prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — I samband med bildandet av , , gick uppdraget över till den nya myndigheten. Myndigheterna har bl.a. planerat och genom- fört utbildningar, tagit fram en vägledning som vänder sig till kommuner som stöd vid upp- handling av omsorgs- och stödinsatser till perso- ner med funktionsnedsättning. De har även kartlagt och inventerat problem när det gäller upphandling av välfärdsteknik och hjälpmedel. har utbildningen genomförts för 263 tjänstemän och politiker från 21 kommuner och har omfattat hela inköpsprocessen, inkl. framtagande av mål, behovs- och marknads- analys, innovationsvänlig upphandling samt hur kvalitetskrav kan ställas på tjänsterna äldre- omsorg samt vård och stöd för personer med funktionsnedsättning. Utbildningen har även omfattat anbudsutvärdering, avtalsuppföljning 13 Bytt namn till IBIC – Individens behov i centrum, se sidan 11. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och utvärdering av mätbara mål. Enligt upp- handlingsmyndighetens slutredovisning som lämnades är av dem som deltagit i utbildningen nöjda i hög eller mycket hög grad. Arbetet inom ramen för 2020- strategin 14 fortgår. Ett av målen för strategin är att främja social delaktighet, framför allt genom fattigdomsminskning. beslutade regeringen om nationella reformprogram . Det presenteras i en årlig rapport till . Rapporten beskriver utvecklingen mot de nationella mål som satt upp för att bidra till de EU- gemensamma målen i 2020-strategin. I årets rapport framgår att andelen kvinnor och män 20–som är utanför arbetskraften fortsätter att minska. var utanför arbetskraften – bland kvinnor 14,5 pro- cent och bland män . Detta är en minskning med ca 92 000 personer . Antalet kvinnor minskade med 65 000 och anta- let män med män 27 000. Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Fund for European Aid to the Most Deprived, (FEAD) ska främja social sam- manhållning, förbättra social delaktighet och därmed bidra till målet att utrota fattigdomen i unionen och är ett komplement till Europeiska socialfonden. EU 2020-strategins mål är att an- talet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska minska med minst 20 miljoner. Fonden i omfattar ca –2020. Målgruppen för insatserna i är socialt och ekonomiskt utsatta EU/EES-medborgare som vistas tillfälligt i , dvs. 14 EU har fem överordnade mål för sysselsättning, innovation, utbildning, social sammanhållning, energi och klimat. Enligt strategin ska de uppnås . Varje medlemsland har antagit egna nationella mål för respektive område. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsländerna ska bidra till ett lyckat resultat. Rådet för i (Svenska ) är förvaltande myndighet för det svenska programmet. Fem projekt har fått medel för perioden –2018 och de har påbörjat sitt arbete. Utsatta EU/EES-medborgare som vistas tillfälligt i Den nationella samordnaren för utsatta EU/EES-medborgare lämnade sin slutredovis- ning till . uppskattades antalet utsatta EU- och EES-medborgare till ca 4 700 och i gruppen bedömdes att det fanns mellan 70–100 barn.15 Samordnaren framhöll ett fortsatt behov av samordning och att den bör ingå i den befintliga samhällsstrukturen. Regeringen har därför givit i i uppdrag att samordna arbetet –2017 och har fått i uppdrag att utveckla stödet för i mötet med EU/EES- medborgare som vistas tillfälligt i och som saknar uppehållsrätt. har ingått ett samarbetsavtal med . Avtalet omfattar tre samarbets- områden; barnrätt, jämställdhet samt sociala frågor i bred bemärkelse. Avtalet syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mellan län- derna och underlätta samarbete mellan frivillig- organisationer i respektive land. undertecknades ett liknande samarbetsavtal med . Avtalet innebär samarbete inom följande fem områden: jäm- ställdhet, social välfärd och social trygghet, barns rättigheter, äldreomsorg samt funktionshinder- frågor. Rättigheter för äldre inom FN-systemet Arbetet med att utvärdera den globala hand- lingsplanen Plan of Action on Ageing (MIPAA) som lyfter fram äldres rättigheter pågår . Flera myndigheter och representanter för pensionärsorganisation- erna deltar i arbetet med att beskriva nationella satsningar som har målsättningen att äldre kvin- nor och män ska kunna leva ett aktivt liv och ha 15 Framtid sökes- slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare 2016:6. inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, be- mötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. En samlad rapport kommer att lämnas till UNECE . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att kvinnor har större risk än män att leva som ensamstående under en följd av år i hög ålder. Det innebär en större risk för ekonomisk utsatt- het och en större risk att i hög grad få förlita sig på hjälp från samhällets äldreomsorg.18 7.5Resultatredovisning - Omsorgen om äldre är det tredje bästa landet i världen att åldras i, efter och , enligt den senaste Global digt blir befolkningen i allt äldre och har en av världens äldsta befolk- ningar. Ökningen av antalet personer kommer att bli allt kraftigare . Enligt SCB:s befolkningspro- gnos kommer det att finnas 150 000 fler kvinnor och 170 000 fler män som är . väntas antalet personer med demenssjukdom öka med . var medellivslängden för kvinnor och för män . Medellivs- längden skiljer sig inte bara mellan kvinnor och män, det finns också geografiska skillnader. Längst medellivslängd har man i och kortast i . Skillnaden i medellivslängd mellan dessa kommuner är för kvinnor och för män. har den största andelen av befolkningen som är . Där är , medan den andelen är i . Att skillnaderna i andelen äldre är stora mellan olika delar av landet innebär även att behoven av äldreomsorg är olika stora. Kvinnors återstående medellivslängd vid har ökat och männens . I och med män- nens ökande medellivslängd är det fler par som når hög ålder tillsammans och då hjälper varandra i hushållet. Den skillnad i förväntad medellivslängd som ändå kvarstår medför dock 7.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I årets resultatredovisning används ett antal nya resultatindikatorer. Ett skäl till förändringen jämfört med föregående år är att de nya indika- torerna bedöms vara mer relevanta för att följa och bedöma utvecklingen av måluppfyllelse än de som tidigare använts. Ett annat skäl är att det finns förbättrad tillgång till data jämfört med tidigare. Vissa bakgrundsindikatorer kvarstår och är därmed jämförbara med föregående år. Följande bakgrunds- och resultatindikatorer används för att exemplifiera och följa utveckling- en inom äldreområdet för kvinnor och män: −återstående medellivslängd vid 65 år −andel av befolkningen och antal personer som får offentligt finansierad omsorg −andel av befolkningen och antal personer med insatsen hemtjänst −andel av befolkningen och antal personer boende i särskilda boende- former −bemötande, förtroende och trygghet i hem- tjänsten −bemötande, förtroende och trygghet i sär- skilt boende −riskförebyggande åtgärder i särskilt boende −olämpliga läkemedel, personer (särskilt boende och/eller hemtjänst) 16 Global har utvecklats av organisationen International och baseras på uppgifter från United Nations Department of Economic and Social Affairs, , World Health 18 Behovsbarometern, 2011, sid 7. Vård och omsorg för 17 Demenssjukdomarnas samhällskostnader 2012, äldre Lägesrapport , 2016, sid 11. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunernas sammanlagda kostnader för vård och omsorg om äldre var 2015. Den största delen, , avsåg vård och omsorg i särskilt boende. Kost- naderna för vård och omsorg om äldre i ordinärt boende uppgick till 2015. Kostnaderna har ökat med jämfört med . Tabell 7.2 Kommunens kostnader för vård och omsorg om Vård och omsorg i ordinärt Vård och omsorg i särskilt Källa: , Statistikdatabasen och lands- tingens verksamhetsindelade bokslut , Rikstotal, RS för kommuner. Positiv utveckling av personalens kompetens Kompetensnivån bland dem som arbetar inom äldreomsorgen har höjts visar utvärderingen av Omvårdnadslyftet. 