prop · H303195d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Följande remissinstanser har yttrat sig: riksbank, , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Dom- stolsverket, , , Migrations- verket, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), , , (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Försäkrings- kassan, , Myndigheten för delaktighet (MFD), , , , Ekonomistyrnings- verket (ESV), , , , , vid , vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , , Kemikalie- inspektionen (KEMI), (), , (), , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, Konkurrens- verket, Verket för innovationssystem (), , , , , (), , Arbetsdom- stolen, , , , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , läns landsting, , , Västra , , i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i , Kommuner och Landsting (SKL), SKL Kommentus, Svenskt Vatten, i (LO), Akademikers (), Tjänste- männens (), , Företagarförbundet Fria Företagare, , , (), , , , Byggindustrier, (), Teknikföretagen, , advokat- samfund, Offentliga Inköpare (), Offentliga Leverantörer, SIS – , DHR – samhälle utan rörelsehinder och Famna – för idéburen vård och social omsorg. Yttrande har även inkommit från (), Handikappförbunden, Coompanion , Syn- skadades (), Vision, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, Trä- och Möbelföretagen (TMF), kyrkliga , IT- och telekomföretagen, Svensk kollektivtrafik , , Bemanningsföretagen, Socialt och LP-verksamheten, , Upphandlingssamverkan i län (UPPSAM), Svenska Teknik& Designföretagen, Återvinningsindustrierna (ÅI), Advokatfirman , Swedish Medtech, Arkitekter, för offentlig upphandling Silf Competence, , Elektriska Installa- törsorganisationen (EIO), , Peak Procurement i , (), Säkerhetsföretagen, Byggherrarna, , VVS Före- tagen, , , HSB Omsorg, Stiftelsen , Foyen advokatfirma , , Kvinno- och () och Advokatfirman . Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: Kriminalvården, (), kommun, kommun, kommun, Kumla kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Kommun, , , Regionala kollektivtrafikmyndigheten , Samverkansorganet i Väster- bottens län, (), PostNord, och . Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet En lag om upphandling av koncessioner (SOU 2014:69) Följande remissinstanser har yttrat sig: Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , Myndigheten för delaktighet (MFD), , , , Ekonomi- styrningsverket (ESV), , , , vid , , Kemikalieinspektionen (KEMI), meteoro- logiska och hydrologiska institut (), , (), , , Transport- styrelsen, Trafikanalys, , Verket för innovationssystem (), , , , Arbetsförmedlingen, Diskrimineringsombuds- mannen (DO), , , , , , , kommun, kommun, , Kommun, kommun, läns landsting, , , Västra , i Väster- län, Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Kommuner och Landsting (SKL), Lands- organisationen i (LO), Akademikers Centralorgani- sation (), (), , , , , , Byggindustrier, Teknikföretagen, törerna, , Offentliga Inköpare (). Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: (), , , kommun, kommun, kommun, Kumla kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , , Regionala kollektivtrafikmyndigheten , Samverkansorganet i län, SKL Kommentus, Svenskt Vatten, (), PostNord, , Svensk Kollektivtrafik, Famna – för idéburen vård och social omsorg och . Yttrande har även inkommit från: Advokatfirman , och . Sammanfattning av delbetänkandet Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78) Upphandling inom den offentliga sektorn omsätter . Genom att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor om att det arbete som avses i upphandlingen ska utföras i enlighet med arbetsrättsliga lagar och kollektivavtal kan den offentliga upphandlingen bidra till att de som arbetar i uppdrag som finansieras med offentliga medel gör det med skäliga arbetsvillkor. Betänkandet innehåller författningsförslag som syftar till att uppfylla de skyldigheter och utnyttja de möjligheter som upphandlingsdirektiv1 ger i fråga om att ställa villkor enligt kollektivavtal i offentlig upphandling. Utredningen konstaterar att det är möjligt att införa bestämmelser om att villkor enligt kollektivavtal ska ställas i offentlig upphandling men att det är komplicerat med hänsyn till den svenska arbets- marknadsmodellen. Upphandlingslagstiftningen ställer krav på bl.a. öppenhet och förutsebarhet medan svenska kollektivavtal, som huvudsakligen reglerar vad som gäller på svensk arbetsmarknad, normalt sett inte är allmänt tillgängliga för andra än de avtalsslutande parterna själva och deras medlemmar. Utredningen konstaterar att dessa båda system är svåra att förena. Utgångspunkten i de förslag som lämnas i betänkandet har dock varit att de förhållanden