1,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att utgifterna för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning blev lägre än beräknat. Utgifterna ökade dock med (2,) jämfört med . Utgifterna för föräldrapenningen, som utgjorde av utgifterna för anslaget, ökade med . Ökningen beror dels på att det betalades ut drygt 1 miljon fler föräldrapenningdagar, dels på att den totala medelersättningen ökade . Den totala genomsnittliga medelersättningen per dag för föräldrapenningen ökade från 2014 till 2015. var den genomsnittliga medelersättningen för kvinnor per dag och för män per dag. Skillnaden förklaras dels av inkomst- skillnader mellan könen, dels av att kvinnor använder nästan fler lägstanivådagar och nästan tio gånger fler grundnivådagar än män. betalades föräldrapenning för 52,9 miljoner dagar ut, vilket är fler än 2014. Ökningen i antal föräldrapenningdagar är främst en följd av att antalet födda barn har stigit . Även utgifterna för den tillfälliga föräldra- penningen ökade, med jämfört med .