prop · H4033 · 2016-09-27 00:00:00 — Denna förordning minskar också lagstiftningens komplexitet och förvaltar nas kostnader för att följa ofta sinsemellan olika natio nella bestämmelser som reglerar sådana fonder, särskilt för förvaltare som vill anskaffa kapital över gränserna. Den bidrar också till att eliminera snedvridning av kon kurrensen. En godkänd fond för socialt företagande bör kunna för valtas externt eller internt. När en godkänd fond för socialt företagande förvaltas internt är fonden även för valtare och bör därför uppfylla alla relevanta krav för förvaltare enligt denna förordning och registreras i enlig het med denna förordning. En godkänd fond för socialt företagande som förvaltas internt bör dock inte tillåtas vara extern förvaltare av andra företag för kollektiva in vesteringar eller företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag, UCITS). För att klargöra förhållandet mellan denna förordning och andra bestämmelser om fondföretag och deras för valtare, måste det fastställas att denna förordning endast omfattar förvaltare av andra företag för kollektiva inve steringar än fondföretag som omfattas av Europaparla mentets och rådets direktiv /65/EG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåt bara värdepapper (fondföretag) (1), som är etablerade inom unionen och registrerade hos den behöriga myn digheten i sin hemmedlemsstat i enlighet med parlamentets och rådets direktiv /61/EU av om förvaltare av alternativa investeringsfon der (2), under förutsättning att dessa förvaltare förvaltar (8)Dessutom är denna förordning endast tillämplig på för valtare av de företag för kollektiva investeringar vilkas förvaltade tillgångar totalt inte överstiger det tröskelvärde som avses i artikel 3.2 b i direktiv /61/EU. Beräk ningen av tröskelvärdet vid tillämpningen av denna för ordning är densamma som för det tröskelvärde som av ses i artikel 3.2 b i direktiv /61/EU. (9)Förvaltare som är registrerade i enlighet med denna för ordning och vars tillgångar senare totalt överskrider det tröskelvärde som avses i artikel 3.2 b i direktiv /61/EU, och som därmed, i enlighet med artikel 6 i det direktivet, kommer att omfattas av krav på aukto risation av de behöriga myndigheterna i sin hemmed lemsstat, bör emellertid fortsättningsvis kunna använda beteckningen EuSEF vid marknadsföringen av godkända fonder för socialt företagande i unionen, under förutsätt ning att de uppfyller kraven i det direktivet och att de även i fortsättningen uppfyller vissa krav för användning av beteckningen EuSEF, som anges i denna förordning, för godkända fonder för socialt före tagande. Detta gäller både befintliga godkända fonder för socialt företagande och godkända fonder för socialt före tagande som har etablerats efter det att tröskelvärdet överskridits. (10)Om förvaltare av fondföretag inte har för avsikt att an vända beteckningen EuSEF bör denna förordning inte vara tillämplig. I sådana fall bör befintliga nationella reg ler och allmänna unionsregler fortsatt tillämpas. (11)I denna förordning bör enhetliga regler fastställas för hur L 115/20 Europeiska unionens officiella tidning För att säkerställa nödvändig tydlighet och rättssäkerhet bör denna förordning också fastställa enhetliga kriterier för att identifiera sociala företag som godkända portfölj företag. Ett socialt företag bör definieras som en aktör inom den sociala ekonomin, vars främsta mål är att skapa sociala effekter snarare än att skapa vinst för sina ägare eller aktieägare. Det ägnar sig åt att tillhandahålla marknaden varor och tjänster, och använder sina vinster primärt till att nå sociala mål. Det förvaltas på ett an svarsfullt och transparent sätt, särskilt genom att invol vera anställda, kunder och intressenter som berörs av dess kommersiella verksamhet. Eftersom det främsta syftet med sociala företag snarare är att åstadkomma positiva sociala effekter än att maximera vinster bör denna förordning endast främja stöd till god kända portföljföretag som har som inriktning att uppnå en mätbar och positiv social effekt. En mätbar och posi tiv social effekt kan t.ex. vara tillhandahållande av stöd till invandrare som inte är stödberättigade eller återinte grering av marginaliserade grupper på arbetsmarknaden genom att tillhandahålla anställning, utbildning eller an nat stöd. använder sina vinster för att uppnå sina primära sociala mål och förvaltas på ett an svarsfullt och transparent sätt. Om ett godkänt portfölj företag i undantagsfall önskar dela ut vinster till sina aktieägare och ägare, bör det på förhand ha definierat förfaranden och regler om hur vinstmedel ska delas ut. Dessa regler bör närmare precisera att sådana vinstutdel ningar inte undergräver det godkända sociala portföljfö retagets primära sociala