som råder på svensk arbetsmarknad i så hög utsträckning som möjligt ska respekteras som de skyldigheter som följer av upphandlings- regelverket iakttas. När det gäller upphandlingsdirektiv och de regler som avser miljö-, sociala- och arbetsrättsliga hänsyn och skyldigheter konstaterar utredningen att dessa utgör en vidareutveckling av det rättsläge som följer av direktiv och den praxis som utvecklats av EU- domstolen. De nya direktiven innebär enligt utredningen en skyldighet för medlemsstaterna att se till att miljö-, sociala- och arbetsrättsliga skyldigheter beaktas vid offentlig upp- handling. Det konstateras också att de nya direktiven innebär en utvidgning av vad som omfattas av det så kallade kontraktsföre- målet i jämförelse med tidigare direktiv. I betänkandet föreslås att bestämmelser som gäller villkor enligt kollektivavtal ska benämnas särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor och regleras i bestämmelserna om särskilda kontraktsvillkor. De förslag som lämnas avser att gälla för samtliga tre upphandlingslagar och kompletterar lagförslagen i lagrådsremissen Nytt regelverk om upphandling som beslutades . I betänkandet anges att syftet med att ställa arbetsrättsliga kontraktsvillkor är att säkerställa att den leverantör som vinner anbudet ska erbjuda sina arbetstagare skäliga anställningsvillkor och att 1 och rådets direktiv /24/EU om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet), direktiv /25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG (LUF-direktivet), samt direktiv 2014/23/EU om tilldelning av koncessioner (LUK-direktivet). konkurrens inte ska ske med undermåliga anställningsvillkor. De förslag som lämnas utgår ifrån detta syfte och de grundläggande EU- rättsliga principer som tillämpas vid offentlig upphandling, dvs. principerna om likabehandling, icke-diskriminering, öppenhet, proportionalitet och principen om ömsesidigt erkännande. Utredningen föreslår att det ska vara obligatoriskt för upphandlande myndigheter att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor i de fall där det är behövligt med hänsyn till den bransch som upphandlingen avser och övriga omständigheter som kan medföra risk för oskäliga arbetsvillkor. Den upphandlande myndigheten får även i andra fall ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor. Vid bedömningen av om det är behövligt att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor bör beaktas om upphandlingen avser varor, tjänster eller byggentreprenader. Utredningen konstaterar att det alltjämt främst är aktuellt att ställa särskilda arbetsrättsliga kontrakts- villkor i upphandlingar som rör tjänster, vid upphandlingar som rör blandade kontrakt med inslag av både tjänste- och varuupphandling och i varuupphandling där varan ännu inte tillverkats. Vidare ska beaktas om upphandlingen avser en bransch där det föreligger risk för anställnings- och arbetsrättsliga förhållanden som avviker från en godtagbar nivå. I betänkandet föreslås vidare att det, i de fall det är obligatoriskt för den upphandlande myndigheten att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor, ska vara obligatoriskt att ställa villkor avseende lön, semester och arbetstid. Utredningen föreslår att de upphandlande myndigheterna därutöver själva får bestämma om ytterligare villkor ska anges samt vilka villkor som då anges. Sådana villkor kan t.ex. gälla annan ledighet än semester, försäkringar, tjänstepension eller andra villkor för arbetet. Villkoren ska anges uttryckligen. Det är i allmänhet inte tillräckligt att hänvisa till kollektivavtal så länge det inte är allmänt tillgängligt. De särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkoren ska bestämmas enligt den lägsta nivå som följer av lag. I de fall villkoren i ett centralt kollektivavtal är förmånligare för arbetstagarna än vad som följer av lag föreslår utredningen att kontraktsvillkoren ska motsvara den lägsta nivå som gäller enligt detta centrala kollektivavtal. Den lägsta nivån måste anses tillräcklig för att säkerställa skäliga anställnings- villkor och för att förhindra konkurrens med undermåliga anställningsvillkor. Med hänsyn till syftet med lagstiftningen framstår det således inte som motiverat att införa ett obligatoriskt krav om villkor på en högre nivå. För villkor som omfattas av den så kallade hårda kärnan i utstationeringslagen föreslås att nivån ska bestämmas enligt den miniminivå som anges enligt den lagen, även när villkoren inte specifikt gäller leverantörer med utstationerad arbetskraft. Möjligheten att ställa villkor för leverantörer som utför arbete i en upphandling med hjälp av utstationerad arbetskraft begränsas av lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, utstationeringslagen. För