prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — Utöver detta görs även en internationell jämförelse av hur den svenska sjukfrånvaron förhåller sig till sjukfrånvaron i länderna i EU151 med hjälp av arbetskraftsundersökningarna (). Samtliga indikatorer redovisas efter kön. De huvudsakliga källorna för uppföljning av indikatorerna är redovisningar, rapporter från ISF samt uppgifter från . Resultatredovisningen inleds med en genomgång av sjukfrånvarons utveckling, där även och andra relevanta aktörers arbete 1 I denna benämning ingår följande länder: , , , , , , , , , , , , , och . med sjukskrivningsprocessen redovisas. Därefter lämnas en redogörelse av resultaten för den samlade verksamheten på och . Även internationellt samarbete inom socialförsäkringen redovisas i detta avsnitt. Sammansättningen av sjukfrånvaron har förändrats Den totala sjukfrånvaron mätt som ohälsotalet uppgick till nära . För kvinnor uppgick ohälsotalet och för män . Kvinnor står således för en betydligt större del av sjukfrånvaron än män. Ohälsotalet uppvisade –2013 en kontinuerlig minskning för att därefter öka svagt. har nivån varit stabil kring . Diagram 3.1 Ohälsotalet uppdelat på sjuk- och rehabiliteringspenning (Sjp-delen) respektive sjuk- och aktivitetsersättning (SA-delen), – Sammansättningen av antalet utbetalade dagar med sjuk- och rehabiliteringspenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning har förändrats. Antalet personer som har sjukersättning har minskat, vilket till stor del kan förklaras av att nybeviljandet av ersättningen har varit lågt i kombination med att många personer övergår från sjukersättning till ålderspension. Eftersom antalet sjukfall och därmed antalet som har sjuk- eller rehabiliteringspenning har ökat, innebär det sammantaget att det har skett en omfördelning inom ohälsotalet mellan antalet personer som har sjuk- och rehabiliteringspen- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ning respektive sjuk- och aktivitetsersättning, se diagram 3.1. Diagram 3.2 Ohälsotalet 2015 efter ålder och kön Som framgår i diagram 3.2 ökar ohälsotalet kraftigt med ålder. Exempelvis är ohälsotalet nästan så högt bland 50–59-åringar som bland 30–39-åringar. Vidare har kvinnor ett högre ohälsotal än män i samtliga åldersgrupper förutom bland de yngsta försäkrade, individer i åldern 16–. Ökningstakten för sjukpenningtalet avtar har sjukpenningtalet ökat . uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet var som högst 2002 (18,6) och nådde sin lägsta notering (6,0). Ökningen kan förklaras både av att antalet helt nya sjukfall stigit och att dessa sjukfall blivit längre. har dock ökningstakten i både inflöde och varaktighet dämpats vilket även fått till följd att ökningstakten i sjukpenningtalet har minskat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.3 Sjukpenningtalet för kvinnor och män 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Antalet pågående sjukfall har varierat kraftigt under . uppgick det totala antalet till över 300 000 . Därefter minskade antalet till som lägst knappt 100 000 2010. Antalet pågående sjukfall har ökat och uppgick till 198 000. Andelen kvinnor bland sjukfallen är . Det är ett förhållande som varit relativt . Forskning påvisar att det finns ett stort antal faktorer både i och utanför arbetet som ökar risken för kvinnor att bli sjukskrivna. Resultaten indikerar att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter, och att både faktorer i arbetsmiljön och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bidrar till skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen.2 En studie av förstagångsföräldrar (Försäringskassan, Socialförsäkringsrapport ) och Arbetsmiljöns betydelse för sömnstörningar (2013) och Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom (2014). Diagram 3.4 Antal pågående sjukfall, kvinnor och män, – Högre inflöde till sjukpenningen, men i avtagande takt De senaste årens ökning av påbörjade sjukfall är en central komponent bakom uppgången i sjukpenningtalet. Inflödet till sjukpenningen