19 Flera kommuner menar att satsningen har varit positiv eftersom man kunde genomföra en mer omfattande kompetenshöj- ning och inkludera fler medarbetare än vad eko- nomin annars tillåter. bedöm- ning är att utvecklingen av kvalificerad personal inom äldreomsorg går åt rätt håll.20 Satsningen på att öka kunskap och kompetens inom äldreomsorgen fortsätter . Soci- alstyrelsen har regeringens uppdrag att fördela medel för kompetenssatsning riktad till bas- personal inom äldreomsorgen och baspersonal inom funktionshindersområdet. 19 Omvårdnadslyftet var en kompetenssatsning inom äldre- och funktionshinderomsorgen 2011–2014. På regeringens uppdrag fördelade som ett prestationsbaserat statsbidrag till kommuner. 20 Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , . ge kommunerna stöd att fortsätta och utveckla kompetenssatsningar till baspersonal inom äldre- omsorgen och funktionshindersområdet. Sats- ningen ska bl.a. bidra till en ökad kunskap och medvetenhet om myndighetsutövning, särskilt ur ett jämliks- och jämställdhetsperspektiv. hade 279 kommuner ansökt om medel motsvarande . Upp- draget ska redovisas senast den 30 juni 2017.21 Tillsynen visar på fortsatt kompetensbrist Trots den positiva utveckling av kompetens som uppmärksammat kvarstår brister i personalens kompetens. Inspektionen för vård och omsorg () har noterat att en stor del av bristerna i utförande inom äldre- omsorgen beror på kompetensbrist. Detta hör delvis samman med att många äldre har komplexa behov av både hälso- och sjukvårdsin- satser och socialtjänstinsatser, vilket ställer större krav på kompetens hos personalen. pekade också i sin tillsyns- rapport på att många brister kunde kopplas till personalkontinuitet och tillgång till rätt kompe- tens. Särskild drabbade bedömdes de patienter eller brukare vara som tillhörde en riskgrupp, ex- empelvis mest sjuka äldre.22 IVO:s granskning visar att brister i personalens kompetens bl.a. har lett till an- vändning av tvångsåtgärder såsom inlåsning utan lagligt stöd, brister i handläggning och doku- mentation samt brister i planering av vård och omsorg. Det finns också exempel när det har visat sig att hela eller delar av arbetsgrupper har saknat tillräcklig kompetens om exempelvis personer med demenssjukdom.23 Stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom Regeringen gav 2015 i uppdrag att sprida kunskap om att förebygga och undvika 21 Uppdrag att utforma en kunskapssatsning för baspersonal i verksamheter inom äldreomsorgen och funktionshindersområdet, dnr. S2015/08191/FST samt uppgift från . 22 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2015). 23 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2016). tvångs- och begränsningsåtgärder inom vård och omsorg för personer med demenssjukdom. har olika former av kunskapsstöd samlats på Kunskapsguiden, under temat tvång och begränsningar. Kunskapsunderlagen kom- mer från flera myndigheter.24 Kvalitetsregistret25 BPSD (beteendemässiga och psykologiska symptom vid demenssjuk- dom) arbetar för en fortsatt spridning till fler enheter i kommunerna. Det är nu ett fåtal kom- muner som inte har någon enhet ansluten till registret. Registret bidrar till utveckling av bättre kvalitet och en minskning av beteendemässiga och psykologiska störningar. Svenska demensre- gistret (SweDem) har utvidgats för att också de särskilda boenden där personer med demens- sjukdom bor ska använda kvalitetsregistret så att den dagliga vården och omsorgen kan följas upp och utvärderas. Svenskt demenscentrum har fortsatt utveckla utbildningar och studiematerial för att förebygga och undvika tvång och begränsningar. De följer också löpande upp statistik över genomförda utbildningar. Fler än 85 000 personer har ge- nomgått webbutbildningen Demens ABC som riktar sig främst till personal inom vård- och omsorg