dessa leverantörer kan endast villkor ställas som omfattas av utstationeringslagens så kallade hårda kärna, bland annat lön, arbetstid och semester. Därtill ska villkoren begränsas till den lägsta nivå som gäller enligt lag eller centrala kollektivavtal i enlighet med Utredningen föreslår att särskilda kontraktsvillkor ska anges för utstationerade arbetstagare. Mot bakgrund av att den svenska arbetsmarknadsmodellen så långt som möjligt inte bör påverkas av förslaget föreslår utredningen vidare att en leverantör alltid ska ha möjlighet att som alternativ till de angivna kontraktsvillkoren, fullgöra kontraktet enligt motsvarande villkor i ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. Detta bör därför uttryckligen anges som ett särskilt kontraktsvillkor av den upphandlande myndigheten. I de fall där det inte är uppenbart obehövligt ska myndigheten också ange vad som gäller om uppdraget utförs där svensk rätt inte är tillämplig. I dessa fall föreslås att myndigheten ska ange villkor i enlighet med Internationella arbetsorganisationens, , åtta kärnkonventioner. Myndigheten får också ställa särskilda kontraktsvillkor om att arbetet ska utföras enligt den arbetsrättsliga reglering som gäller där arbetet utförs. I betänkandet föreslås vidare att det bör införas ett obligatorium för den upphandlande myndigheten att, i de fall det ansetts behövligt att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor, som ett särskilt kontraktsvillkor ange att leverantören ska säkerställa att samtliga underleverantörer som direkt medverkar till att uppfylla kontraktet följer de särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor som följer av upphandlingskontraktet. Det rör sig om samma villkor som föreslås vara obligatoriska vid ställande av särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor, dvs. lön, semester och arbetstid. Om arbetet utförs där svensk rätt inte är tillämpligt bör anges de villkor enligt åtta kärnkonventioner som följer av utredningens föreslagna bestämmelse om när svensk rätt inte är tillämplig. Även i andra fall får den upphandlande myndigheten ställa särskilda kontraktsvillkor avseende underleverantörer. Slutligen föreslås att det ska ankomma på den upphandlingsstödjande myndigheten, , Upphandlings- myndigheten, att göra bedömningen av när det ska vara obligatoriskt för de upphandlande myndigheterna att ställa särskilda arbetsrättsliga kontraktsvillkor samt bestämma villkoren för lön, semester och arbetstid i dessa fall. Ställs arbetsrättsliga villkor i andra fall eller avses andra villkor än lön, arbetstid eller semester som dessa definieras i utstationeringslagen föreslås att den upphandlande myndigheten ska göra denna bedömning. När eller en upphandlande myndighet fastställer villkor ur kollektivavtal föreslås att samråd ska äga rum med de parter som slutit kollektivavtalet. Lagförslag i delbetänkandet Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78) ändring i förslaget till lag om offentlig upphandling i lagrådsremissen Nytt regelverk om upphandling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om offentlig upphandling som den föreslås i lagrådsremissen Nytt regelverk om upphandling dels att nuvarande 17 kap. 2–14 §§ ska betecknas 17 kap. 8–20 §§, dels att 4 kap. 3 §, 13 kap. 3 §, 16 kap. 1, 10 och 11 §§, 17 kap. 1 § och 19 kap. 27 § ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före nuvarande 17 kap. 2–4 och 6–14 §§ ska sättas närmast före nya 17 kap. 8–10 och 12–20 §§, dels att rubrikerna närmast efter nuvarande 17 kap. 1 och 5 §§ ska sättas närmast efter nya 17 kap. 7 och 11 §§, dels att det ska införas sex nya paragrafer, 17 kap. 2–7 §§, och närmast före 17 kap. 2 § en ny rubrik av följande lydelse. Lydelse enligt förslaget i Föreslagen lydelse lagrådsremissen En upphandlande myndighet bör En upphandlande myndighet bör En upphandlande myndighet får En upphandlande myndighet får utesluta en leverantör från att delta utesluta en leverantör från att delta i en upphandling, om i en upphandling, om lämpligt sätt kan påvisa att tillämpliga miljö-, social- eller a) är i konkurs eller är föremål a) är i konkurs eller är föremål c)har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer, d)har avbrutit sin näringsverksamhet, eller e)befinner sig i en motsvarande situation till följd av ett liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, 2. myndigheten på lämpligt sätt kan visa att leverantören gjort sig skyldig till något allvarligt fel i yrkesutövningen som gör att leverantörens redbarhet kan ifrågasättas, 3. myndigheten har tillräckligt sannolika indikationer på att leverantören har ingått överenskommelser med andra leverantörer som syftar till att snedvrida