var som lägst 2009–2010. Då var det omkring 250 000 sjukfall som påbörjades och som varade minst (150 000 kvinnor, 100 000 män). Fram till slutet av 2015 var det närmast en kontinuerlig ökning av inflödet. Därefter tycks dock ökningstakten ha avstannat. är det drygt 360 000 fall som blir minst långa på årsbasis (230 000 kvinnor, 130 000 män). Ett ökat antal sjukfall bland kvinnor svarar därmed för merparten av ökningen. Diagram 3.5 Antal sjukfall som blir minst långa, 2009–2015 Ökningen i sjukfallens längd har avstannat Psykiatriska diagnoser som vanligtvis medför längre sjukfall har blivit mer förekommande, vilket ökar den genomsnittliga varaktigheten per sjukfall. Av diagram 3.6 och 3.7 framgår att sjukfall med psykiatriska diagnoser uppvisat en successivt högre varaktighet. Exempelvis ligger kurvan längre ut än den , vilket innebär att en större andel av sjukfallen kvarstår vid en viss given tidpunkt. Framförallt har de sjukfall som tidigare avslutades blivit längre. Ökningen är kraftigare för kvinnor än för män. Även varaktigheten för sjukfall med övriga diagnoser har ökat . Denna utveckling mot allt längre sjukfall har dock avstannat . En delförklaring till detta kan vara arbete med att förstärka och förbättra utrednings- och bedömningsarbetet. Diagram 3.6 Andelen sjukfall som blivit eller längre som kvarstår vid olika fallängder upp till dag 210, 2012–2015. Kvinnor med psykiatriskaresp. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.7 Andelen sjukfall som blivit eller längre som kvarstår vid olika fallängder upp till dag 210, 2012–2015. Män med psykiatriskaresp. Störst regional skillnad i sjukfrånvaro för kvinnor Sjukpenningtalet skiljer sig åt mellan olika län. Skillnaden mellan den högsta respektive lägsta länsvisa noteringen i sjukpenningtalet uppgick för kvinnor och för män. För både kvinnor och män är sjukfrånvaron högst i och lägst i . Skillnaden är i stort sett oförändrad jämfört med året innan. Diagram 3.8 Sjukpenningtalet för kvinnor och män per län, länlän länlänGötalandslänlän länlänlänlän länlänlänlänlänlänlänlänlän län 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Sjukfrånvaron är högst i kommuner och landsting Diagram 3.10 Sjukfrånvaron som andel av anställda i Sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan olika sektorer. åldrarna 20–, 1990–2015 Högst är sjukfrånvaron för anställda i kommu- ner och landsting, medan den är lägst inom sjukskrivna varit anställda i offentlig sektor medan andelen offentliganställda av det totala antalet anställda på arbetsmark- Kvinnor har högre sjuk- frånvaro än män i samtliga sektorer. Diagram 3.9 Sjukfrånvaro i olika sektorer, kvartal 1, 2016 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Källor: , SCB samt LFS, . Sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa fortsätter har sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa, i form av bl.a. ångest och depres- sioner, ökat och är den vanligaste sjuk- skrivningsorsaken för både kvinnor och män. Risken för att bli sjukskriven på grund av psy- kisk ohälsa är högre för kvinnor än för män. både kvinnor och män är risken att bli sjuk- skriven till följd av psykisk ohälsa högst i åldern Källa: Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, SCB. 30–och ännu något högre för kvinnor och Svensk sjukfrånvaro i nivå med EU-genomsnittet män med barn i åldern 3–. Vidare har kvinnor och män som arbetar i Enligt ligger den svenska sjukfrånvaron i yrken med nära kontakt med brukare av olika nivå med EU-genomsnittet. typer av välfärdstjänster eller andra personliga frånvaron har dock varierat betydligt mer över tjänster (s.k. kontaktyrken) en högre genom- tid jämfört med EU-genomsnittet. snittlig risk att bli sjukskrivna på grund av psy- kvinnorna högre sjukfrånvaro än vad kvinnor Risken är lika hög för kvinnor som inom EU i genomsnitt har, vilket delvis kan bero för män, men eftersom kvinnor i större ut- på att arbetskraftsdeltagandet bland sträckning arbetar i dessa yrken är det fler kvin- generellt sett är högre än bland kvinnor i nor som