prop · H40336 · 2016-11-09 00:00:00 — konstaterar att konjunkturen har påverkat de offentliga finanserna tämligen mycket vid en betraktelse av hela perioden –2015. Det finansiella sparandet uppgår i genomsnitt till av BNP (bakåtblickande tioårssnitt). Det genomsnittliga strukturella sparandet under samma uppgår till av BNP. Det genomsnittliga sparandet påverkas i hög utsträckning av överskotten i början av perioden. Gällande beräkningen av det strukturella sparandet7 hade gärna sett någon form av beskrivning av hur det har beräknats. Skatteintäkterna blev betydligt högre än vad som förutsågs i budgetberäkningen, inte minst tack vare skatteintäkter av engångskaraktär så som stora skattebetalningar från ett enskilt företag. Det framgår inte av de tabeller eller skrivningar som presenteras i årsredovisningen om dessa har frånräknats i beräkningen av det strukturella sparandet. 5Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015: skr. 2015/16:101, s. 31. 6Riksrevisionen, 2015. Transparensen i Årsredovisning för staten 2014 (RiR 2015:9). 7Det strukturella sparandet är det finansiella sparandet justerat för konjunkturella effekter och engångshändelser. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3Regeringens uppföljning av utgiftstaket Regeringen skriver följande i årsredovisningen, i det avsnitt som handlar om uppföljning av utgiftstaket: ”Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst kan uppgå till och nivån bör fastställas så att den stödjer målet för det finansiella sparandet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Efter att utgiftstakets nivå har fastställts av bör det dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen.”8 Därtill konstaterar regeringen följande: ”Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna och kan bidra till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll.”9 Regeringen redovisar en marginal till utgiftstaket som uppgår till . Detta är betydligt mindre än de som budgeteringsmarginalen uppskattades till när utgiftstaket ursprungligen fastställdes i budgetpropositionen . En sammanställning av vilka olika faktorer som påverkat budgeteringsmarginalens storlek presenteras i årsredovisningen (se tabell 2). Tabell 2 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet Reviderad pris- och löneomräkning Finanspolitiskt motiverad höjning av utgiftstaket Total förändring av budgeteringsmarginalen Anmärkning: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmarginalen, det vill säga högre utgifter. * Inklusive förändringar av anslagsbehållningar. Källa: Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015, tabell 1.7. 8Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015: skr. 2015/16:101, s. 34. R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 2.4Riksrevisionens iakttagelser gällande uppföljningen av utgiftstaket Som regeringen skriver i Årsredovisning för staten 2015 är tanken att utgiftstakets nivå ska understödja uppfyllandet av överskottsmålet. Med anledning av de statliga utgifternas utveckling samt beslutad höjning av utgiftstaket gör iakttagelser som sammantaget leder till slutsatsen att utgiftstakets roll som stödjare av överskottsmålet allvarligt har försvagats. 2.4.1Utgiftsdrivande volymökningar har inte lett till omprioriteringar på statens utgiftssida Som framgår av tabell 2 är det inte volymrelaterade förändringar kopplade till konjunkturutvecklingen som har medfört högre utgifter. Konjunkturen har tvärtom bidragit till lägre utgifter. De volymer som har medfört högre utgifter är i stället i hög utsträckning hänförliga till andra områden, till exempel sjukskrivningar och migration. I viss mån kan en del av denna ökning antas vara tillfällig, men i viss mån är den också beständig. Enligt (2015) är exempelvis en stor del av sjukskrivningarna kopplade till psykiska diagnoser och till att sjukskrivningsperioderna är långa.10 Den långsiktiga prognosen för antalet sjukskrivna och förtidspensionärer är högre nu än vad den var . På motsvarande sätt kan den långsiktiga nivån på antalet asylsökande antas vara högre . 