prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — grundnivå och avancerad nivå 2:30 : Forskning och 2:31 : Utbildning på grundnivå och 2:32 : Forskning och utbildning på 2:33 : Utbildning på grundnivå 2:34 : Forskning och utbildning 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:38 Gymnastik- och : Forskning och 2:39 : Utbildning på grundnivå och 2:40 : Forskning och utbildning på 2:41 : Utbildning på grundnivå och 2:42 : Forskning och utbildning på 2:43 : Utbildning på grundnivå och 2:44 : Forskning och utbildning på 2:45 : Utbildning på grundnivå 2:46 : Forskning och utbildning 2:47 : Utbildning på grundnivå 2:48 : Forskning och utbildning 2:49 : Utbildning på grundnivå och 2:50 : Forskning och utbildning på 2:51 : Utbildning på grundnivå och 2:52 : Forskning och utbildning på 2:53 : Utbildning på grundnivå och avan- 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning : Utbildning på grundnivå 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och utbildning på forskarnivå på grundnivå och avancerad nivå forskning och utbildning på forskarnivå 2:59 : Utbildning på grundnivå 2:60 : Forskning och utbildning på 2:61 Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och 2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskole- 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 3:1 : Forskning och forsknings- 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organi- 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och Summa Vissa gemensamma ändamål 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och universi- 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget och förslag till ändringar i denna proposition. 2Beloppet är redovisade struktur avseende anslagen 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer och 14:4 Särskilt utbildningsstöd (under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid) enligt beslut (prop. 2015/16:100, bet.2015/16:KU23, rskr.2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden). Tabell 2.12 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.13 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelat. Utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända föränd- ringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten,3 t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. Med inversteringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). 2.4Resultatredovisning – övergripande för hela utgiftsområdet 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forskningsnation behöver jäm- förelser göras med andra länder. Huvuddelen av de indikatorer som har valts ut för uppföljningen bygger därför på internationell statistik. I de fall det finns tidsserier att tillgå beskrivs dessutom utvecklingen . De indikatorer som valts ut för att mäta målupp- fyllelsen är: –befolkningens uppnådda utbildningsnivå, –unga vuxnas deltagande i utbildning, –olika ålderskohorters uppnådda utbild- ningsnivå, –könsfördelningen bland högskole- examinerade inom olika utbildningsin- riktningar, –andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen i högskolan, –andelen professorer som är kvinnor, –publiceringar och citeringar av forsknings- artiklar samt forskningssamarbeten, och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete. Indikator: Befolkningens uppnådda utbildningsnivå I såväl som inom och det s.k. EU21 (omfattar alla EU:s medlemsländer innan utvidgning samt , , , , och ) har de utbildningssatsningar som gjorts lett till att andelen högutbildade personer i befolkningen ökat (se diagram 2.1). Ök- ningstakten har varit högre i än den genomsnittliga öknings- takten inom och . Det har lett till att har fler högutbildade än och fler än EU21 i befolkningen. har i den bemärkelsen blivit en mer framstående utbild- ningsnation än . Den publi- cerade internationella statistiken finns tyvärr inte uppdelad efter kön. Diagram 2.1 Andelen personer i åldern 25–som har eftergymnasial utbildning Indikator: Unga vuxnas deltagande i utbildning En framstående utbildningsnation bör även erbjuda många, i synnerhet unga, personer god tillgång till utbildning. Det kan t.ex. mätas som andelen personer i åldern 20–som deltar i någon form av utbildning. I har denna andel under hela 2000-ta- let legat på en högre nivå än inom och som helhet (se diagram 2.2). takten har dock varit större inom och , vilket lett till att det försprång som Sve- rige har haft har minskat från elva procent- enheter 