mål. omfattar ett stort antal företag, med olika rättslig form, som tillhandahåller sociala tjänster eller va ror till sårbara, marginaliserade, missgynnade eller ute stängda personer. Dessa tjänster inbegriper tillgång till bostad, sjukvård, stöd för äldre eller personer med funk tionshinder, barnomsorg, tillgång till sysselsättning och utbildning liksom hantering av beroendeförhållanden. So ciala företag innefattar också företag som tillämpar en samhälleliga effekter, t.ex. bekämpning av föroreningar, återvinning och förnybar energi. (15)I linje med syftet att noggrant avgränsa vilka företag för kollektiva investeringar som ska omfattas av denna för ordning och för att säkerställa inriktningen på att till handahålla kapital till sociala företag, bör godkända fon der för socialt företagande anses vara fonder som avser att investera av sitt summerade inbetalda kapital och ej inbetalda kapitalutfästelser, i sådana före tag. Godkända fonder för socialt företagande bör inte till låtas investera av sitt summerade inbetalda kapital och ej inbetalda kapitalutfästelser i andra till gångar än godkända investeringar. Detta innebär att trös kelvärdet på alltid bör vara maxgränsen för ickegodkända investeringar, medan tröskelvärdet på bör reserveras för godkända investeringar för den godkända fonden för socialt företagande. Dessa trös kelvärden bör beräknas utifrån investeringsbara belopp efter avdrag för alla relevanta kostnader och innehav av kontanter och likvida tillgångar. I denna förordning bör de uppgifter som krävs för beräkningen av de tröskel värden som avses fastställas. (16)Syftet med denna förordning är att främja de sociala företagens tillväxt i unionen. Investeringar i godkända portföljföretag som är etablerade i tredjeländer kan föra med sig mer kapital till godkända fonder för socialt fö retagande och på så sätt gynna sociala företag i unionen. Denna förordning bör dock under inga omständigheter gynna investeringar i portföljföretag som är etablerade i tredjeländer som särskilt kännetecknas av brist på lämp liga samarbetsarrangemang mellan de behöriga myndig heterna i hemmedlemsstaten för förvaltaren av den god kända fonden för socialt företagande och med varje an nan medlemsstat där fondandelarna eller aktierna i den godkända fonden för socialt företagande är avsedda att marknadsföras eller av brist på effektivt informations utbyte i skatteärenden. (17)En godkänd fond för socialt företagande bör, som ett Europeiska unionens officiella tidning L 115/21 Förvaltare av fonder för socialt företagande bör ha möj lighet att attrahera ytterligare kapitalutfästelser under en fonds livstid. Sådana ytterligare kapitalutfästelser för den godkända fonden för socialt företagande bör beaktas när man överväger nästa investering i andra tillgångar än godkända tillgångar. Ytterligare kapitalutfäs telser bör tillåtas i enlighet med kriterier och villkor som anges i fondbestämmelser eller bolagsordning för den godkända fonden för socialt företagande. Med tanke på de sociala företagens särskilda finansie ringsbehov är det nödvändigt att skapa klarhet om vilka typer av instrument en godkänd fond för socialt företa gande bör använda för sådan finansiering. Denna förord ning fastställer därför enhetliga bestämmelser om vilka instrument en godkänd fond för socialt företagande till låts använda för investeringar, inberäknat egetkapitalel ler hybridkapitalinstrument, skuldinstrument, bl.a. lö pande skuldebrev och sparcertifikat, investeringar i andra godkända fonder för socialt företagande, lån med eller utan säkerhet samt bidrag. För att förhindra utspädning av investeringarna i godkända portföljföretag bör en god känd fond för socialt företagande få investera i andra godkända fonder för socialt företagande endast när dessa fonder själva inte har investerat av sitt summerade inbetalda kapital och ej inbetalda kapitalutfästelser i andra godkända fonder för socialt fö retagande. Kärnverksamheten för godkända fonder för socialt före tagande är att tillhandahålla finansiering för sociala före tag genom primärinvesteringar. Godkända fonder för so cialt företagande bör varken medverka i systemviktiga bankverksamheter utanför det vanliga tillsynsregelverket (skuggbankverksamhet) eller följa typiska private equitystrategier, exempelvis lånefinansierade företagsuppköp. det tröskelvärdet, därför att sådana innehav inte ska be traktas som investeringar. Godkända fonder för socialt företagande bör investera på ett sätt som stämmer över ens med fondernas etiska investeringsstrategier; de bör t.ex. inte göra investeringar som finansierar vapenindu strin, som riskerar att leda till kränkning av mänskliga rättigheter eller som har kopplingar till dumpning av elektroniskt avfall. (22)För att säkerställa att