11 Om regelverket på dessa områden ska bibehållas måste andra utgifter minskas om samma stramhet på utgiftssidan ska bibehållas i förhållande till överskottsmålet. Annars måste skatteuttaget ökas i motsvarande mån. 2.4.2Nya reformer på utgiftssidan genomdrivs trots att sparandet understiger målet Som framgår av tabell 2 har beloppsmässigt stora reformer genomdrivits –2015. Sammantaget har det medfört ökade utgifter på drygt Behovet av kvarvarande marginal till utgiftstaket minskar förvisso i takt med att man närmar sig aktuellt budgetår men innebär utgiftsökningar utan korrelerande intäktsökningar att avståndet till överskottsmålet växer. Om det beslutas om utgiftsökningar på vissa områden måste andra utgifter minskas om samma stramhet på utgiftssidan ska bibehållas i förhållande till överskottsmålet. Utgiftstaket 2015 har höjts med med hänvisning till vad som benämns finanspolitiska motiv. Höjningen av utgiftstaket medför utrymme för motsvarande högre utgifter, varför det finansiella sparandet försvagas om inte skatterna 10Försäkringskassan, 2015. Sjukfrånvarons utveckling (Socialförsäkringsrapport 2015:11). 11Avser nivån i prognoserna från och för de bortre prognosåren. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N höjs lika mycket som utgifterna ökar. Någon sådan höjning av skatteuttaget har inte aviserats utan höjningen av utgiftstaket måste ses som ännu ett uttryck för att regeringen inte längre ser utgiftstaket som understödjare av överskottsmålet. Sammantaget konstaterar att det i den förda finanspolitiken inte längre finns något tydligt samspel mellan storleken på de takbegränsade utgifterna och överskottsmålet. Skrivningarna i årsredovisningen bör därför inte ge intryck av att så är fallet. 2.5Riksrevisionens iakttagelser gällande tidigareläggningen av utgifter Utöver de förändringar av budgeten som hanterats med tilläggsbudgetar beslutade regeringen att tidigarelägga av takbegränsade anslagsutgifter med avsikten att skapa tillräckliga marginaler under utgiftstaket . gör följande iakttagelser med anledning av detta: Regeringens beslut om tidigareläggning har, till skillnad från om det hade varit en hantering i tilläggsbudget, inte passerat . anser att regeringens beslut om tidigareläggning av utgifter i praktiken är att likställa med en höjning av utgiftstaket . Med tanke på förtroendet för det finanspolitiska ramverket går det att diskutera om det är lämpligt att regeringen beslutar om att flytta utgifter mellan budgetåren utan godkännande. vill i detta sammanhang framhålla de finansieringsprinciper som finns beskrivna i det finanspolitiska ramverket: ”Huvudprincipen för statens utgifter i budgetarbetet är att utgiftsökningar ska finansieras med utgiftsminskningar.” 12 Som påtalats tidigare i denna rapport medför bristande utgiftsprioritering att utgiftsutvecklingen riskerar att omöjliggöra uppfyllelsen av överskottsmålet alternativt framtvinga ett allt högre skatteuttag. 2.6Redovisningen av de offentliga finanserna från budget till utfall I Årsredovisning för staten 2015 beskrivs, i olika avsnitt, hur budgeten och ändringsbesluten har påverkat statens finanser. konstaterar att beskrivningen sker med olika detaljeringsgrad i olika avsnitt. I beskrivningen av statsbudgetens utgiftssida finns en tämligen fullständig beskrivning av hur beslut och 12 Regeringens skrivelse för finanspolitiken: skr. 2010/11:79, s. 17. R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 andra faktorer har påverkat utgifterna på budgeten. Också på statsbudgetens inkomstsida ges en ingående beskrivning av händelseförloppet. Enligt 10 kap. 6 § budgetlagen ska statens årsredovisning även innehålla en uppföljning av beslut om den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet). I den del av årsredovisningen som avhandlar de offentliga finanserna är skildringen av förloppet från budget till utfall betydligt mindre utförligt beskrivet än i avsnitten om statens utgifter och inkomster. hade önskat att beskrivningen av vad som ägt rum mellan budget och utfall när det gäller det finansiella sparandet hade varit mer utförlig. En sådan redovisning skulle bidra till en tydligare uppföljning av finanspolitiken, vilket kan vara särskilt viktigt i de fall då betydande delar av den diskretionära politiken genomförts via ändringsbudgetar och andra typer av beslut. utmärker sig på olika sätt som speciellt. Budgetpropositionen som den nytillträdda regeringen lade fram föll i . I stället fastställdes budgeten efter tillägg och ändringar i finansutskottet (se tabell 3).13 Tabell 3 Beslutad budget Anmärkning: Inkomster och utgifter enligt nationalräkenskapernas definition. Källa: beslut med anledning av budgetpropositionen . En stor del av den finanspolitik som regeringen ursprungligen hade föreslagit i budgetpropositionen röstades i stället igenom i , med stöd av decemberöverenskommelsen, i vårändringsbudgeten för 2015.14 kom också en höständringsbudget15 samt en extra ändringsbudget16. Därtill beslutade regeringen att tidigarelägga utgifter . Syftet med tidigareläggningarna var att skapa marginal till utgiftstaket 2016.17 13Riksdagens beslut med anledning av Budgetpropositionen : prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU10, rskr. 2014/15:29. 