prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: beslutade i enlighet med regeringens proposition Bildning och tillgänglighet – radio och tv i all- mänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60) om de ekonomiska förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst under den kommande till- ståndsperioden. Medelstilldelningen till SR, SVT och UR ska höjas under förutsättning att antalet avgifter inte minskar i någon större utsträckning. Målsättningen är att det ska råda balans mellan intäkter och utgifter för rundradiokontot. Genom beslut i samband med bud- getpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96) och 2016 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:85) höjdes medelstilldelningen till SR, SVT och UR 2015 och 2016. erhöll SVT dessutom en särskild tilldelning om enligt ovan. Radio- och tv-avgiften höjdes med fr.o.m. genom beslut i samband med propositionen Våränd- ringsbudget . Höjningen motiverades med att avgiften varit oförändrad . Trots att antalet betalande hushåll var högre än någonsin ansåg regeringen att en höjning var nödvändig för att undvika ett negativt resultat i rundradiorörelsen. Radiotjänst i () har i en skrivelse till regeringen (dnr Ku2016/00640/MF) redovisat rundradiorörel- sens samlande ekonomi . Antalet regi- strerade radio- och tv-avgifter minskade . Trots avgiftshöjningen blev resultatet -. Det ackumu- lerade resultatet uppgick till . I skrivelser till regeringen med budgetunderlag har SR, SVT och UR lämnat redogörelser för RIKAB:s verksamhet 2015 med prognoser för rundradiorörelsens fortsatta utveckling (dnr Ku2016/00482/MF, dnr Ku2016/00566/MF och dnr Ku2016/00568/MF). Prognoserna visar ett underskott för innevarande och kommande år. För att hantera underskottet på rundradiokontot föreslår bolagen att radio- och tv-avgiften höjs 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett balanserat resultat för rundradiorörelsen är långsiktigt nödvändigt och påverkas av avgiftens nivå, antalet betalande och medels- tilldelningen till programbolagen. Regeringen gör bedömningen att höjningen av avgiften bör begränsas till . För att medelstilldelningen ska kunna räknas upp under resten av tillstånds- perioden krävs det att antalet betalande hushåll är tillräckligt högt. Regeringen kommer att följa utvecklingen i rundradiorörelsen noga. Radio- och tv-avgiften uppgår till . Den föreslagna höjningen med till innebär att avgiften ökar . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om unga personers levnadsvillkor. Ungdomspolitiken omfattar bl.a. statsbidrag, ungdomar som varken arbetar eller studerar och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksam- het. Arbetet med ungdomspolitiken är sektors- övergripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Det ungdomspolitiska arbetet förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Till området hör Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:1 Myndigheten för ungdoms- och 12:2 Bidrag till nationell och internationell 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet för ungdomspolitiken, att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen, gäller alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Att alla ung- domar ska ha goda levnadsvillkor innebär att samhället ska skapa goda levnadsvillkor för individen med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättig- heterna såsom de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden på området. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur och fritid, sitt språk, möjlighet till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskriminering. Begreppet makt används i målet i betydelsen individens förutsättningar och möjligheter att forma sitt eget liv, vilket är beroende av goda levnads- villkor. Den tredje delen av målet, dvs. inflytande över samhällsutvecklingen, innebär en uttalad målsättning att ungdomar ska finnas med i sam- hällsbygget och att ungdomar har en uttalad rätt till inflytande. Ungdomspolitiken är ett av flera verksam- hetsområden som ska bidra till måluppfyllelsen för ungdomspolitiken. Regeringen följer mål- uppfyllelsen genom det ungdomspolitiska uppföljningssystemet. Resultatuppföljningen för ungdomspolitiken fokuserar främst på resultat från det egna verksamhetsområdet. Regeringen har inom ramen för ungdomspolitiken ett starkt fokus på att stärka såväl unga kvinnors som unga mäns etablering i arbets- och samhällslivet. Ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende är viktiga faktorer för uppföljningen av det ungdomspolitiska målet. Den löpande uppföljningen av goda levnadsvillkor fokuserar därför på ett urval av de ungdomspolitiska indikatorerna som belyser utvecklingen av dessa faktorer. Indikatorerna baseras huvudsakligen på återkommande registerdata. Dessa indikatorer är: –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning. –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga kvinnor och unga män med okänd aktivitet). –Mediantid i arbetslöshet bland unga kvinnor och unga män (18–). –Andel unga kvinnor och unga män (20–) som bor kvar i föräldrahemmet. –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Bedömningen av måluppfyllelsen fördjupas med hjälp av övriga indikatorer, som i många fall bygger på enkätstudier och statistikinsamling, vilka genomförs med längre intervall (två–). Bedömningen fördjupas också med hjälp av andra studier och rapporter som tas fram inom ramen för det ungdomspolitiska uppföljnings- systemet samt genom särskilda uppdrag. Ungas etablering i arbets- och samhällslivet Indikator: Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning Andelen unga i åldern 16–som inte studerade och inte hade fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning var 2014 (7,0 2013 och 7,2 2012). Detta gällde för 5,9 (5,9, 6,0) procent av de unga kvinnorna och 8,2 (8,0, 8,3) procent av de unga männen. En högre andel utrikes födda unga i åldern 16–var utan minst 2-årig gymnasie- utbildning, 11,4 (10,8, 11,6) procent, jämfört med unga födda i , 6,4 (6,4, 6,5) procent. Andelen bland utrikes födda unga kvinnor var 10,0 (9,7, 10,2) procent och 12,6 (11,9, 12,9) procent bland utrikes födda unga män.2 2 Källa: , Uppgifterna är hämtade från utbildningsregistret och registret för personer i utbildning. Indikator: Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar Andel unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar uppgick . Detta innebär att 84 043 ungdomar mellan varken arbetade eller studerade . Totalt sett är det något färre unga kvinnor (7,) än unga män (7,) som varken arbetar eller studerar. har andelen unga 16–som varken arbetar eller studerar varit relativt stabil. Andelen var 7,1 pro- cent 2013. Andelen unga som varken arbetar eller studerar är betydligt högre för utrikes födda ungdomar, , än för inrikes födda, . När man ser på skillnaderna mellan könen är andelen högre för inrikes födda unga män och lägre för inrikes födda kvinnor, . I gruppen utrikes födda ungdomar är förhållandena det motsatta (unga män och unga kvinnor ).3 Tabell 15.2 Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar Indikator: Mediantid i arbetslöshet bland unga (16–). Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna arbetslösa 16–var 2015, 143 (137 2014 och 133 2013) dagar för unga kvinnor och 142 (136, 136) dagar för unga män. Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna arbetslösa i åldern 16–har ökat från 134 till 142. För unga kvinnor har tiden ökat 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 från 133 och för unga män till 142 dagar.4 Indikator: Andel unga (20–) som bor kvar i föräldrahemmet Åren 2014–2015 bodde av ung- domarna i åldern 20–kvar hos sina föräldrar. I åldern 25–uppgick motsvarande andel till . I åldersgruppen 20–var –2013 andelen som bodde kvar hemma bland kvinnorna jämfört bland männen. Särskilt gruppen unga med utländsk bakgrund utmärks av att bo kvar länge i föräldrahemmet. Bland unga med utländsk bakgrund i åldern 20–bodde kvar i föräldrahemmet jämfört av unga med svensk bakgrund. Statistiken om unga kvinnor respektive unga män födda i ett annat land är alltför osäker för att redovisas på grund av för få svarande.5 – Delaktighet och jäm- likt inflytande (Ju 2014:19), som bl.a. arbetat med frågor om ungas politiska representation, delaktighet och inflytande, lämnade betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5). Utredningen konstaterar att de flesta unga upplever att de saknar inflytande över det politiska beslutsfattandet och en stor del av de unga inte känner sig delaktiga i samhället. Unga är underrepresenterade i de politiska partierna, i de politiska församlingarna och i föreningslivet. På samma sätt som för äldre finns det skillnader i deltagandet utifrån faktorer såsom socioekonomisk bakgrund, kön, funk- tionsförmåga och utländsk bakgrund. Ovan- stående undersökningar visar att det politiska intresset är starkt bland unga . En stor andel av de unga är engagerade och vill påverka politiken. Unga visar en stark tilltro till demokratin och de allra flesta uttrycker ett stöd för de grundläggande demokratiska värde- ringarna. Uppgifterna lämnas av SCB och är hämtade från olika register som SCB sammanställer. SCB har korrigerat uppgifterna i förhållande till föregående års redovisning p.g.a. en felräkning. Uppgifterna lämnas av Arbetsförmedlingen och är hämtade från myndighetens registerdatabas. Uppgifterna lämnas av SCB och är hämtade från undersökningen av levnadsförhållanden (/SILC). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Fritid, organisering och välmående Den tematiska analysen Fokus 14 fritid och organisering (MUCF, 2014) visar på stora skillnader vad gäller hur mycket fritid unga har och hur aktiva de är. värderar många unga fritiden högt och är aktiva på sin fritid. Analysen pekar dock på att vissa barn och unga deltar allt mindre i föreningslivet. Barn som börjar med en aktivitet i tidig ålder slutar också tidigare. Av ungdomarna i åldern 13–är inte medlem i någon förening. Bland utrikes födda unga kvinnor, unga hbtq-personer, unga nyanlända och unga kvinnor och män med funktionsnedsättning är detta särskilt vanligt. Studien visar även skillnader sett till olika bo- stadsområden. Om olika fritidsaktiviteter läggs samman är fritidsaktiviteten lägre i låginkomst- områden jämfört med höginkomstområden. Det är vanligare bland unga i gymnasieskolan än i högstadiet att uppge att det finns för lite att göra , vilket kan bero på att offentliga verksamheter och stora delar av föreningslivet främst når unga i . Av MUCF:s rapport 2016 framgår att ungas egen bedömning av sitt allmänna hälso- tillstånd och den självskattade psykiska och psykosomatiska ohälsan inte har förändrats i någon nämnvärd utsträckning 2010‒2015. De allra flesta ungdomar i åldern 16–skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Andelen ungdomar i åldern 16–som 2014 bedömde sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra uppgick till 81 procent.6 Uppgifterna lämnas av och är hämtade från den nationella folkhälsoenkäten på lika villkor. Tabell 15.3 Andel unga (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra En femtedel av unga personer i åldern 16‒24 år uppgav 2012‒2013 att de hade psykiska symtom i form av oro, ängslan eller ångest. Runt hälften av unga 13‒18 år uppgav psykosomatiska symtom som huvudvärk, magont eller svårt att somna minst en gång . Andelen självmord bland unga i åldern 13‒24 år har legat på ungefär samma nivå . Andelen var 12,4 per 100 000 vid den senaste mätningen 2014. Det finns tydliga skillnader i upplevt välbefinnande och psykisk ohälsa mellan unga kvinnor och unga män. En större andel unga män än unga kvinnor bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra och en större andel unga kvinnor uppger att de har psykiska och psykosomatiska symtom. Det var av de unga kvinnorna i denna ålder som skattade sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra medan motsvarande gällde för av de unga männen. Skillnaden mellan könen är särskilt stor för psykiska sym- tom, där en nästan dubbelt så stor andel unga kvinnor i åldern 16‒24 år uppgav att de upplevde oro, ängslan eller ångest jämfört med andelen unga män 2012‒2013 (). Även när det gäller självmord syns tydliga skillnader mellan könen. var det mer än dubbelt så vanligt att unga män begick självmord jämfört med unga kvinnor. Tidigare studier visar att diskriminering och andras okunskap påverkar hbtq-personers hälsa och självbild negativt. Många unga har erfarenhet av dåligt bemötande, våld eller hot om våld och saknar tilltro till samhällets institutioner. Många har också självmordstankar (Ungdoms- styrelsen). Ungas sexuella och reproduktiva rättigheter Den tematiska analysen Fokus 15 om ungas sexuella och reproduktiva rättigheter (MUCF 2015) belyser situationen för unga kvinnor och unga män, unga hbtq-personer, unga med funk- tionsnedsättning, unga nyanlända och ungdomar som bor i socioekonomiskt utsatta områden. Analysen visar att det finns brister i hur unga får tillgång till kunskap, stöd och vård gällande sina sexuella och reproduktiva rättigheter. Det blir svårare att komma i åtnjutande av dessa om den unga personen i en eller i flera av sina sociala positioner befinner sig utanför . Ju fler normer en ung person uppfattas bryta mot, desto större risk är det att utsättas för diskri- minering, osynliggörande eller våld och förtryck som inverkar på rätten till självbestämmande och privatliv. 