beteckningen EuSEF är tillförlitlig och lätt igenkännbar för investerare i hela unionen bör endast förvaltare av godkända fonder för socialt företa gande som uppfyller de enhetliga kvalitetskriterier som fastställs i denna förordning tillåtas använda beteck ningen vid marknadsföring av godkända fonder för soci alt företagande i unionen. (23)För att säkerställa att godkända fonder för socialt företa gande har en klar och tydlig profil som passar deras syfte, bör det finnas enhetliga regler om portföljsamman sättning och fondernas tillåtna investeringsmetoder. (24)För att säkerställa att godkända fonder för socialt företa gande inte bidrar till systemrisker och att deras investe ringar inriktas på att stödja godkända portföljföretag, bör belåning av fonden inte tillåtas. Förvaltare av godkända fonder för socialt företagande bör endast tillåtas att låna för den godkända fonden för socialt företagandes räk ning, utfärdande av eller ställande av säkerhet under för utsättning att dessa lån, skuldförbindelser eller säkerheter täcks av ej inbetalda kapitalutfästelser och således inte ökar fondens riskexponering utöver nivån för dess ka pitalutfästelser. Förskott från investerare i den godkända L 115/22 Europeiska unionens officiella tidning Vissa särskilda skyddsmekanismer bör fastställas för att säkerställa att godkända fonder för socialt företagande endast marknadsförs till investerare som har den erfaren het, det praktiska kunnande och den sakkunskap som fordras för att fatta egna investeringsbeslut och korrekt bedöma riskerna hos dessa fonder och för att bevara investerarnas förtroende för och tillit till godkända fonder för socialt företagande. Därför bör godkända fonder för socialt företagande bara marknadsföras till investerare som är professionella kunder eller kan behandlas som sådana enligt och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument (1). För att få en tillräckligt bred investerarbas i godkända fonder för socialt företagande är det också önskvärt att vissa andra investerare får till gång till dessa fonder, däribland förmögna privatperso ner. För dessa andra investerare bör dock särskilda skyddsmekanismer fastställas, för att se till att godkända fonder för socialt företagande bara marknadsförs till in vesterare med en lämplig profil för sådana investeringar. Dessa skyddsmekanismer utesluter marknadsföring med användning av periodiska sparplaner. Vidare bör företags ledare, styrelseledamöter eller anställda som deltar i för valtningen av en förvaltare av en godkänd fond för so cialt företagande kunna investera i de godkända fonder för socialt företagande som de förvaltar, eftersom dessa personer har tillräckliga kunskaper för att delta i sådana investeringar. För att säkerställa att endast förvaltare av godkända fon der för socialt företagande som uppfyller enhetliga kva litetskriterier avseende deras agerande på marknaden an vänder beteckningen EuSEF, bör det finnas uppförande regler och regler om förhållandet mellan dessa förvaltare och deras investerare. Av samma skäl bör enhetliga vill kor för hur sådana förvaltare ska hantera intressekonflik ter fastställas. I dessa regler och villkor bör det även krävas att förvaltaren har infört erforderliga organisato riska och administrativa rutiner för att trygga korrekt hantering av intressekonflikter. av en godkänd fond för socialt företagande, utan i stället har blivit ett brevlådeföretag. Förvaltaren bör förbli an svarig för att de delegerade uppgifterna utförs korrekt och att denna förordning alltid efterlevs. Delegeringen av uppgifter bör inte försvåra en effektiv tillsyn av för valtaren och bör i synnerhet inte hindra förvaltaren från att agera, eller fonden från att förvaltas, i investerarnas bästa intresse. (28)Investeringsfonder med inriktning på sociala företag kän netecknas främst av att de förutom att ge investerare ekonomisk avkastning eftersträvar att uppnå positiva so ciala effekter, vilket skiljer dem från andra typer av in vesteringsfonder. Denna förordning bör därför ålägga för valtare av en godkänd fond för socialt företagande att inrätta förfaranden för att mäta de positiva sociala effek ter som ska uppnås genom investeringar i godkända företag för portföljinvesteringar. (29)Fonder som är inriktade på sociala resultat eller effekter utvärderar och kollationerar vanligtvis in formation om i vilken utsträckning som sociala företag uppnår de resultat eller effekter som de strävar efter. Det finns ett brett spektrum av olika sociala resultat eller effekter som ett socialt företag kan fokusera på. Olika sätt att identifiera och mäta de sociala resultaten eller effekterna har därmed utvecklats. Till exempel kan ett företag som är inriktat på att anställa missgynnade per soner rapportera hur många sådana