14Riksdagens beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget : prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. 15Riksdagens beslut med anledning av propositionen Höständringsbudget : prop. 2015/16:2, bet. 2015/16:FiU11, rskr. 2015/16:22. 16Riksdagens beslut med anledning av propositionen Extra ändringsbudget : prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94. 17Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015: skr. 2015/16:101, s. 69. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hade gärna sett att det framgick av Årsredovisning för staten 2015 vilka faktorer med vilka belopp som har medfört att det finansiella sparandet 2015 blev så pass mycket starkare än budgeterat. Nedan presenteras hur har uppfattat händelseförloppet och de avvikelser som uppstått mellan utfall och den beslutade budgeten för de offentliga finanserna. I tabell 4 redovisas hur ändringsbudgetarna 2015 samt tidigareläggningen av utgifter har påverkat de offentliga finanserna. I jämförelse med de av regeringen redovisade effekterna på utgifter och inkomster på statens budget kan beloppen avvika, eftersom redovisningsprinciperna mellan nationalräkenskaperna och statens budget skiljer sig åt. Tabell 4 Sammanställning av ändringsbeslut i budgeten Anmärkning: Inkomster och utgifter enligt nationalräkenskapernas definition. Beloppen för ändringsbudgetar avser nya reformer. Anslagsökningar i ändringsbudgetarna för att hantera volymökningar i redan befintliga välfärdsystem har exkluderats i tabellen. Källa: beslut med anledning av propositionerna Vårändringsbudget (VÄB), Höständringsbudget (HÄB) samt Extra ändringsbudget (EÄB). Ändringsbudgetarna har främst rört förändringar av utgifter. Värt att notera är att tidigareläggningen av takbegränsade utgifter, vilka på statsbudgeten uppgår till , endast påverkar utgifterna i nationalräkenskaperna med Skillnaden beror på de redovisningsprinciper som styr nationalräkenskaperna, vilka innebär att utgifter och inkomster i huvudsak ska periodiseras till det år de avser. I tabell 5 nedan redovisas hur utfallet förhåller sig till den beslutade budgeten samt vilka ändringar som skett 2015. Avvikelsen mellan beslutad budget och utfall är mycket stor. Skattehöjningar har medfört i högre skatteintäkter men andra faktorer har bidragit till en avvikelse överstigande . Utgifterna har också blivit högre än i den beslutade budgeten. Men inklusive ändringsbudgetar och tidigareläggningar blev utgifterna faktiskt lägre än den nivå som riksdag och regering beslutat om, främst tack vare lägre ränteutgifter. R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 Tabell 5 Jämförelse mellan utfall och budget för det finansiella sparande i offentlig sektor 2015 Anmärkning: Inkomster och utgifter enligt nationalräkenskapernas definition så som de redovisas i bilaga 2 i de ekonomiska propositionerna. Källa: Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015 samt ekonomiska vårproposition. anser att regeringen tydligare bör redovisa dels hur ändringsbudgeten och förskjutningen av utgifter har påverkat det finansiella sparandet, dels varför utfallet för det finansiella sparandet skiljer sig från den beslutade budgeten i linje med vad illustrerat i tabellerna 4 och 5. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Finansiell revision: kommentar rörande revisionsberättelsen har granskat Årsredovisning för staten 2015, avlämnad . Syftet har varit att bedöma om årsredovisningen i allt väsentligt är upprättad i enlighet med 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen (2011:203). vill, efter granskningen av årsredovisningen och i samband med avlämnandet av revisionsberättelsen, fästa regeringens uppmärksamhet på nedanstående. Regeringen har , liksom föregående år, bedömt (s. 23) att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar, med referens till budgetlagens krav. har i granskningen utgått från