konkurrensen, 4.leverantören har visat allvarliga eller ihållande brister i fullgörandet av något materiellt krav enligt ett tidigare kontrakt enligt denna lag, ett tidigare kontrakt med en upphandlande enhet enligt lagen (0000:000) om upphandling inom försörjningssektorerna eller en tidigare koncession enligt lagen (0000:000) om upphandling av koncessioner, och detta har medfört att det tidigare kontraktet sagts upp eller lett till skadestånd eller jämförbara påföljder, 5.myndigheten inte kan undvika en snedvridning av konkurrensen eller inte kan garantera en likabehandling av leverantörerna på grund av jäv och detta inte kan avhjälpas genom andra mindre ingripande åtgärder än uteslutning av leverantören, 6.myndigheten genom andra mindre ingripande åtgärder än uteslutning av leverantören inte kan avhjälpa en snedvridning av konkurrensen på grund av ett sådant tidigare deltagande från leverantörens sida som avses i c)har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer, d)har avbrutit sin näringsverksamhet, eller e)befinner sig i en motsvarande situation till följd av ett liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, 3. myndigheten på lämpligt sätt kan visa att leverantören gjort sig skyldig till något allvarligt fel i yrkesutövningen som gör att leverantörens redbarhet kan ifrågasättas, 4. myndigheten har tillräckligt sannolika indikationer på att leverantören har ingått överenskommelser med andra leverantörer som syftar till att 5.leverantören har visat allvarliga eller ihållande brister i fullgörandet av något materiellt krav enligt ett tidigare kontrakt enligt denna lag, ett tidigare kontrakt med en upphandlande enhet enligt lagen (0000:000) om upphandling inom försörjningssektorerna eller en tidigare koncession enligt lagen (0000:000) om upphandling av koncessioner, och detta har medfört att det tidigare kontraktet sagts upp eller lett till skadestånd eller jämförbara påföljder, 6.myndigheten inte kan undvika en snedvridning av konkurrensen eller inte kan garantera en likabehandling av leverantörerna på grund av jäv och detta inte kan avhjälpas genom andra mindre ingripande åtgärder än uteslutning av leverantören, 7.myndigheten genom andra mindre ingripande åtgärder än uteslutning av leverantören inte kan avhjälpa en snedvridning av konkurrensen på grund av ett sådant tidigare deltagande från leverantörens sida som avses i 4 kap. 9 §, 7. leverantören i allvarlig omfattning a)har lämnat oriktiga uppgifter om den information som kan begäras för kontroll av att det inte finns grund för att utesluta leverantören från att delta i upphandlingen enligt 1–7 §§ eller av att leverantören uppfyller tillämpliga kvalificeringskrav enligt 14 kap. 1–5 §§, b)har undanhållit sådan information, eller c)inte har kunnat lämna de kompletterande dokument som myndigheten har begärt in enligt 15 kap. 4–6 §§, eller 8. leverantören otillbörligt har försökt att påverka den upphandlande myndighetens beslutsprocess eller tillägna sig sekretessbelagda uppgifter som kan ge leverantören otillbörliga fördelar i upphandlingen eller av oaktsamhet har lämnat vilseledande uppgifter som kan ha en väsentlig inverkan på de beslut som fattas under upphandlingen i fråga om uteslutning av leverantörer, urval av leverantörer som kan tilldelas kontrakt och tilldelning av kontrakt. 4 kap. 9 §, 8. leverantören i allvarlig omfattning a)har lämnat oriktiga uppgifter om den information som kan begäras för kontroll av att det inte finns grund för att utesluta leverantören från att delta i upphandlingen enligt 1–7 §§ eller av att leverantören uppfyller tillämpliga kvalificeringskrav enligt 14 kap. 1–5 §§, b)har undanhållit sådan information, eller c)inte har kunnat lämna de kompletterande dokument som myndigheten har begärt in enligt 15 kap. 4–6 §§, eller 9. leverantören otillbörligt har försökt att påverka den upphandlande myndighetens beslutsprocess eller tillägna sig sekretessbelagda uppgifter som kan ge leverantören otillbörliga fördelar i upphandlingen eller av oaktsamhet har lämnat vilseledande uppgifter som kan ha en väsentlig inverkan på de beslut som fattas under upphandlingen i fråga om uteslutning av leverantörer, urval av leverantörer som kan tilldelas kontrakt och tilldelning av kontrakt. En upphandlande myndighet ska tilldela den leverantör ett kontrakt vars anbud är det ekonomiskt mest fördelaktiga för myndigheten. Vilket anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ska utvärderas på grundval av 1.bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, Om en leverantörs anbud inte överensstämmer med tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter, får myndigheten besluta att leverantören inte ska tilldelas kontraktet. Om ett anbud