prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Andelen konsumenter och leverantörer som är anslutna till Prisdialogen har vuxit snabbt och var av den levererade värmen på marknaden och av alla kunder anslutna. har i rapporten av potentialen för att använda högeffektiv kraftvärme, fjärrvärme och fjärrkyla (N2013/5373/E) gjort bedömningen att det finns en betydande återstående potential för fjärrvärme, fjärrkyla och kraftvärme. För fjärrvärme uppgår potentialen till , för fjärrkyla och för kraftvärme . Mot bakgrund av rapporten föreslog den förra regeringen i propositionen Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:174, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 2013/14 NU:18, rskr. 2013/14:221) en ny lag om vissa kostnadsnyttoanalyser på energiområdet, vilken efter beslut trädde i kraft . I lagen anges att kostnads- och nyttoanalyser ska genomföras i vissa fall för att utreda potentialen för användning av högeffektiv kraftvärme, fjärrvärme eller fjärrkyla och spillvärme från industrin. Lagens syfte är att främja en effektiv energiförsörjning. uppdrag är att efter en beviljad ansökan medla om en kund begär förhandling om priset eller kapaciteten hos en anslutning, om fjärrvärmeföretaget gjort en ensidig ändring av avtalsvillkoren. redovisade sin redogörelse för verksamheten avseende . konstaterade att antalet medlingsärenden fortsatt att minska och att nämnden bara behandlat två ärenden, varav en beviljades medling. Vidare konstaterade att styrkeförhållandet mellan de parter som uppträder vid medlingarna i flertalet fall är ojämnt, främst genom att leverantörerna har ett informationsövertag. har därför valt att fokusera på att avhjälpa kundens informationsunderläge och bistår bl.a. genom professionell granskning av de faktorer som är av betydelse för prissättning och kundkommunikation. Regeringen bedömer att Prisdialogen har utvecklats positivt och regeringen noterar att såväl konsumenter som leverantörer är eniga om att initiativet stärkt konsumentens ställning och förbättrat förtroendet för fjärrvärmeföretagen. Regeringen tolkar minskningen av ärenden i som ytterligare ett tecken på den förbättrade dialogen och ökade ömsesidiga förståelsen mellan konsument och leverantör på värmemarknaden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 beslutade om två mål för effektivare energianvändning; ett till 2020 och ett till 2016 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Målet till 2020 uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). Målet till 2016 är, i enlighet med och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster, att åstadkomma en energibesparing med avseende på slutanvänd energi till 2016 om av det årliga genomsnittet 2001–2005, vilket motsvarar . ökade energianvändningen kraftigt i . Därefter har den planat ut, även om den varierat mellan år. Detta som värdet av den ekonomiska aktiviteten, definierat som BNP, fortsatt att öka. har energiintensiteten i den svenska ekonomin minskat med . Jämfört med var minskningen till 2015 . Diagram 1.1 Utveckling av BNP, energitillförsel och energiintensitet, 2008–2015 Procent (värde = index 100) Källa: och . Den slutliga energianvändningen i samtliga slutanvändarsektorer har ökat jämfört med . Industrins energianvändning har ökat . Energianvändning för inrikes transporter har ökat . I bostads- och servicesektorn var ökningen . Att slutanvändningen ökat jämfört med beror i hög grad på ökad Den specifika energianvändningen inom olika användarsektorer har generellt sett minskat . låg industrins specifika energianvändning runt 0,55–0,per krona förädlingsvärde (priser). ligger den specifika energianvändningen på per krona förädlingsvärde (priser). Den specifika energianvändningen i bostads- och servicesektorn (mätt som temperaturkorrigerad användning för uppvärmning och varmvatten samt övrig elanvändning, kilowattimmar per kvadratmeter) har minskat . Den specifika energianvändningen i småhus har minskat 1995–2014. Motsvarande siffra för flerbostadshus och lokaler är en minskning . Detta är delvis en konsekvens av att energiprestandan för nybyggda bostäder fortsätter att förbättras . Antalet en- och tvåbostadshus med mycket bra energiprestanda ökar stadigt. har antalet en- och tvåbostadshus med mycket bra energiprestanda ökat med . Samma utveckling har dock inte synts bland flerbostadshus och lokaler, där i stället antalet som når den högsta prestandan har minskat något . Inom transportsektorn har bränsleförbrukningen per kilometer för nya bilar minskat. En viktig faktor är en kraftigt ökad andel dieselbilar, vilka