att regeringen genom bedömningen tar ansvar för att all relevant information som har bäring på räkenskaper har redovisats. Vidare utgår från att regeringen även anser att de uppskattningar, bedömningar och beräkningar som görs i årsredovisningen är rimliga. bedömning är att årsredovisningen i allt väsentligt är upprättad enligt budgetlagen. vill dock särskilt påpeka att årlig revision inte har kunnat inhämta revisionsbevis med hög grad av säkerhet för regeringens redovisning av det offentliga sparandet och för uppföljningen mot överskottsmålet. Detta beskrivs närmare nedan under rubriken av den offentliga sektorns finansiella sparande. Vidare konstaterar i likhet med föregående år att ramverket för upprättandet av Årsredovisning för staten, budgetlagen, ger regeringen möjlighet att bestämma innehåll och form för det som redovisas i årsredovisningen. pekar på två områden där det finns förbättringsmöjligheter: regeringens redovisning av den offentliga sektorns finansiella sparande samt normering av årsredovisningen. 3.1Regeringens redovisning av den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen ska enligt budgetlagen redovisa en uppföljning av beslut om den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet). ska som grund för sitt uttalande införskaffa tillräckligt med revisionsbevis för att säkerställa att den information som redovisas i en årsredovisning kan styrkas med hög grad av säkerhet och att bedömningar och uppskattningar är fria från subjektiva bedömningar. R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 När det gäller regeringens redovisning av det offentliga finansiella sparandet och överskottsmålet är informationen helt naturligt behäftad med olika grader av subjektiva bedömningar och osäkerheter. Olika typer av bedömningar och uppskattningar är allmän praxis inom ramen för denna typ av redovisning. Bedömningar av ekonomisk utveckling och information som till stor del bygger på uppskattningar och bedömningar är behäftade med olika grader av osäkerhet och inte möjliga att verifiera med tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis. Nedan exemplifieras de iakttagelser som ligger till grund för slutsats: xDen norm som finns för framtagande av underlaget är skrivelsen (2010/11:79) för finanspolitiken som regeringen överlämnat till . Denna skrivelse beskriver processen och metoden för beräkningarna. Metoden i sig baseras på att regeringen gör ett antal antaganden och subjektiva bedömningar vid framtagandet av underlaget. xI redovisningen anges även BNP-utfallet. Beräkningar av BNP är komplexa och innehåller moment av uppräkningar och uppskattningar. Beräkningarna och uppskattningarna utgår bland annat från indata som erhålls från olika parter, till exempel företag, kommuner och medborgare. Uppgifter om BNP-utfallet baseras dessutom på kvartalsräkenskaper, vilka i högre utsträckning baseras på uppskattningar. xUppgifter om det offentliga finansiella sparandet baseras på inrapportering från stat, kommuner och landsting till avseende de transaktioner som ägt rum under en viss aktuell period. Redovisningen av kommunsektorn i årsredovisningen bygger på kvartalsräkenskaper som i större utsträckning baseras på prognoser och uppskattningar än det faktiska utfallet. ska enligt god sed bilda sig en uppfattning om kontrollmiljön och bedöma den interna kontrollen i de processer som införts för att upprätta redovisningen. Detta har inte varit möjligt eftersom en stor del indata erhålls från tredje part, till exempel kommuner och landsting. 3.2Normering och tillämpliga ramverk för upprättande av årsredovisningen Årsredovisning för staten normeras i budgetlagen vilken bland annat definierar årsredovisningens innehåll, övergripande redovisnings- och värderingsprinciper, avgränsning och uppställningsform. Budgetlagen anger också att bokföring och redovisning i staten ska fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed och att redovisningen ska ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. har, i likhet med föregående år, valt att göra ett uttalande om att årsredovisningen är upprättad enligt budgetlagen och använder därmed inte begreppet R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N rättvisande bild i uttalandet. Detta innebär inte att funnit väsentliga fel i sin granskning. För ett uttalande om rättvisande bild krävs att årsredovisningen har upprättats enligt ett ramverk för