personer som an ställts, som annars inte hade fått anställning och ett fö retag som strävar efter att återintegrera interner i sam hället kan mäta sitt resultat via återfallsfrekvensen. Fon derna hjälper sociala företag att ta fram och tillhandahålla information om sina mål och resultat, och samla in denna information för investerare. Information om so ciala resultat och effekter är mycket viktig för investerar na, men det är svårt att göra jämförelser mellan olika sociala företag och olika fonder, både p.g.a. skillnaderna Europeiska unionens officiella tidning L 115/23 För att säkerställa att beteckningen EuSEF har integritet bör kvalitetskriterier för organisationen av en förvaltare av en godkänd fond för socialt företagande fastställas. Därför bör enhetliga, proportionella krav på lämpliga tekniska resurser och personalresurser fastställas. För att säkerställa korrekt förvaltning av godkända fonder för socialt företagande och förvaltarens förmåga att han tera potentiella risker som uppstår i verksamheten bör enhetliga, proportionella krav på förvaltare av godkända fonder för socialt företagande att inneha tillräckliga egna medel förskrivas. Dessa egna medel bör vara tillräckliga för att säkerställa korrekt förvaltning av den godkända fonden för socialt företagande och dess kontinuitet. För investerarskyddet är det nödvändigt att säkerställa att tillgångarna i godkända fonder för socialt företagande utvärderas korrekt. Därför bör fondbestämmelser eller bolagsordning för godkända fonder för socialt företa gande innehålla bestämmelser om värdering av tillgångar. Detta bör trygga värderingens integritet och transparens. Enhetliga bestämmelser om årsredovisning bör fastställas för att säkerställa att förvaltare av godkända fonder för socialt företagande som använder beteckningen EuSEF redovisar sin verksamhet i tillräcklig utsträckning. Även om det i denna förordning finns skyddsmekanis mer som garanterar att medel används på ett korrekt sätt, bör tillsynsmyndigheterna vara vaksamma när de förvis sar sig om att dessa skyddsmekanismer fungerar. de kriterier och förfaranden som används för att välja ut särskilda godkända portföljföretag som möjliga investe ringsobjekt. I detta ingår också information om de posi tiva sociala effekter som man avser att uppnå genom denna investeringspolitik och hur detta bör övervakas och utvärderas. För att säkerställa det förtroende och den tillit som krävs bland investerare för sådana investe ringar inbegrips häri också information om de tillgångar i godkända fonder för socialt företagande som inte har investerats i godkända portföljföretag och hur dessa har valts ut. (36)För att säkerställa effektiv tillsyn av de enhetliga kraven i denna förordning, bör den behöriga myndigheten i hem medlemsstaten kontrollera att förvaltaren av en godkänd fond för socialt företagande följer de enhetliga krav som anges i denna förordning. Därför bör förvaltare som av ser marknadsföra sina fonder under beteckningen EuSEF underrätta den behöriga myndigheten i sin hemmedlems stat om den avsikten. Den behöriga myndigheten bör registrera förvaltaren om alla nödvändiga uppgifter har lämnats och om det finns lämpliga arrangemang för att uppfylla kraven i denna förordning. Denna registrering bör gälla i hela unionen. (37)För att underlätta effektiv gränsöverskridande marknads föring av godkända fonder för socialt företagande bör registreringen av förvaltaren ske så snabbt som möjligt. (38)För att säkerställa effektiv tillsyn av efterlevnaden av de enhetliga kriterier som fastställs i denna förordning, bör också regler fastställas om under vilka förutsättningar uppgifter som lämnats till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten behöver uppdateras. För att gentemot investerarna säkerställa att beteckningen L 115/24 Europeiska unionens officiella tidning För att upprätthålla transparenta villkor för marknads föringen av godkända fonder för socialt företagande i hela unionen, bör Europeiska tillsynsmyndigheten (Euro peiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) () som inrättats genom och rådets för ordning (EU) nr 1095/2010 (1) ges i uppgift att upprätt hålla en central databas över alla förvaltare av godkända fonder för socialt företagande och de godkända fonder för socialt företagande som de förvaltar och som regi strerats i enlighet med den här förordningen. Om den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten har tydliga och påvisbara skäl att tro att en förvaltare av en godkänd fond för socialt företagande handlar i strid med denna förordning inom dess territorium, bör den informera den behöriga myndigheten i hemmedlemssta ten om detta, vilken bör vidta lämpliga åtgärder. Om en förvaltare av en godkänd fond för socialt företa