drabbas.3 Den genomsnittliga varaktig- heten för sjukfall är generellt sett längre vid psy- skillnaderna i sjukfrånvaron mellan och kisk ohälsa än vid sjukfall som t.ex. beror på andra EU-länder ökat bland kvinnor. sjukdomar i rörelseorganen. Detta är en orsak till att de psykiatriska diagnosernas andel av de på- För män i gäller däremot att de gående sjukfallen ökar och att de sammantaget utgör den största diagnosgruppen för både kvin- genomsnittet för män. nor och män. Som framgår i diagram 3.11 har andelen pågående sjukfall med psykiatrisk dia- 3 Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser. En studie av befolkning 16– (, Socialförsäkringsrapport 2014:4). gnos som är eller längre ökat för kvinnor , till . Motsvarande ökning för män är , till . Andelsökningen för psykiatriska diagnoser har också varit högre för sjukfall som pågått eller längre än för sjukfall som pågått än . Det gäller för såväl kvinnor som män. Diagram 3.11 Andelen pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos för kvinnor och män, eller mer Sjukfall >1 år, kvinnor Sjukfall under , kvinnor Sjukfall >1 år, män Sjukfall under , män I en studie från ISF om hur sjukförsäkringen förhåller sig till psykiatriska diagnoser framgår det att det ofta är svårare att fastställa arbetsförmågan för personer med en psykiatrisk sjukdom än för personer med en fysisk åkomma.4 Dessutom påverkar psykisk sjukdom funktioner som är väsentliga för de flesta arbeten. Det innebär att byte av arbetsuppgifter eller andra anpassningar på arbetsplatsen inte ökar förutsättningarna för arbete på samma sätt som vid till exempel ryggbesvär. Antalet med sjukersättning minskar medan antalet med aktivitetsersättning ökar nybeviljades totalt 11 650 personer sjukersättning (kvinnor och män). Det är 1 500 färre än 2014. skedde däremot en svag ökning av nybeviljandet av sjukersättning. Det totala antalet personer med sjukersättning har dock minskat 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det beror på att relativt många personer med sjukersättning övergår till ålderspension. var det ca 24 000 personer vars sjukersättning upphörde på grund av att de fyllde . Diagram 3.12 Antal nybeviljade sjukersättningar och antal med sjukersättning –2015 Antal med SE i dec För aktivitetsersättningen har ett högt nybeviljande i kombination med relativt lågt utflöde medfört att antalet personer med denna ersättning har ökat allt sedan förmånen infördes . hade 37 600 personer aktivitetsersättning varav 17 600 unga kvinnor och 20 000 unga män. Av dessa hade ersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga och för förlängd skolgång. av alla som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga har det på grund av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning. 4 Sjukfrånvaro och psykiatriska diagnoser (Inspektionen för socialförsäkringen 2014:22). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.13 Antal med sjuk- och aktivitetsersättning i åldern 19–, 2003-2015 Anmärkning: Förekomsten av personer med sjukersättning beror på övergångsbestämmelser vid införandet av aktivitetsersättning. ökade inflödet till aktivitetsersättningen främst genom nybeviljande för förlängd skolgång. är det ett högre nybeviljande för nedsatt arbetsförmåga, vilket uppgick till av det totala nybeviljandet . Antalet kvinnor och män som nybeviljades aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga var ungefär lika stort , 2 380 respektive 2 420. Däremot nybeviljades 1 720 kvinnor aktivitetsersättning för förlängd skolgång, att jämföra med 2 200 män. Trenden med allt fler unga med aktivitetsersättning återfinns även i ett flertal andra OECD- länder, inklusive våra grannländer. Antalet som söker ersättning som har en psykiatrisk diagnos har ökat. Orsaken till den generella ökningen är inte helt klarlagd. Några tänkbara bidragande orsaker som har nämnts i den svenska kontexten är förändrad diagnostisering, ökad förekomst av psykiska besvär, försämrade skolresultat, svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och normer och