15.3.3 Insatser inom politikområdet Etablering i arbets- och samhällslivet Regeringen har ett ambitiöst reformprogram med satsningar inom bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken för att stärka ungas etablering i arbets- och samhällslivet. En prio- riterad fråga inom ramen för ungdomspolitiken är ungas etablering i arbetslivet och då framför allt insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Regeringens övriga insatser för etable- ring i arbets- och samhällslivet återfinns bl.a. inom utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 16 Utbildning och universitetsforsk- ning och 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj- ning och byggande samt konsumentpolitik. Unga som varken arbetar eller studerar Nationell strategi för unga som varken arbetar eller studerar Regeringen initierade en nationell samling för unga utanför. beslutade regeringen ”Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar” (dnr U2015/05478/UF). Strategin innehåller åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta –2018 för unga som varken arbetar eller studerar, dvs. unga 15–som står utanför både arbetsmarknad och utbildningssystem. Åtgärderna fokuserar på tre områden: ökad samverkan mellan berörda aktörer, ökad kunskap om unga som varken arbetar eller studerar och insatser riktade direkt till målgruppen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förebyggande insatser och insatser direkt till målgruppen. Inom ramen för strategin har regeringen gett uppdrag till att genomföra verksamhetsnära insatser för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Regeringen har vidare bl.a. beslutat förordningen (2016:82) om statsbidrag till samverkansinsatser för unga som varken arbetar eller studerar. Kommuner och samordningsförbund kan söka bidrag för att starta nya eller utveckla redan befintliga samverkansmodeller där olika samhällsaktörer, t.ex. kommunens olika förvaltningar, landsting, statliga myndigheter, näringslivet och organisa- tioner inom det civila samhället samverkar för att stärka etableringen i arbets- och samhällslivet. Nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar Regeringen har utsett en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06). Samordnaren ska främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar och kommer således ha kontakt med relevanta aktörer. En del av samordnarens uppdrag är att systematiskt samla och analysera kunskap om insatser till målgruppen för att främja kunskaps- och erfarenhetsbaserade insatser och utvecklingen av kvaliteten i insatser till ungdomarna. Samordnaren ska samarbeta med Delegationen för unga till arbete (A 2014:06) i syfte att samordnarens och delegationens arbete ska komplettera och förstärka varandra. Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar förtydligades kommunernas ansvar för de ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en utbildning i gymnasieskolan. har haft i uppdrag att stödja kommunerna i deras implementering och utforma en modell för uppföljning (dnr U2015/05222/UF). har haft i uppdrag att kvalitetsgranska kommunernas arbete med aktivitetsansvaret (dnr U2015/05831/UF). Rapporterna pekar mot kvarstående utmaningar för flera av landets kommuner i att fullgöra ansvaret (Redovisning av regeringsuppdrag om modell för uppföljning av kommunernas aktivitetsansvar, Statens skol- verk 2015 samt Redovisning av kvalitets- granskning av kommunala aktivitetsansvaret, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skolinspektionen 2015). Det finns enligt dessa rapporter oklarheter i styrning och i ansvars- och uppgiftsfördelning inom vissa kommuner, vilket kan få till konsekvens att unga kvinnor och unga män inte får de insatser de har rätt till. Ytterligare kunskap om ungas övergång mellan skola och arbetsliv Regeringen har i regleringsbrevet gett MUCF i uppdrag att analysera och redovisa utvecklingen av ungdomars övergång mellan skola och arbetsliv (dnr U2014/07179/UF). Analysen ska ha ett ungdomsperspektiv, dvs. utgå från samtliga ungdomar och ha ett särskilt fokus på de grupper som identifieras ha stora problem vid etableringen på arbetsmarknaden. En modell för denna analys har utarbetats inom ramen för Temagruppen Unga i arbetslivet. Uppdraget syftar till att komplettera indikatorn unga som varken arbetar eller studerar och öka träffsäkerheten i de policyåtgärder som riktas till målgruppen. I regleringsbrevet gavs MUCF också i uppdrag att i en första delrapport särskilt analysera unga nyanlända kvinnors och mäns villkor vad gäller etablering samt om möjligt beskriva goda exempel (dnr U2015/05946/UF). Utifrån analyserna ska för- slag lämnas avseende de områden som behöver förbättras. En delrapport ska lämnas . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Modell för samhällets stöd till unga med psykisk ohälsa och som varken arbetar eller studerar MUCF fick i uppdrag av rege- ringen att beskriva och, om möjligt, föreslå en eller flera modeller för hur samhällets stöd till unga med psykisk ohälsa och som varken arbetar eller studerar kan organiseras och hur samverkan mellan olika aktörer kan utformas för att för- bättra stödet för dessa unga att återkomma i aktivitet (dnr S2014/06311/FS). MUCF redovisade uppdraget . MUCF bedömer att det finns ett antal moment som bör finnas med i arbetet med att stärka ungdomars psykiska hälsa och som är viktiga i samverkan när det gäller stöd till unga med psykisk ohälsa. En sådan viktig fram- gångsfaktor är att det finns tid, bra bemötande och flexibilitet i de stödåtgärder som erbjuds. Det är viktigt att verksamheterna för unga som varken arbetar eller studerar skapar ett socialt sammanhang för individen – en trygg miljö där man blir sedd och får en gemenskap genom att träffa andra i samma situation. Ett hinder i arbetet är ungas oro för sin försörjning då det kan vara svårt att tillgodogöra sig en stödinsats om det råder oklarhet om vilken ekonomisk ersättning man har rätt till eller riskerar att förlora då man träder in i olika stödinsatser. När samordningen fungerar och när hälso- och sjukvården ingår i samordningen uppfattas det som en framgångsfaktor för arbetet med individstöd. Tematisk analys av ungas etablering i arbets- och samhällslivet Regeringen har gett MUCF i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungas etablering i arbets- och samhällslivet. MUCF ska beskriva och analysera ungas villkor vad gäller etablering samt beskriva nationella och lokala verksamheter som arbetar för att främja ungas etablering. En delrapport rörande unga nyanlända kvinnors och mäns villkor ska lämnas . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . var med EU:s nya utbildnings- och ungdomsprogram (2014–2020). Programmet omfattar de aktivi- teter som fanns inom ramen för två tidigare program; det livslånga lärandet och Ung och aktiv i . Det sistnämnda har visat sig vara ett bra instrument för att främja ungas åter- inträde i utbildning och inträde på arbetsmarknaden. MUCF är nationellt kontor för ungdomsdelen av Erasmus+ och ansvarar för att programmet genomförs i . deltog totalt 4 148 unga och ungdoms- ledare inom ungdomsdelen av Erasmus+. Av samtliga unga som deltog bedömdes ha särskilda behov eller tillhöra gruppen unga med färre möjligheter. MUCF har på uppdrag av regeringen genomfört insatser i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda och för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (dnr U2014/03352/UF). Insatserna har bl.a. omfattat en försöks- verksamhet i fem utvalda pilotkommuner, med stödinsatser för unga förtroendevalda i form av exempelvis introduktionsprogram, mentorskap och nätverk. Myndigheten har delrapporterat uppdraget (dnr U2016/00966/UF). MUCF har också haft i uppdrag att verka för förbättrad kännedom bland unga om medborgarförslag. Myndigheten har slutredovisat uppdraget (dnr U2016/00734/UF). Bland annat har myndig- heten uppdragit åt ungdomsråd att upp- rätta en webbportal, , som innehåller information om vilka kommuner som använder sig av medborgarförslag som påverkansfaktor. har MUCF fördelat sammanlagt till sex kommuner som arbetat med att utveckla innovativa strategier och metoder för att stärka ungas inflytande i den lokala demokratin. De kommuner som myndigheten har gett bidrag till vänder sig till sådana målgrupper som kan ha svårt att göra sig hörda i samband med beslutsprocesser. Uppdraget har slutrapporterats (dnr U2016/01123/UF). – Delaktighet och jämlikt inflytande (Ju 2014:19), som bl.a. behandlat frågor om ungas politiska represen- tation, delaktighet och inflytande, lämnade betänkandet Låt fler forma fram- tiden! (SOU 2016:5). Betänkandet har remit- terats och förslagen bereds inom . Statsrådet med ansvar för ungdomspolitiken har ett s.k. Ungdomspolitiskt råd. Syftet med rådet är att ge regeringen bidrag till omvärldsanalysen på det ungdomspolitiska området och förankra förslag inom ungdoms- politiken med representanter för politikens målgrupp. Rådet består av representanter för ungdomsorganisationer, liksom nätverk och verksamheter som på olika sätt arbetar med ungdomar samt representant för myndigheter och forskarsamhället. Rådet sammanträdde två gånger . Rådet har bl.a. diskuterat bostadssituationen för unga och unga nyanlända. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Fritid, organisering och välmående Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisa- tioner styrs av förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisa- tioner. Bidrag kan lämnas i form av organisa- tionsbidrag och i form av projektbidrag.