gande fortsätter att handla på ett sätt som tydligt bryter mot denna förordning, trots de åtgärder som den behö riga myndigheten i hemmedlemsstaten har vidtagit, eller om den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten inte vidtar åtgärder inom rimlig tid, bör den behöriga myn digheten i värdmedlemsstaten, efter att ha informerat den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten, ha möjlighet att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda investerar na, inklusive att eventuellt hindra den berörda förvaltaren från att fortsätta med eventuell marknadsföring av sina godkända fonder för socialt företagande i värdmedlems staten. För att säkerställa effektiv övervakning av de enhetliga kriterier som fastställts innehåller denna förordning en förteckning över tillsynsbefogenheter som behöriga myn digheter måste ha till sitt förfogande. För att säkerställa efterlevnaden innehåller denna förord ning administrativa sanktioner och andra åtgärder vid medföra förbud mot att använda beteckningen och av registrering av förvaltaren. (45)Tillsynsinformation bör utbytas mellan de behöriga myn digheterna i hem- och värdmedlemsstaterna och . (46)Effektivt samarbete på tillsynsområdet mellan organ som ska övervaka efterlevnaden av de enhetliga kriterierna i denna förordning förutsätter att en hög grad av tystnads plikt bör tillämpas för alla berörda nationella myndighe ter och för . (47)I vad mån godkända fonder för socialt företagande kan bidra till framväxten av en europeisk marknad för sociala investeringar beror på hur intresserade förvaltare av god kända fonder för socialt företagande är av att använda beteckningen EuSEF och hur investerarna accepterar den samt utvecklingen av ett starkt ekosystem för sociala företag i hela unionen, som hjälper dessa företag att utnyttja de finansieringsmöjligheter som tillhandahålls. I det syftet bör alla intressenter, inklusive marknadsaktörer, medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och andra relevanta aktörer i unionen sträva efter att åstadkomma en bred kunskap om vilka möjligheter som erbjuds genom denna förordning. (48)För att specificera de krav som fastställs i denna förord ning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen när det gäller att specificera de typer av varor och tjänster eller de metoder för framställning av varor och tjänster som uttrycker ett socialt mål och de situationer då vins terna kan fördelas bland ägare och investerare, de typer av intressekonflikter som förvaltare av godkända fonder för socialt företagande måste undvika och de mått och steg som ska vidtas i detta sammanhang, den närmare utformningen av procedurerna för att mäta de sociala effekter som de godkända portföljföretagen ska uppnå och innehållet i och de närmare bestämmelserna för in formationen till investerarna. Det är särskilt viktigt att kommissionen samråder, bl. a. med experter under sitt förberedande arbete, och tar hänsyn till självreglerande Europeiska unionens officiella tidning L 115/25 Tekniska standarder för finansiella tjänster bör säkerställa en konsekvent harmonisering och hög tillsynsnivå i hela unionen. Eftersom har mycket specialiserad sakkun skap, skulle det vara ändamålsenligt och lämpligt att ge organet i uppdrag att för kommissionen ta fram förslag till tekniska genomförandestandarder som inte inbegriper politiska val. Kommissionen bör ges befogenhet att anta tekniska ge nomförandestandarder genom genomförandeakter enligt artikel 291 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010. bör åläggas att utforma tekniska genomförandestandarder gällande for matet för den anmälan som avses i den här förordningen. från den dag då denna förordning börjar tillämpas bör kommissionen genomföra en översyn av denna förordning för att bedöma hur marknaden för fonder för socialt företagande utvecklas i unionen. Över synen bör innehålla en allmän genomgång av hur be stämmelserna i detta direktiv har fungerat och vilka er farenheter som gjorts vid tillämpningen av dem. På grundval av översynen bör kommissionen lägga fram en rapport för och rådet, i förekom mande fall åtföljd av lagstiftningsförslag. Dessutom bör kommissionen från den dag då denna förordning börjar tillämpas inleda en översyn av samspelet mellan denna förordning och andra bestäm melser om företag för kollektiva investeringar och deras förvaltare, särskilt de som avses i direktiv /61/EU. Denna översyn bör särskilt ta upp denna förordnings räckvidd, och utvärdera huruvida det är nödvändigt att utvidga räckvidden så att större förvaltare av alternativa investeringsfonder kan utnyttja beteckningen EuSEF. På grundval av översynen bör kommissionen lägga fram en rapport för och rådet, i förekom mande fall åtföljd av lagstiftningsförslag.