attityder.5 Ungefär varannan som lämnar aktivitetsersättning vid förlängd skolgång beviljas aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga . Bland personer med aktivitetsersättning som fyller 30 går ungefär tre fjärdedelar över till sjukersättning. Lägre ekonomisk standard bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning Drygt hälften () av alla personer med sjuk- och aktivitetsersättning är ensamstående, vilket är en faktor som i sig bidrar till att gruppen sammantaget har en svårare ekonomisk situation än den övriga befolkningen. Kvinnor med sjuk- och aktivitetsersättning har totalt sett en högre ekonomisk standard än män med sjuk- och aktivitetsersättning. Det beror delvis på att män i denna grupp i högre utsträckning än kvinnor är ensamstående, se tabell 3.4. Tabell 3.4 Andelen ensamstående bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning och övriga befolkningen, alla åldrar Källa: Egna beräkningar. Den ekonomiska standarden i termer av disponibel inkomst per konsumtionsenhet visas i diagram 3.14.6 Där framgår att skillnaderna inom gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning är stora. Ensamstående personer med sjuk- och aktivitetsersättning har en klart lägre ekonomisk standard. Jämfört med sammanboende personer med sjuk- och aktivitetsersättning har de ensamstående personerna en lägre standard generellt sett. Bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning beräknas den ekonomiska standarden (medianen) 2015 motsvara av den ekonomiska standarden för övriga befolkningen. 6 Ekonomisk standard, eller disponibel inkomst per konsumtionsenhet, 5 Unga med aktivitetsersättning – Den senaste utvecklingen och hypo- bygger på att alla inkomster i hushållet fördelas lika så att alla i hushållet teser om orsakerna till utvecklingen (Inspektionen för socialförsäkringen får samma standard. Hänsyn tas också till hur många som ska försörjas på hushållsinkomsten samt stordriftsfördelar av att dela hushåll. Diagram 3.14 Ekonomisk standard bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning (SA) och övriga befolkningen 2015 Källa: Egna beräkningar. Ett vanligt förekommande mått på ekonomisk utsatthet är låg ekonomisk standard – en inkomststandard understigande av medianinkomsten i samhället. Nära 130 000 av de personer som har sjuk- och aktivitetsersättning beräknas ha en så låg ekonomisk standard att de anses vara ekonomiskt utsatta. Det finns dock betydande skillnader inom kollektivet med sjuk- och aktivitetsersättning. Eftersom en stor andel av männen med sjuk- och aktivitetsersättning (SA) är ensamstående är följaktligen andelen som har en låg ekonomisk standard hög bland männen. Av ensamstående män med SA har en låg ekonomisk standard. För ensamstående kvinnor med SA är andelen . Av sammanboende män med SA har en låg ekonomisk standard, för sammanboende kvinnor med SA är andelen . För befolkningen totalt sett har en låg ekonomisk standard. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.15 Andel med låg ekonomisk standard bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning (SA) och övriga befolkningen 2015 Andel med låg ekonomisk standard Källa: Egna beräkningar. Skillnader mellan kvinnor och män i beviljandet av arbetsskadelivränta har andelen av ansökningar om arbetsskadelivränta som beviljats stigit och uppgick beviljandefrekvensen till , vilket kan jämföras med 2014. Ökningen är störst för män, vilket medför att skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor () och män () har ökat jämfört med . Antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor är emellertid historiskt lågt. Dessa uppgifter avser de ärenden där frågan om huruvida en skada är orsakad av arbete har prövats. Innan utreder om en skada är orsakad av arbete tar vanligtvis ställning till om det finns en nedsättning av inkomstförmågan som uppgår till minst en femtondel och om denna nedsättning kan anses vara bestående framåt. ISF har i en rapport granskat handläggning av ansökningar om arbetsskadelivränta.7 av mäns ansökningar på den grunden att nedsättningen inte bedömdes som varaktig. Det är en ökning jämfört med före då av ansökningarna avslogs 7 Kravet på varaktighet i arbetsskadeförsäkringen (Inspektionen för socialförsäkringen 2015:14). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 av denna anledning. ISF bedömer att denna förändring till stor del förklaras av att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades 2008. Före avskaffandet aktualiserades frågan om huruvida arbetet orsakat nedsättningen av arbetsförmågan när en tidsbegränsad sjukersättning beviljades. Eftersom det då var samma varaktighetskrav för rätt till tidsbegränsad sjukersättning som arbetsskadelivränta var det ovanligt med avslag på grund av att varaktigheten inte var styrkt. är det svårare för individen att veta när det är rätt tillfälle att ansöka om arbetsskadelivränta. finns en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framför allt till mindre arbetsgivare för vilka höga sjuklönekostnader kan vara svåra att bära. En första uppföljning av förmånen visar att ca 42 200 arbetsgivare var berättigade till ersättning 2015 till ett totalt belopp om 810 miljoner kronor.8 Av de arbetsgivare som har fått kompensation är små eller medelstora arbetsgivare med en total årlig lönekostnad på högst vardera. Dessa arbetsgivare har sammanlagt fått ca . De minsta arbetsgivarna har fått ersättning motsvarande av sina totalt inrapporterade sjuklönekostnader. De ersättningar som har utbetalats uppgår till avsevärt högre belopp än vad reformen var beräknad till. Somliga arbetsgivare förefaller ha betydligt högre sjuklönekostnader än vad som har varit känt. Ett analysarbete pågår i för att studera reformens utfall närmare. För att bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron beslutade regeringen om ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron och ett brett åtgärdsprogram9 för att uppnå detta mål (dnr S2015/06106/SF). 8 Återrapportering Ersättning för höga sjuklönekostnader till arbetsgivare (2016). 9 Åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Regeringen har fastställt ett mål om att sjukpenningtalet högst ska uppgå vid utgången av 2020. Regeringens mål för sjukpenningtalet kompletteras med ett riktmärke om att det genomsnittliga antalet nybeviljade sjukersättningar inte bör överstiga 18 000 –2020. Regeringen har i åtgärdsprogrammet identifierat sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas för att öka hälsan i samhället och stabilisera sjukfrånvaron. 3.Bättre möjligheter att ta tillvara människors arbetsförmåga 4.Rehabilitering, anpassning och omställning 5.Primärvårdens verksamhet behöver i högre grad anpassas för personer med psykisk ohälsa och långvarig smärta 6.Ökad kunskap om sjukskrivningspraxis och sjukskrivningsprocessen 7.Bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete Sedan åtgärdsprogrammet beslutades har regeringen arbetat med att genomföra de olika åtgärder som aviseras i programmet. Totalt har 24 av 25 åtgärder vidtagits. De insatser som har vidtagits inom utg.omr. 10 redovisas nedan (områden 3–7 i åtgärdsprogrammet). Åtgärder för ökad jämställdhet och bättre arbetsmiljö redovisas under utg.omr. 12, 13 och 14. är som handläggande myndighet en central aktör i sjukskrivningsprocessen. Myndigheten ska bedöma rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Myndigheten har också ett ansvar för samordning och tillsyn av rehabilitering av försäkrade. För en väl fungerande sjukskrivningsprocess krävs att samverkar med t.ex. hälso- och sjukvård, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. Bedömningar av arbetsförmåga görs i ökad utsträckning En grundläggande uppgift för myndigheten är att bedöma den försäkrades arbetsförmåga och rätt till ersättning, det gäller såväl inledningsvis i ett sjukfall som under hela den tid en person är sjukskriven. För att sjukskrivningsprocessen ska fungera väl krävs att myndigheten gör de lagstadgade prövningarna av arbetsförmågan utifrån rehabiliteringskedjans krav och tidsgränser vid dag 90, 180 och 365 i sjukfallen. Det