motiverar personalen att tänka och ar- beta personcentrerat. Demenssjukdom medför betydande konse- kvenser, både för de individer som drabbas, deras anhöriga och för samhället som helhet. Social- styrelsen har därför fått i uppdrag att ta fram underlag till en strategi för det fortsatta arbetet inom demensområdet som presenteras 2017. Underlaget ska även ligga till grund för en plan för prioriterade insatser inom området för peri- oden . har bedrivit utvecklingsarbete för att skapa förutsättningar att ta fram köns- uppdelad statistik. kommer att kunna ta fram könsuppdelad statistik vad gäller 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 beslutade ärenden för alla stora ärendekatego- rier/ärendeslag som gäller fysiska personer. kritiserar brist på tillsyn har Inspektionen för vård och om- sorg () utrett och fattat beslut i knappt 600 klagomålsärenden rörande verksamheter inom äldreomsorgen. I ungefär vart fjärde ärende har riktat kritik. De flesta av ärendena avser omsorg och omvårdnad. har också fattat beslut i 594 lex Sarah-ärenden och 303 lex Maria-ärenden. Nästan hälften av anmälningarna enligt lex handlar om olika former av brister i utförandet av insatserna. Anmälningarna enligt lex handlar ofta om brister i läkemedelshantering eller fallskador. har med stöd av social- tjänstlagen utfärdat förelägganden om åtgärder mot 10 verksamheter efter att verksamheterna inte åtgärdat de brister som påtalats. Dessa ären- den har i huvudsak handlat om att äldre kvinnor och män har lämnats utan tillsyn av personal under kortare eller , framför allt i särskilda boenden för personer med demenssjukdom. lyfter också fram exempel på hur sam- verkan mellan olika vårdgivare och huvudmän brister inom äldreomsorgen. Det kan t.ex. handla om att information om den enskildas läkemedelsbehandling inte når fram till ansvarig hälso- och sjukvårdspersonal på personens sär- skilda boende.26 Riskförebyggande vård och omsorg i särskilt boende En ny resultatindikator visar sammantaget åt- gärder vid risk för fall, undernäring, trycksår och nedsatt munhälsa för personer som bor på särskilt boende. Andelen kvinnor i särskilt boende som be- dömts ha risk för ett eller flera av områdena och får minst en åtgärd per riskområde är och andelen män . Av de personer i särskilt boende som bedömts ha risk för ett eller flera av områdena så får av kvinnorna och av männen minst en åtgärd per riskområde. Det innebär att nästan hälften av de 24Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , s. 36. 25Kvalitetsregistret drivs av professionerna inom området. BPSD registret har utvecklats av minnes kliniken vid UMAS som också utbildar instruktörer och samordnar verksamheten. 26 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2016). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 boende inte får någon förebyggande åtgärd inom ett område som bedömts som ett riskområde för individen. Att dessa uppgifter är synliggjorda är ett resultat av användandet av kvalitetsregistret . är ett kvalitetsregister för vård och omsorg och är tillgängligt via web- ben där varje person som, eller äldre och har kontakt med vård eller omsorg, registreras vad gäller riskbedömning, vidtagna åtgärder och resultat inom områdena fall, undernäring, tryck- sår, munhälsa och blåsdysfunktion. I det särskilda boendet finns tillgång till vård- och omsorgspersonal dygnet runt. Ett bra sam- arbete mellan omsorgspersonal och legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal är en förutsättning för en trygg och säker vård och omsorg på det särskilda boendet, enligt be- dömning.27 Antalet fallolyckor bland äldre har ökat de sen- aste tio åren. dör nära fjorton pers- oner som är eller äldre till följd av en fall- olycka, och nära 600 personer skadar sig så all- varligt att de söker vård. Av dem som drabbas av fallolyckor är två tredjedelar kvinnor.28 Äldre personer skadar sig oftast i bostaden, på särskilt boende eller på sjukhus. fallolyckor är den