2000 till sju respektive sex procent- enheter 2013. Den publicerade internationella statistiken finns tyvärr inte uppdelad efter kön. Befolkningens deltagande i utbildning varierar kraftigt med konjunkturen. Under hög- konjunktursåren 2007 och 2008 sjönk andelen unga som deltog i utbildning i . I efter- dyningarna av den efterföljande finanskrisen ökade andelen varefter den åter- igen har minskat. Diagram 2.2 Andelen personer i åldern 20–som deltar i någon form av utbildning 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Indikator: Olika ålderskohorters uppnådda utbildningsnivå Det finns tydliga tecken på att den utbildnings- expansion som illustrerats i diagram 2.1 och diagram 2.2 har avtagit i styrka. Ett sådant tecken är att den genomsnittliga utbildnings- nivån vid en viss given ålder inte är lika hög för de unga ålderskohorterna som den är för de något äldre kohorterna (se diagram 2.3 och diagram 2.4). Högst utbildningsnivå i de här medtagna ålderskohorterna har de som föddes . I ålderskohorterna födda och 1990 är utbildningsnivån något lägre än bland de födda . Diagram 2.3 Andelen personer med eftergymnasial utbildning i olika ålderkohorter, Kvinnor Källa: och egna beräkningar. Diagram 2.4 Andelen personer med eftergymnasial utbildning i olika ålderkohorter, Män Källa: och egna beräkningar. I diagrammen syns också tydligt spåren av den kraftiga utbildningsexpansion som tidi- gare har genomgått. Bland dem som är födda och tidigare är vid en viss given ålder an- delen högutbildade betydligt lägre än bland dem som är födda . Det är en effekt av att hög- skolan byggdes ut och att flera utbildningar som tidigare låg utanför högskolan förlängdes och gjordes om till högskole- utbildningar. Skillnaden mellan de olika ålderskohorterna är störst bland kvinnor. De har i större utsträck- ning dragit nytta av utbildningsexpansionen än vad männen gjort. Dessutom var flera av de utbildningar som förlängdes kvin- nodominerade, t.ex. förskollärarutbildningen, lärarutbildningen och sjuksköterskeutbild- ningen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: Könsfördelningen bland högskole- examinerade inom olika utbildningsinriktningar En framstående kunskaps- och forskningsnation med hög kvalitet bör också ha ett jämställt ut- bildningssystem. Könsstereotypa utbildningsval bör motverkas. Ett sätt att studera detta är att undersöka hur könsfördelningen ser ut bland de som examineras från olika utbildnings- inriktningar inom högskolan (se tabell 2.14). Tabell 2.14 Könsfördelningen bland högskoleexaminerade inom olika utbildningsinriktningar, 2013 Teknik, tillverkning och Statistiken visar att utbildningsvalen är mer könsstereotypa i än i andra OECD-län- der. I fem av åtta utbildningsinriktningar har en mer ojämn könsfördelning än vad i genomsnitt har. Störst är skillnaden inom kategorin tjänster där fördelningen mellan kvinnor och män i stort sett är jämn inom som helhet medan det är 26 procent- enheter fler kvinnor än män som examineras i . Inom kategorin naturvetenskap ser könsfördelningen i likadan ut som i som helhet, medan fördelningen är jäm- nare i inom kategorierna humaniora och konst samt teknik, tillverkning och konstruk- tion. Indikator: Andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen i högskolan Ett annat sätt att följa upp jämställdheten är att se hur könsfördelningen bland undervisande och forskande personal inom högskolan ser ut i Sve- rige jämfört med andra länder (se diagram 2.5). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.6 Andelen professorer som är kvinnor Diagram 2.5 Andelen kvinnor bland undervisande och forskande personal inom högskolan 2010 2011 2012 2013 Anm.: Den vertikala axeln är bruten. I såväl som i övriga och inom EU21 är andelen kvinnor bland den under- visande och forskande personalen lägre än ande- len män. Den är något högre i än i som helhet och inom EU21. Under de tre har andelen stigit nå- got i såväl som inom och . Särskilt tydlig är ökningen under det senast uppmätta året, då andelen ökade med en pro- centenhet i . Indikator: Andelen professorer som är kvinnor Ojämlikheten mellan kvinnor och män blir än tydligare när man ser till könsfördelningen bland professorer (se diagram 2.6). Andelen kvinnor var i såväl som i EU15 (omfattar de län- der som var medlemar i unionen före utvidg- ningen 2004) strax . Andelen har därefter fram enligt internationell statistik stigit till i och i EU15. Öknings- takten har varit