generellt sett är energieffektivare än bensinbilar, men även en generell effektivisering och ökad andel el- och elhybrider 2003–2015, och uppgick år har i enlighet med EU:s energitjänstedirektiv och energieffektiviseringsdirektiv som mål att åstadkomma en energibesparing i slutanvändarledet på . Målet följs upp genom att beräkna och summera hur stor energibesparing olika styrmedel och åtgärder genererar. I tredje nationella handlingsplan för energieffektivisering, som överlämnades till , rapporterades att energibesparingen beräknas uppgå till . beräknas således överträffa målet med marginal. En ny bedömning kommer att göras i samband med redovisning av fjärde nationella handlingsplan för energieffektivisering . Utvärdering av potentialer, hinder och styrmedel för energieffektivisering På uppdrag av genomförde en extern konsult en fördjupad analys av potentialerna för energieffektivisering samt förekomsten och omfattningen av olika marknadsmisslyckanden och hinder för energieffektivisering. Enligt konsultens analys finns det stora outnyttjade samhällsekonomiska potentialer för ytterligare energieffektivisering . Den största potentialen i absoluta tal finns i den energiintensiva industrin. Stora potentialer finns även i transportsektorn och bebyggelsen. Konsulten bedömer vidare att styrmedlen för energieffektivisering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. Som en del av genomförandet av och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet infördes lagen (2014:267) om energimätning i byggnader. Enligt lagen får regeringen föreskriva i vilka fall fastighetsägaren ska vara skyldig att införa individuell mätning på lägenhetsnivå för energislagen värme, tappvarmvatten och kyla. Regeringen gav därför i uppdrag att utreda i vilka fall det ska krävas individuell mätning på lägenhetsnivå för energislagen värme, tappvarmvatten och kyla. har redovisat uppdragen i rapporterna Individuell mätning vid ny- och ombyggnad 2014:29 (M2015/00119/Ee) och Individuell mätning och debitering i befintlig bebyggelse 2015:34 (M2015/03355/Ee). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 slutsatser i rapporterna är att det inte bör införas några bestämmelser om att det ska krävas att energislagen värme, kyla och tappvärme kan mätas i varje enskild lägenhet då det endast i få fall skulle vara ekonomiskt försvarbart att införa individuell mätning. Rapporterna har remissbehandlats och det stora flertalet av remissinstanserna instämmer i slutsatser. Även regeringen delar slutsatser, men ser skäl att följa upp frågan. Regeringen har därför gett i uppdrag att följa upp slutsatserna i de tidigare rapporterna och utreda om det finns skäl att framöver införa krav på installation av mätsystem för värme, kyla och tappvarmvatten på lägenhetsnivå i (M2016/01253/Ee). Uppdraget ska –2019 redovisas till (Miljö- och energidepartement)och redovisningen ska ske . På väg mot nära-nollenergibyggnader Enligt och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda ska EU:s medlemsstater se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader. För byggnader som ägs och används av offentliga myndigheter gäller dessa regler från . och redovisade ett regeringsuppdrag att utvärdera befintliga och nya lågenergibyggnader (M2015/2455/Ee). har dessutom redovisat ett regeringsuppdrag med förslag till definition och kvantitativ riktlinje avseende energihushållningskrav för nära-nollenergi- byggnader (M2015/02507/Ee). Vidare har tilldelats sammanlagt för åren 2014– 2017 för insatser som främjar lågenergibyggnader. Medlen används till att ge stöd för mätning i befintliga lågenergibyggnader och demonstration av nya lågenergibyggnader. Översyn av energi- och klimatrådgivningen Energi- och klimatrådgivningen i kommuner tillhandahåller opartiska, kostnadsfria och teknikneutrala informations- och rådgivningstjänster för hushåll, organisationer och mindre företag. har på uppdrag av regeringen genomfört en översyn av rådgivningen där myndigheten föreslår förändringar i syfte att effektivisera rådgivningen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 (M2015/02144/Ee). Regeringen beslutade om förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. Förordningen ger möjlighet att anpassa stödets storlek efter storleken på relevanta målgrupper samt att ge stöd till regionala energikontor för samordning och utveckling av den lokala rådgivningen. Syftet med förändringarna är att energi- och klimatrådgivningen på ett ännu bättre sätt ska bidra till energieffektiviseringsåtaganden. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. De riksdagsbundna målen är att minska energiintensiteten och att spara energi i slutanvändarled. Såväl den tillförda mängden energi som den slutliga energianvändningen påverkas av ett stort antal faktorer. Energitillförseln påverkas av efterfrågan i slutanvändarsektorerna i , som i sin tur påverkas av konjunkturläge, befolkningsmängd och temperatur, men också av efterfrågan och prisnivåer i våra grannländer eftersom inhemsk produktion som går på export omfattas av målet. Den totala energitillförseln påverkas även av sammansättningen av olika produktionsslag samt förlusterna i produktion och överföring. Energiintensiteten påverkas av allt detta, men också av BNP-utvecklingen. Energieffektivisering främjas av generella ekonomiska styrmedel, såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel. finns mer riktade administrativa styrmedel som bl.a. reglerar krav på energiprestanda och energimärkning för energirelaterade produkter och byggnader samt krav på energikartläggning i stora företag. Därutöver görs en rad kompletterande insatser som avser att åtgärda informationsbrister på marknaden och öka medvetenheten om olika åtgärder för energieffektivisering och energibesparing. Som exempel kan nämnas statligt stöd till energi- och klimatrådgivning, stöd till energikartläggning i små och medelstora företag, samt nätverksstyrning och teknikupphandling i olika sektorer. Därtill ges statligt stöd för energieffektivisering av vissa flerbostadshus. Flera av de satsningar som genomförs för att främja förnybar energi kan även bidra till en lägre energiintensitet, t.ex. utvecklingen av smarta elnät, främjande av energiomställningen i transportsektorn och investeringar i vindkraft och solenergi. Dessutom bidrar stödet till lokala klimatinvesteringar och stödet till lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Regeringen bedömde vid kontrollstationen för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 (skr. 2015/16:87) att energiintensitetsmålet nås. Måluppfyllelsen är dock svårbedömd, men effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som har beslutats i vårändringsbudgeten (prop. 2014/2015:99) och budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) förväntas sammantaget leda till att målet nås. Stängningen av kärnkraftreaktorerna samt 1 och 2 bidrar påtagligt till att målet uppnås. Även om målet till 2020 uppnås kommer incitamenten för energieffektivisering fortsatt att vara starka.” Ur ett resurshushållningsperspektiv är det viktigt att använda även förnybar energi effektivt, inte minst med tanke på regeringens målsättning att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). mål för utveckling av den förnybara elproduktionen är att ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med (prop. 2014/15:123, 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5). nationella finansieringsmålet ersätter det av tidigare fastställda målet för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . I den ramöverenskommelse som träffats av , , de gröna, och om energipolitiken är målet förnybar elproduktion och ytterligare ska tillföras inom elcertifikatsystemet till 2030. och har en gemensam elcertifikatmarknad. Det gemensamma målet är att öka den förnybara elproduktionen med . Det gemensamma målet regleras i ändringsavtalet som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Det gemensamma målet delas så att ska finansiera och ny förnybar el till 2020 jämfört med . har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09: NU25, rskr. 2008/09:301). andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen, men även värmepumpar och vindkraft gav ett betydande bidrag. användes bioenergi inklusive avfall och torv, varav användes i industrisektorn, merparten i skogsindustrin. Det producerades el i vattenkraftverken och i vindkraftverken efter ett både vått och blåsigt år. har, i sin tredje lägesrapport för utveckling av förnybar energi som överlämandes till (M2015/03692/Ee), rapporterat en bedömning av utvecklingen av andelen förnybar energi. Enligt rapporten kommer att uppnå sitt åtagande enligt förnybartdirektivet om en andel förnybar energi om till 2020. I senaste långsiktsprognos bedöms andelen uppgå till (ER2014:19). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Sedan elcertifikatsystemets start har drygt 5 100 nya anläggningar byggts. Av dessa anläggningar är cirka 2 200 vindkraftsanläggningar (cirka 2 600 verk) och cirka 2 400 solcellsanläggningar. De nya anläggningarnas förväntade årliga produktion är . Det största bidraget stod vindkraften för med . Den biobränslebaserade elproduktionen bidrog med och Solelanläggningar stod för den största procentuella ökningen , vilket motsvarade en ökning med cirka 19 GWh jämfört med föregående år. Vindkraften stod för det största absoluta tillskottet med drygt . producerades totalt certifikatberättigad förnybar el i . trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. , 2012–2015, godkändes anläggningar i och med en förväntad normalårsproduktion om . Av denna produktion byggdes i och i . Produktionen från dessa anläggningar ingår i uppfyllandet av det gemensamma målet om att öka den förnybara elproduktionen med totalt i de båda länderna . Utfallet – 2015 bedöms ligga i linje med målet. Statistik för den gemensamma elcertifikatmarknaden redovisas i rapporten svensk-norsk elcertifikatmarknad – Årsrapport som tas fram gemensamt av och vassdragsog energidirektorat (M2016/01603/Ee). Marknadspriset på elcertifikat har varit 139–vilket motsvarar en extraintäkt för elproducenterna om 13,9–16,/kWh. Elkundernas genomsnittliga kostnad för elcertifikat blev därmed /kWh exklusive mervärdesskatt. En kostnad som ur ett internationellt perspektiv kan anses vara relativt låg. Såsom aviserat i regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikat 2015(prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5) kommer nästa kontrollstation för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 den gemensamma elcertifikatsmarknaden att äga rum , vilket gör att eventuella lagändringar kan träda i kraft . Inför kontrollstation 2017 har fått i uppdrag att ta fram underlag om eventuellt behov av att införa en tidpunkt för godkännande av anläggningar, att flytta kvotkurvan från lag till förordning för att kunna automatisera hantering av tekniska justeringar som följer av beslutade mål samt frågor kopplade till elcertifikatsystemets utveckling (M2015/03314/Ee). inkom med en delredovisning av uppdraget (M2016/01587/Ee). Delredovisningen har skickats på remiss till berörda aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Ursprungsgarantier utfärdas nu för i stort sett hela den svenska elproduktionen. utfärdades ursprungsgarantier för av produktionen. av den svenska elanvändningen märks också upp med ursprungsgarantier, vilket är en hög siffra jämfört med andra länder. Tyvärr är det fortsatt svårt att få fram tillförlitliga uppgifter om marknadspriset på ursprungsgarantier, eftersom de inte handlas på någon börs. Dock gör bedömningen att priserna ligger i storleksordningen 0–per MWh för förnybara kraftslag. Intresset för solceller är fortsatt högt och installationstakten ökar . installerades totalt drygt 47 MWp solceller, jämfört med 36 MWp året innan. Den ackumulerade installerade effekten i vid slut var därmed knappt 130 MW, vilket kan uppskattas ge en årlig produktion solel på drygt 110 GWh. Detta innebär en tydlig ökning jämfört med , men volymen är fortfarande liten i jämförelse med den totala elanvändningen som vid är drygt 1 000 gånger större. Regeringen införde 2009 ett investeringsstöd till den som sätter upp solceller. Stödet riktar sig till både privatpersoner och andra och regleras i förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Stödförordningen har reviderats för att återspegla priset på solceller, vilket har sjunkit kraftigt. Stödandelen har därför justerats stegvis från till av godkända kostnader från och med differentierades stödnivåerna ytterligare så att företag kunde få högst och övriga högst . Stödet har varit efterfrågat och fanns ansökningar motsvarande i kö i väntan på resurser. beviljades totalt till drygt 750 ansökningar om infördes också ytterligare ett stöd av relevans för solcellsinstallationer i form av skattereduktion vid mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktion kan lämnas för anläggningar som är anslutna med en säkring på högst 100 A. Skattereduktionen är per kWh för all el som matas in till elnätet, dock max , och högst för så många kilowattimmar som man också tagit ut i anslutningspunkten under samma kalenderår. Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska se över om skattereduktionen kan vidgas till att omfatta andelsägd elproduktion och kan göras enklare för berörda aktörer, exempelvis om skattereduktionen kan lämnas via elräkningen. gav regeringen i uppdrag att analysera hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi och föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Uppdraget ska redovisas . Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. Produktionen av el från vindkraft var rekordstor 2015 och uppgick till . Diagram 1.2 Vindkraftens utveckling –2015 GWh, MW, st. Elproduktion [GWh] Antala vindkraftverk [st] Installerad effekt [MW] Det är en ökning jämfört med föregående år. fanns totalt ungefär 3 170 vindkraftverk och den installerade effekten var cirka 5 840 MW. fanns vindkraftverk i 175 av 290 kommuner och i samtliga län. har efter samråd med länsstyrelser, och berörda myndigheter fattat beslut om fem nya riksintresseområden för vindbruk. Sammanlagt har 315 riksintresseområden pekats ut. Att ett område anges som riksintresse för vindbruk innebär att det ur ett nationellt perspektiv är särskilt lämpligt för elproduktion från vindenergi. Arbetet med att underlätta handläggning av vindkraftärenden fortsätter. har det webbaserade verktyget Vindbrukskollens e- tjänst kopplats till länsstyrelsernas ärendehanteringssystem Platina. Nytt är även att verksamhetsutövare kan lämna in en flyghinderanmälan till Försvarsmakten direkt via Vindbrukskollen. har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningar för obligatorisk användning av Vindbrukskollens e-tjänst vid ansökan om miljötillstånd för vindkraftverk. Uppdraget genomfördes i samverkan med länsstyrelserna, , och redovisades (M2015/04014/Ee). Myndigheten föreslår att det ska bli obligatoriskt att registrera uppgifter i e-tjänsten när det gäller miljöbalksärenden för verksamhetsutövare, kommuner och länsstyrelser, förutom i vattenområden där Vindbrukskollens projektgrupp ska ansvara. Frågan bereds i . Anslutning av förnybar elproduktion till elnätet För att underlätta anslutning av förnybar elproduktion till elnätet och göra det möjligt att undanröja de problem med tröskeleffekter som försvårar anslutningar infördes en ordning med förtida delning av nätförstärkningskostnader (förordning 2015:213). Systemet med förtida delning innebär att , genom lån till regionnätsföretag, täcker kundspecifika kostnader för nätförstärkningar som ska belasta ännu icke anslutna anläggningar av förnybar elproduktion. De första besluten om lån fattades av . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 har på regeringens uppdrag redovisat hur en alternativ marknadslösning skulle kunna utformas där staten inte behöver ta en finansiell risk, såsom sker genom lån från (M2015/1982/Ee). Rapporten har remitterats. Eftersom den nuvarande regleringen trätt i kraft och resultaten fullt ut inte kan överblickas gör regeringen bedömningen att det är för tidigt att nu överväga en alternativ marknadslösning. Regeringen avser att genomföra en utvärdering av systemet . Utvärderingen ska syfta till att bedöma om den nuvarande lösningen bör utvecklas, förlängas eller göras permanent eller om den bör ersättas med något av förslag. Vid en eventuell förändring är regeringens utgångspunkt att projekt som påbörjats inom ramen för det nu aktuella systemet även ska kunna avslutas inom detta. Förnybar energi i värmesektorn Energianvändningen för uppvärmning och varmvatten för hushåll och service uppgick till 2014. Av dessa stod fjärrvärme för , elvärme inklusive värmepumpar för drygt och biobränsle för . Tillsammans utgör de i princip hela energianvändningen för uppvärmning och varmvatten. Det används även en mindre mängd olja (1,) och gas (0,). En stor del av el- och fjärrvärmeproduktionen är förnybar. För att producera fjärrvärme användes energi. Av dessa stod biobränslen (inkl. den förnybara delen av avfall) för eller av tillförd energi. Utöver det stod stora värmepumpar för drygt och en mindre del från elpannor, som båda drivs med el som till stor del är förnybar. Spillvärme står för av tillförd energi. Resterande utgjordes av fossila bränslen vilket är lägre än . Trots att fjärrvärmeproduktionen var lägre än så har andelen förnybart ökat. Förnybar energi i transportsektorn Transportsektorn står för ungefär en fjärdedel av totala energianvändning och för dryga av utsläppen av växthusgaser. har trenden varit en minskad energianvändning och minskade utsläpp, trots att transportarbetet ökar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 utveckling ligger energieffektivare fordon men även en kontinuerligt växande andel förnybar energi i transportsektorn. Andelen biodrivmedel inom vägtransportsektorn uppgick att jämföra 2010. Användningen av biodrivmedel stimuleras medelst skattenedsättning men ytterligare en förklaring till den ökade andelen biodrivmedel är de tekniska genombrott som gjorts , inte minst avseende så kallade Hydrerade Vegetabiliska Oljor (HVO), som ökat kraftigt. har försäljningen av etanol minskat. En förklaring till detta är att försäljningen av såväl E85-fordon som bränslet E85 minskat kraftigt.