största riskfaktorn för ytterligare fall- olyckor.29 Variationen är stor mellan kommunerna. Lägst antal fallolyckor har med 30 personer som drabbats per 1000 invånare, medan har högst antal fallolyckor där 86 personer av 1000 invånare drabbats.30 Med målsättningen att halvera antalet fall- olyckor uppdrog regeringen till Social- styrelsen att ta fram en utbildning om fallpre- vention riktad till verksamheter inom hälso- och sjukvård och verksamheter inom social omsorg. Vidare ska i dialog med Kommuner och Landsting genomföra en ut- bildningssatsning riktad till äldre om hur äldre själva kan skydda sig mot fallolyckor. 27Vård och omsorg om äldre. Jämförelser mellan kommuner och län (, 2016). 29Balansera rätt: Faktaunderlag om fall och fallrelaterade skador bland äldre personer (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap). 30Öppna jämförelser 2015, Vård och omsorg om äldre (). styrelsens delrapport presenterades den modellen för webbutbildning riktad till pro- fessionen. Den del av utbildningssatsningen som är riktad till äldre slutredovisas . Upp- draget ska slutredovisas . Andelen äldre inom som ordinerats läkemedel som kan anses som olämpliga för äldre fortsätter att minska . Det är fler kvinnor än män som ordineras olämpliga läkemedel i gruppen . Andelen för kvinnor är och för män är . I behandling med dessa läkemedel i särskilda boenden är andelen lägre för kvinnor. Där är andelen för kvinnor och för män. Ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) För att förtydliga kommunernas ansvar när det gäller tillgång till personal i särskilda boenden för äldre har regeringen beslutat om en ny bestämm- else i socialtjänstförordningen. Den innebär att det utifrån den enskildes aktuella behov ska finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende be- höver stöd och hjälp. Den boende ska ges det stöd och den hjälp som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet och hälsa. Ändringen i för- ordningen trädde i kraft . Fler nöjda med hemtjänst och äldreboenden De flesta äldre är fortsatt nöjda med både hem- tjänst och särskilt boende och ger generellt goda omdömen om äldreomsorgen i sin helhet. För- ändringarna mellan olika år är små. En överväg- ande majoritet, , är nöjda med hem- tjänsten. Kvinnor har svarat något mer positivt, men skillnaden är marginell. På äldreboendena är nöjda med boendet. Även här är kvinnorna något mer positiva. De tycker att personalen utför arbetsuppgifterna på ett bra sätt. Andelen som svarade att utförandet är mycket bra har ökat . Det finns dock stora skillnader mellan kommunerna. 31 Öppna jämförelser 2015 (). Nöjdheten med i sin helhet vari- erar mellan olika kommuner från 70 till 99 pro- cent. Nöjdheten med mat och måltidsmiljö i särskilt boende varierar mellan olika kommuner från . Bemötande i hemtjänst och särskilt boende En sammanvägd indikator används för att få en mer djupgående bild av hur de äldre upplever olika aspekter av äldreomsorgen. Det gäller be- mötande, förtroende och trygghet. Indikatorn visar andelen som svarat genomgående positivt på tre frågor som gäller om personalen alltid bemöter dem på ett bra sätt, att det känns tryggt att bo hemma med hemtjänst alternativt på äldreboendet samt att de känner förtroende för personalen. Svaren på dessa frågor visar en annan och mer komplex bild än det mer övergripande, positiva omdömet om äldreomsorgen i sin helhet. För 2015 svarade av kvinnor- na och av männen genomgående positivt på de tre frågorna. Inom särskilda bo- enden var det av kvinnorna och av männen som svarade positivt på frå- gorna. Indikatorn är ny och därför kan ingen tidsserie redovisas. Svårt att påverka och brister i personalkontinuitet Det finns brister i personalkontinuiteten i hem- tjänsten. I genomsnitt mötte äldre med hem- tjänst 15 olika personer från . Spridningen mellan kommunerna varierar mellan 7 och 23 personer. De äldre uppfattar detta som ett problem och upplever att ny personal inte verkar få