större i än i EU som helhet. Det gäller i synnerhet under den senast uppmätta perioden –2013. Indikator: Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar, samt forskningssamarbeten Det övergripande målet att ska vara en framstående forsknings- och kunskapsnation präglad av hög kvalitet har inom forsknings- området specificerats till att ska vara en framstående forskningsnation där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. Ett vanligt sätt att mäta forskning- ens kvalitet på är att följa upp antal publiceringar och citeringar av forskningsartiklar. publicerades totalt 26 000 artiklar med svenska författare. Det är en ökning eller en genomsnittlig ökning med . har det största forskningsfältet varit medicin med av de publicerade artiklarna. Därefter följer biokemi, genetik och molekylär- biologi , teknikvetenskap , fysik och astronomi samt datavetenskap med av de pub- licerade artiklarna. Samhällsvetenskaperna ut- gjorde av de publicerade artik- larna. Ett mått på forskningens kvalitet är fält- normaliserade medelciteringar av vetenskapliga artiklar, dvs. ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje forskningsfält. Den fält- normaliserade medelciteringen för i vetenskapliga tidskrifter inkluderade i det nederländska företaget databaser ham- nar på över världsgenom- snittet, vilket är något svagare än jämförbara länder som , och som citeras över världs- genomsnittet, men högre än och som citeras över världsgenom- snittet. Ett annat sätt att mäta kvalitet är att studera andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. För svenskt vid- kommande ligger detta på . Det är högre än och men lägre än länder som (), (), (), () och (). Forskningssamarbete med andra länder och företag syftar till att bidra till kvalitet och till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. Mer än hälften av de publicerade artiklarna var resultatet av ett inter- nationellt forskningssamarbete, vilket är högt i ett internationellt perspektiv såväl i som i världen i stort. har internationellt sam- arbete mellan och andra länder ökat . av publi- cerade artiklar i var publicerade i sam- arbete med företag, vilket är högre än i , och , men lägre än i Dan- mark, och . Ytterligare ett sätt att följa upp det forsk- ningspolitiska målet är att mäta graden av sam- verkan med det omgivande samhället. Samarbete mellan näringsliv och forskning vid universitet och högskolor och industriforskningsinstitut i form av innovationsrelaterade samarbeten är viktigt för fungerande kunskapsspridning till näringsliv och samhälle. I hade av företagen med minst tio anställda innova- tionsrelaterade samarbeten med universitet och högskolor –2012 (sam- arbeten med industriforskningsinstitut var ). Denna andel var mindre än i andra jämförbara länder som (samverkan med universitet och högskolor – , sam- verkan med institutet – ), i paritet med , men större än i länder som Stor- , och . Jäm- fört med inte bara jämförbara länder utan alla länder hamnar på en fjärdeplats avseende samverkan med universitet och högskolor re- spektive en femteplats avseende samverkan med institut. i som hade inno- vationsrelaterad samverkan med universitet och högskolor var (hade sam- verkan med institut). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: Riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete I bedömningen av hur står sig som kun- skapsnation är det viktigt att även följa upp den överenskommelse som de europeiska utbild- ningsministrarna ingick . De enades då om ett ramverk med strategiska mål för arbetet (Utbildning 2020). Fem riktmär- ken, som ska vara vägledande för uppföljningen , lyftes fram. antogs ett kompletterande sjätte riktmärke om rörlighet i utbildningssyfte och 2012 antogs ett sjunde riktmärke om sysselsättning efter avslu- tad utbildning. De riktmärken som antagits är: –andelen 18–24-åringar som har mindre än gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara , –andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till , –andelen 15-åringar som är lågpresterande i läsförståelse, matematik och naturveten- skap ska vara lägre än , –andelen barn mellan och upp till obligatorisk skolstartsålder som går i för- skola ska uppgå till , –andelen 25–64-åringar som deltagit i någon form av utbildning ska uppgå till , –andelen 20–34-åringar som är sysselsatta efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå ska uppgå till , –andelen högskoleexaminerade som