redovisning som har utformats i syfte att uppnå en rättvisande bild. Till skillnad från allmänt vedertagna ramverk i form av IFRS18, IPSAS19 eller förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB) utgör budgetlagen i sig inte ett sådant ramverk. Budgetlagen ger i stället ett utrymme för regeringen att bedöma vad som ska ingå i redovisningen jämfört med om regeringen skulle följa ett allmänt vedertaget ramverk för sin rapportering. Vidare ingår delar i årsredovisningen som inte är av finansiell karaktär till exempel redovisning av regeringens intygande av EU-medel, uppföljning mot de budgetpolitiska målen och redovisning av regeringens åtgärder med anledning av effektivitetsrapporter. Även för dessa delar saknas en tydlig normering med avseende på hur de ska redovisas i årsredovisningen. Det är viktigt för förtroendet för de offentliga finanserna att den statliga redovisningen uppfyller högt ställda krav på kvalitet och är i nivå med internationellt accepterade ramverk för redovisning. Den pågående diskussionen inom EU om behovet av harmoniserade redovisningsstandarder av hög kvalitet som underlag för finanspolitiska ramverk accentuerar behovet. Det är bedömning att det råder osäkerhet när i tiden harmonisering av redovisningsstandarden inom EU kan slutföras. vill därför lyfta fram, precis , behovet av att påbörja och förtydliga normeringen för upprättandet av Årsredovisning för staten, eftersom budgetlagen inte är ett ramverk primärt upprättat med syfte att säkerställa att den finansiella redovisningen och den övriga redovisningen i årsredovisningen ger en rättvisande bild. 18International Financial Reporting Standards är en vedertagen internationell standard för redovisning, antagen av (). 19International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) är revisionsstandarder utgivna av av finansiell rapportering (årsredovisningar) inom den offentliga sektorn. Dessa standarder baseras på International Financial Reporting Standards (IFRS). R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsformen 9 kap. 1–11 §§ Budgetlagen (2011:203) 10 kap. 5–10 §§ beslut med anledning av Budgetpropositionen : prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU10, rskr. 2014/15:29. beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget : prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. beslut med anledning av propositionen Höständringsbudget : prop. 2015/16:2, bet. 2015/16:FiU11, rskr. 2015/16:22. beslut med anledning av propositionen Extra ändringsbudget : prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94. Regeringens proposition En utvecklad budgetprocess: prop. 2013/14:173. Regeringens proposition ekonomiska vårproposition: prop. 2015/16:100. Regeringens skrivelse för finanspolitiken: skr. 2010/11:79. Regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015: skr. 2015/16:101. Sjukfrånvarons utveckling (Socialförsäkringsrapport 2015:11). Transparensen i Årsredovisning för staten 2014 (RiR 2015:9). R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G A V Å R S R E D O V I S N I N G F Ö R S T A T E N 2 0 1 5 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på . Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – Hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Granskning av Årsredovisning för staten 2014 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? Regeringens hantering av risker i statliga bolag Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till Transparensen i budgetpropositionen – Tillämpningen av det Tillsyn över brottsbekämpande myndigheter – En granskning av Erfarenheter av OPS-lösningen för Statens kreditförluster på studielån Nationella samordnare som statligt styrmedel R I K S R E V I S I O N E N granskning av årsredovisning för staten 2015 har granskat Årsredovisning för staten 2015. Årsredovisningen är en viktig skrivelse från regeringen som bidrar till att kan utöva sin ﬁnans- och kontrollmakt så som den beskrivs i regeringsformen. Granskningen visar att statens årsredovisning kan förbättras på ett antal områden. Med anledning av ﬂera iakttagelser i granskningen ﬁnner att utgiftstakets roll som stödjare av överskottsmålet har försvagats på ett allvarligt sätt. Skrivningarna i årsredovisningen ger därtill inte en rättvisande beskrivning av kopplingen mellan de budgetpolitiska målen . ger i rapporten också sin syn på regeringens beslut att tidigarelägga utgifter .