har tidigare konstaterats att de lagstadgade bedömningarna inte i tillräcklig omfattning görs och att kvaliteten i bedömningarna ofta inte är tillräcklig för att sjukskrivnas möjligheter till återgång i arbete, rehabilitering och omställning ska kunna tas tillvara.10 Andelen bedömningar har minskat något för att åter öka. Ökningen gäller både 90- och 180-dagarsbedömningarna. gjordes av 90-dagarsbedömningarna och av 180-dagarsbedömningarna före dessa tidsgränser, vilket ska jämföras i december året innan. Som en del av regeringens åtgärdsprogram har fått i uppdrag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess (dnr S2015/07316/SF). Dessutom har fått en årlig resursförstärkning på för att stärka sjukförsäkringshandläggningen. Konkret handlar uppdraget om att undanröja de brister som har identifierats i handläggningen och vidta åtgärder där förbättringsmöjligheter finns. I en delredovisning från (S2016/03138/SF) presenterar myndigheten en samlad plan för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. Planen innehåller en rad åtgärder för att utveckla och stärka myndighetens sjukförsäkringshandläggning såsom utbildningsinsatser för handläggare och chefer på olika nivåer, en större integrering av försäkringsmedicin i handläggningen, systematiska kvalitetsuppföljningar, tillsättning av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 lokala försäkringssamordnare och kontrollstationer sjukskrivning. ISF har på regeringens uppdrag granskat arbete med den försäkringsmedicinska utredningsmodell som kallas aktivitetsförmågeutredning (AFU).11 ISF anser att det finns betydande fördelar med standardiserade utredningar, såsom det standardiserade läkarutlåtandet i AFU. En av fördelarna med utredningsmodellen är att den kan tillföra ny och betydelsefull information i det enskilda ärendet. ISF konstaterar dock att det även krävs en grundlig kvalitetssäkring för att stärka utredningsmodellens trovärdighet och ge kunskap om hur utvecklingsarbetet med AFU och kunskapsunderlaget ska fortsätta. Det finns skillnader i de bedömningar läkarna gör av kvinnors och mäns förmåga att klara av att utföra olika aktiviteter. Dessa skillnader gäller framför allt förmågorna styrka och rörlighet respektive psykisk uthållighet, som ingår i utredningsmodellen. ISF anser därför att bör göra en genomlysning för varje yrkesområde i kunskapsunderlaget ur ett jämställdhetsperspektiv vilket bör resultera i tydligare beskrivningar av förhållandena på den verkliga arbetsmarknaden. ISF anser det också vara angeläget att integrerar ett jämställdhetsperspektiv i de försäkringsmedicinska utbildningar som ger behörighet att genomföra AFU. Syftet med ett jämställdhetsperspektiv i utbildningen bör vara att minska risken för att omedvetna könsfördomar påverkar läkares och andra professioners medicinska bedömningar av kvinnor och män. beställde 895 AFU, vilket är en ökning då de beställde 515. Ökat antal avslag och indrag av ersättning Antalet avslag och indrag av sjukpenning har ökat efter att ha minskat . beslutades ca 10 900 avslag, vilket motsvarar av alla 11 Aktivitetsförmågeutredningar (AFU) (Inspektionen för social- 10 Tidsgränserna i sjukförsäkringen (Inspektionen för socialförsäkringen försäkringen 2015:8) och Aktivitetsförmågeutredningar (AFU) behöver 2015:5) och Sjukfrånvarons utveckling, Delrapport 1 (, kvalitetssäkras – Ett genusperspektiv (Inspektionen för socialförsäk- Socialförsäkringsrapport 2015:6). ringen 2016:4). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 gjordes även ca 9 900 indrag av ersättning, vilket är av alla avslutade sjukfall. var antalet avslag 8 400 och antalet indrag 5 900. Antalet avslag och indrag är högre för kvinnor (av avslagen respektive indragen gällde kvinnor). Andelen avslag skiljer sig däremot inte åt för kvinnor och män. Det finns dock en tendens till en något lägre andel indrag för kvinnor än för män . Det skulle, enligt , kunna förklaras av att kvinnor länge haft en högre andel sjukskrivningar på grund av psykiatriska diagnoser där indrag är mera ovanligt.