studerat utomlands som omfattar minst 15 högskolepoäng ska uppgå till , och –andelen 18–34-åringar som deltar i en grundläggande yrkesutbildning och som studerat utomlands ska uppgå till . Riktmärkena om unga vuxna utan fullföljd gym- nasieutbildning och om eftergymnasial utbild- ning tillhör de övergripande målen i 2020-strategin som stats- och regeringscheferna antog och redovisas i de årliga s.k. reformprogrammen. Där redovisas även de nationella mål som respektive medlemsland fastställt. mål för andelen 18–24-åringar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som inte fullföljt gymnasieskolan och som inte studerar är att den ska vara . Målet för andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning är 45–2020. I det följande redovisas hur och EU som helhet ligger till i förhållande till de antagna riktmärkena och hur utvecklingen har varit un- der , i de fall det finns långa tidsserier att tillgå. Tidsserierna sträcker sig i vissa fall och i andra fall till 2015. Unga med mindre än gymnasieutbildning har uppfyllt målet om att minska andelen 18–24-åringar som har mindre än gymnasieutbildning och som inte deltar i någon form av utbildning till (se diagram 2.7). Det gäller för såväl kvinnor som män. För kvinnor uppgick andelen till och för män till . Totalt sett var andelen under , vilket innebär att även har upp- fyllt det nationella målet om att andelen ska ligga . Diagram 2.7 Andelen kvinnor och män i åldern som har mindre är gymnasieutbildning och som inte deltar i någon form av utbildning Även inom EU totalt sett har andelen minskat påtagligt , dock från en högre nivå. För kvinnor har nivån 2015 minskat till och för män till vilket innebär att unga kvinnor uppfyller målet att andelen ska ligga , men unga män gör det inte. Genomsnittet för EU28-län- derna för båda könen landade på . Andel 30–34-åringar med eftergymnasial ut- bildning uppfyller även det andra utbildnings- målet om att andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till (se diagram 2.8). Diagram 2.8 Andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning uppgick andelen till för kvinnor och till för män. Till- sammans uppgick andelen till . Det innebär att totalt sett även överträffar det nationella målet att andelen ska ligga mellan . Andelen med eftergymnasial utbildning har ökat stadigt för såväl kvinnor som män men har ökningstakten avtagit för männen och övergått i en viss minskning för kvinnor. som har studerats har andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning varit betydligt lägre i EU som helhet än i . Andelen har dock ökat även i EU och kvinnorna har nått över målet på . Männen ligger dock fortfa- rande under målet. För dem uppgick an- delen till . Elever utan godtagbar baskompetens De senaste PISA-undersökningarna av 15-åring- ars läsförståelse, förmågor i matematik och na- turvetenskap visar att inte klarar målet om att andelen 15-åringar på den lägsta förmå- genivån ska understiga . Andelen med mycket låga resultat i läsförståelse, matematik och naturvetenskap har i stället ökat kontinuer- ligt . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.9 Andelen lågpresterande 15-åringar i läs- Diagram 2.10 Andelen lågpresterande 15-åringar i mate- Källa: PISA-undersökning. Anm.: Den vertikala axeln är bruten. Källa: PISA-undersökning. I läsförståelse har andelen 15-åringar på den allra lägsta prestationsnivån stadigt ökat sedan den första mätningen 2000 och har legat över rikt- märket på högst ända sedan mät- ningen 2009 (se diagram 2.9). Detta gäller i första hand för 15-åriga pojkar för vilka denna andel uppgick till 2012 och därmed kraftigt översteg riktmärket. För pojkarna var andelen på den lägsta nivån mer än dubbelt så stor som flickornas, som låg på 2012, dvs. strax under riktmärket på . Men utvecklingen sedan den första PISA-mät- ningen 2000 visar att andelen 15-åringar på den lägsta läsförståelsenivån ökar för båda könen. Inom EU totalt sett ökade andelen något . Därefter har den minskat och ligger nu under nivå. Samma negativa utveckling gäller även 15- åringars prestationer i matematik (se Andelen 15-åringar på den lägsta prestationsnivån i matematik har ökat och ligger över riktmärket på högst . Utvecklingen gäller såväl flickor som pojkar och vid senaste PISA-undersökningen uppgick flickornas andel till och pojkarnas andel till . Inom EU totalt sett har andelen minskat och ligger nu klart under nivån i . Även 15-åringars