förefaller vara onormalt lågt, ska den upphandlande myndigheten skriftligen begära att leverantören lämnar en förklaring till det låga priset. En sådan begäran om förklaring kan gälla 1.om leverantören kan utnyttja särskilt kostnadseffektiva metoder för att fullgöra kontraktet, 2.om leverantören kan utnyttja tekniska lösningar eller ovanligt gynnsamma förhållanden för att fullgöra kontraktet, 3.egenarten hos de varor, tjänster eller byggentreprenader som föreslås av leverantören, 4.hur leverantören avser att fullgöra kontraktet med avseende på tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter, 4. om leverantören kan få statligt 5. om leverantören kan få statligt 5. skyldigheterna som avses i 6. skyldigheterna som avses i 17 kap. 2–5 §§. 17 kap. 8–11 §§. En upphandlande myndighet ska förkasta en leverantörs anbud om den finner att priset är onormalt lågt och leverantören inte på ett tillfredsställande sätt kunnat förklara det låga priset. En upphandlande myndighet ska vidare förkasta en leverantörs anbud om den finner att priset är onormalt lågt och detta beror på att anbudet inte överensstämmer med tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter. En upphandlande myndighet får En upphandlande myndighet får miljömässiga och andra villkor för miljömässiga, arbetsrättsliga och hur ett kontrakt ska fullgöras. andra villkor för hur ett kontrakt Dessa villkor ska vara kopplade mening som avses i 16 kap. som avses i 16 kap. 3 §. får ställa särskilda arbetsrättsliga för hur ett kontrakt ska fullgöras i enlighet med vad som följer av 3–7 §§. Myndigheten ska ställa sådana villkor när det är behövligt med hänsyn till den bransch som upphandlingen avser och övriga omständigheter som kan medföra risk för oskäliga arbetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela förskrifter om i vilka fall det är behövligt att ställa villkor enligt första stycket. När det är behövligt att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras enligt 2 § ska den upphandlande myndigheten ange lön, semester och arbetstid som sådana villkor. Den upphandlande myndigheten får även ställa andra särskilda arbetsrättsliga villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. Sådana villkor kan gälla annan ledighet än semester, försäkringar, tjänstepension eller andra villkor för arbetet. Villkoren som avses i första och andra styckena ska ange de förmåner som arbetstagare minst ska tillförsäkras när arbete utförs enligt kontraktet. De särskilda arbetsrättsliga villkoren för hur ett kontrakt ska fullgöras ska bestämmas enligt den lägsta nivå som följer av lag. I de fall villkoren enligt ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen är förmånligare för arbetstagarna än vad som följer av lag ska villkoren i stället motsvara den lägsta nivå som gäller enligt detta kollektivavtal. får något av dessa väljas (1999:678) om enlighet med den lagen till den nivå som anges i 5 a § samma lag. möjlighet att lämna uppgift om villkoren enligt avtalet. Regeringen eller den myndighet förskrifter om lön, semester och 17 kap. 2 § ansett det behövligt att ställa sådana villkor. Som alternativ till de angivna för hur ett kontrakt ska fullgöras ska som ett särskilt villkor anges att kontraktet i stället kan villkor i ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på som är bundna av ett sådant tillämpa villkor ur ett lokalt kollektivavtal som är slutet med stöd av ett sådant centralt ska i de särskilda villkoren för hur ett kontrakt ska fullgöras ange vilka villkor som gäller om arbetet Om det inte är uppenbart obehövligt ska den upphandlande myndigheten i de särskilda arbetsrättsliga villkoren för hur ett kontrakt ska fullgöras ange vilka villkor som gäller när arbetet som avses i upphandlingskontraktet utförs under sådana förhållanden att svensk rätt inte är tillämplig. Den upphandlande myndigheten ska som villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras ange villkor i enlighet med åtta kärnkonventioner. Myndigheten får också uppställa särskilda villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras om att arbetet ska utföras enligt den arbetsrättsliga reglering som gäller där arbetet utförs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela förskrifter om de villkor som avses i andra stycket. Den upphandlande myndigheten får som ett särskilt arbetsrättsligt villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras ange att leverantören ska säkerställa att dennes underleverantörer, som direkt medverkar till att uppfylla kontraktet, följer de särskilda arbetsrättsliga villkoren som följer av kontraktet. De villkor som en leverantör ska säkerställa att dennes underleverantörer ska följa är lön, semester och arbetstid.