tillräcklig information i förväg om vilka tjänster de ska utföra, framkommer i brukarundersökningen bland äldre.32 Även Inspektionen för vård och omsorgs () tillsyn visar att äldre kvinnor och män har begränsade möjligheter att påverka hur insats- erna inom område utförs. Till- synen visar att det ofta brister när det gäller kommunernas och verksamheternas planering och genomförande av beviljade insatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till följd att enskildas möjligheter att påverka hur och när insatserna utförs begränsas väsentligt.33 Fler kvinnor än män upplever otrygghet i äldre- omsorgen Av de som har hemtjänstinsatser är ensamboende. Betydligt fler kvinnor än män är ensamboende – kvinnor jäm- fört med män. De ensam- boende känner sig mindre trygga med stödet från , upplever i mindre utsträckning att de kan påverka när och hur insatserna utförs, är inte lika nöjda med utförandet och har sämre upplevelser av personalens bemötande. Det inne- bär att dessa problem drabbar kvinnor i högre grad än män. Ungefär hälften av kvinnorna med hemtjänst och två av tre kvinnor på äldreboendena uppgav att de har lätta eller svåra besvär av ängslan, oro eller ångest. Fler kvinnor än män, det skiljer 6–, har besvär av ängslan, oro eller ångest.35 Ökad bemanning för trygghet och kvalitet I syfte att skapa ökad trygghet och kvalitet för den enskilde inom äldreomsorgen gav regeringen i uppdrag att fördela medel till kommunerna för ökad bemanning. Alla kommuner utom en deltog i satsningen och (av 995 miljoner) betalades ut. hade 274 kommuner rekvirerat totalt . Medlen får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkate- gori som arbetar nära de äldre. Personalen för- väntas ha adekvat utbildning eller erbjudas intro- duktion, handledning och utbildning. Avsikten är att ska betalas ut för ändamålet 2016-2018, förutsatt att beviljar medel. ska redovisa en uppföljning av satsningen . gav regeringen i uppdrag att följa upp styrning, utformning och arbetssätt avseende regeringens satsning på en 32 Öppna jämförelser 2015. Vård och omsorg om äldre. Jämförelser mellan kommuner och län. Kommuner och Landsting och 2016, s. 27. 33 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2016). 34Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2015, 2016. 35Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2015, 2016. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ökad bemanning inom äldreomsorgen. En del- rapport ska lämnas till Regeringen . Behovsinriktat och systematiskt arbetssätt har genom olika rege- ringsuppdrag arbetat både med utveckling och med stöd till implementering av en modell, ÄBIC (äldres behov i centrum), som stödjer ett behovsinriktat och systematiskt arbetssätt och ger möjlighet till strukturerad dokumentation. Arbetssättet syftar till att ge individen hjälp och stöd med utgångspunkt från personens individu- ella behov och inte från utbudet av existerande insatser. Mer än 900 personer har gått Social- styrelsens processledarutbildning för att införa och tillämpa modellen. hade 98 kommuner påbörjat införandet av modellen ÄBIC och ytterligare 68 kommuner planerar att påbörja införandet 2016.36 ÄBIC har även ut- vecklats till att fungera för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och har bytt namn till Individens Behov I Centrum (IBIC). Modellen innebär att doku- mentationen anpassas till det som är frågeställ- ningen i individens ansökan eller begäran. Det möjliggör en kortare utredning med begränsad mängd information och därmed en form av för- enklad biståndsbedömning jämfört med tradi- tionellt arbetssätt. Arbetssättet ger även bättre möjlighet att följa upp resultatet för individen. Enligt SCBs befolkningsstatistik ökar antalet äldre personer kraftigt medan antalet personer ökar svagt. Andelen kvinnor i åldersgruppen som har offentligt finansierad äldreomsorg har minskat med . Bland män i denna ålders- grupp har motsvarande andel minskat med drygt en procentenhet.