prestationer i natur- vetenskap har försämrats (se diagram 2.11). Andelen elever på den lägsta prestationsnivån i naturvetenskap har ökat kontinuerligt sedan mätningen 2006. Bland pojkar var andelen låg- presterande i den senaste mät- ningen 2012 och bland flickor var motsvarande andel på . Diagram 2.11 Andelen lågpresterande 15-åringar i naturve- Anm.: Den vertikala axeln är bruten. Källa: PISA-undersökning. Inom EU totalt sett har andelen lågpresterande i naturvetenskap minskat. Nivån ligger i senaste mätningen klart under nivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till alla tre undersökta kunskapsområdena så ligger klart över riktmärket på 15 pro- cent och utvecklingen har gått åt fel håll. Även i EU totalt sett ligger andelen lågpresterande elever fortfarande över riktmärket i samtliga ämnen men där har utvecklingen gått åt rätt håll. Andel barn i förskola uppfyller målet om att andel barn i för- skola ska uppgå till för såväl flickor som pojkar (se diagram 2.12). Diagram 2.12 Andelen barn som går i förskolan bland de som är i åldern och upp till skolstartsåldern Anm.: Den vertikala axeln är bruten. I uppgick andelen flickor i förskola till och andelen pojkar till 2014. Genomsnittet för EU-länderna uppgick till för såväl flickor som för pojkar. Andelarna har ökat under en lång följd av år i såväl som EU totalt sett. Ökningstakten har dock varit snabbare i EU än i . Vuxnas deltagande i utbildning Andelen personer i åldern 25–som deltar i någon form av utbildning har stigit kraftigt i som den i stort sett stått stilla i EU som helhet (se diagram 2.13). Bland svenska kvinnor ökade den genomsnittliga nivån till 2015. Bland män var motsvarande andel . Deltagande i utbildning ligger för såväl kvinnor som män klart över riktmärket på . I som helhet ligger nivåerna en bra bit under riktmärket. För kvinnor uppgår där andelen till och för män uppgår den till . Diagram 2.13 Andelen personer i åldern som deltar i någon form av utbildning Andel sysselsatta efter examen uppfyller målet om att ska vara sysselsatta efter examen (se diagram 2.14). Det gäller för både män och kvin- nor. Diagram 2.14 Andelen sysselsatta efter gymnasial eller eftergymnasial examen Anm.: Den vertikala axeln är bruten. Andelen sysselsatta efter avslutade studier på gymnasial och eftergymnasial nivå uppgick i bland kvinnor och till bland män, vilket väl överträffar målet på . Genomsnittet för EU28 var totalt sett. För kvinnor uppgick andelen till och för män till . följde utvecklingen i och övriga EU varandra väl om än på olika ni- våer. Under den därefter följande återhämt- ningen efter finanskrisen har utvecklingen gått åt olika håll med en trendmässig ökning av syssel- sättningsgraden i som syssel- sättningsgraden fram till har minskat i EU som helhet. Ett arbete pågår inom med att ta fram statistik som belyser riktmärkena för inter- nationell rörlighet. Det har ännu inte publicerats några indikatorer. De indikatorer som i ovanstående avsnitt an- vänds för att bedöma om är en fram- stående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet visar en blandad bild. Den svenska utbildningen och forskningen har många styrkor. Vi har under en lång följd av år haft en kontinuerligt stigande utbildningsnivå i befolkningen. Andelen högutbildade har ökat mer i än vad den har gjort inom som helhet. har andelen vuxna, i syn- nerhet kvinnor, som deltar i någon form av ut- bildning ökat kraftigt i . I EU som helhet har andelen stått i stort sett stilla. Andelen hög- utbildade i är nu näst högst inom hela EU. Som redovisades i budgetpropositionen återspeglas detta också i direkta mätningar av de vuxnas kompetens och kunskapsnivå som gjort i där allmänt sett uppnådde goda resultat. överväger att delta i nästa PIAAC-omgång som är planerad till 2022. Ett svenskt deltagande skulle innebära tillgång till uppgifter om hur kompetensen och kunskaperna i den vuxna be- folkningen utvecklats . Sysselsättningsgraden efter avslutad utbild- ning är hög och dessutom stigande i och till skillnad från EU totalt sett är det ingen skill- nad mellan kvinnor och män i sysselsättnings- grad efter avslutad utbildning. I är det också en större andel barn som går i förskolan jämfört med genomsnittet i EU-länderna, även om många andra länder är på god väg att komma i kapp oss. har också en betydligt större andel 20–29-åringar som studerar än vad EU och totalt sett har, men även här har flera medlemsländer börjat komma i kapp .