prop · H4031d17 · 2016-09-20 00:00:00 — Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundläggande och gymnasial nivå. Resultatindikationer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel, –antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån, och –andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande på grundläggande och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. fick ca 22 200 studerande studiemedel för studier på grundläggande nivå, vilket är 400 färre än . Av dessa studerande var kvinnor. Ungefär 12 400 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av studiestödstagarna på grundläggande nivå. De som studerar med studiemedel på grundläggande nivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån , medan var eller äldre. återfanns de flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundläggande nivå, , inom vuxenutbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 112 800, vilket är en minskning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Cirka 35 800 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning med ca 1 700 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån var dock oförändrat . av de studerande var , medan var eller äldre och var eller äldre. Jämfört med 2014 har andelen studerande i gruppen minskat medan andelen som är eller äldre ökat . Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom komvux, vilket är en minskning jämfört med . Diagram 2.3 Antal vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2011–2015 2011 2012 2013 2014 2015 2011 2012 2013 2014 2015 Andelen kvinnor av de vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux var medan var män. Motsvarande andelar för studerande på folk- högskolan var kvinnor och män. Diagram 2.4 Andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer 2011–2015 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 Folkhögskola GR Komvux GR Folkhögskola GY Komvux GY Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på komvux uppgick till . Andelen har minskat jämfört med . För kvinnor var andelen och för män . Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på folkhögskola uppgick till . Andelen har minskat jämfört med . För kvinnor var andelen och för män . får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller folkhögskola. fick ungefär 4 300 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. De ingår i det totala antalet studerande med det högre bidraget som redovisas nedan. Antalet ungdomar har minskat med 600 jämfört med föregående år. Majoriteten, , studerade på gymnasial nivå medan studerade på grundläggande nivå. Av de ungdomar som tog del av satsningen var kvinnor och män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag 2.4.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studielitteratur. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, och –andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade ca 341 400 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en ökning med ca 1 100 studerande jämfört med . Antalet studiemedelstagare är därmed det högsta på eftergymnasial nivå . Ökningen av antalet studerande på eftergymnasial nivå berodde nästan uteslutande på att antalet studerande inom ökade. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 2.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel –2015 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom övriga utbildningsformer. Andelarna har inte förändrats nämnvärt . Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Andelen som var eller äldre har ökat jämfört med , medan andelen studerande i gruppen har minskat . Inom sistnämnda åldersgrupp har det även skett en viss förskjutning i åldrarna då andelen som var har minskat jämfört med , medan andelen i åldern 23–har ökat med motsvarande. studerade av det totala antalet studerande på högskolenivå i med studiemedel och andelen är i princip oförändrad jämfört med . Störst andel studerande med studiemedel återfinns på studiestödsberättigande konst- och kulturutbildningar följt av studier på eftergymnasial nivå på folkhögskola. Fördelningen mellan män och kvinnor är ungefär densamma. Diagram 2.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer –2015 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 11 12 13 14 15 Som framgår av tabellen nedan är det fler kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå, vilket är oförändrat jämfört med . har antalet män med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med ca 1 290 studerande. Antalet kvinnor har ökat med ca 1 800 studerande. Tabell 2.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Studielitteratur för vissa högskolestuderande Högskolestuderande med läsnedsättning kan få låna anpassad studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier (MTM). MTM producerar och förvärvar talböcker, både svenska och utländska, och punktskriftsböcker för högskolestuderande med läsnedsättning. MTM har infört ett styrsystem som har medfört effektiviserade produktions- och distributionsprocesser. Detta har lett till att ledtiden förkortats för kurslitteratur som talbok jämfört med . MTM har samverkat med universitet och högskolor för att effektivisera och förbättra servicen till studerande med läsnedsättning. Bland annat samverkar MTM med biblioteken vid och för effektivare arbetsprocesser som leder till att kurslitteratur kan vara klar till kursstart. har en ökning skett av tillgången till litteratur för studenterna. Antalet titlar har ökat med 27 till 2 022 titlar. Det är främst myndighetens egen talboksproduktion som har ökat. Antalet lån har ökat till 85 400 , att jämföra med 2014 då antalet lån var 60 600. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för studier utomlands på gymnasial nivå i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. trädde nya regler för studiemedel för utlandsstudier i kraft. De innebär bl.a. att studielån för utlandsstudier lämnas med samma grundbelopp som i , att det finns möjlighet till ett större och mer flexibelt uttag av merkostnadslån för undervisningsavgifter och att bestämmelserna i vissa delar anpassas till EU- rätten. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande utomlands med studiehjälp, och –antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå. Antalet studerande med studiehjälp för studier utomlands på gymnasial nivå uppgick till ca 1 200 , vilket är en liten minskning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Av dessa fick 300 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till ca 1 600, vilket är en ökning med ungefär 900 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på gymnasial nivå var kvinnor och män. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel minskade och uppgick till 31 800. Det är en minskning jämfört med . Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen ökade jämfört med året innan, men var densamma som . Diagram 2.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer –2015 Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter, dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten, den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde . Både antalet och andelen studerande på utbytesprogram ökade . Därutöver läste på språkkurser som inte var akademiska men som ändå räknades som eftergymnasiala. Efter reformeringen av utlandsstudiestödet räknas merparten av de s.k. icke-akademiska språkkurserna som 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 gällde dock vissa övergångsbestämmelser. av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EES och i . De tio länder som tog emot flest svenska studerande var: , , , , , , , , och . av de utlandsstuderande studerade i dessa länder. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var och eller äldre. Tabell 2.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag män (%) varav extra tillägg eller För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av ett tilläggsbidrag lämnas utöver ordinarie studiemedel. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande med tilläggsbidrag, –antal studerande utomlands med tilläggsbidrag, och –andel studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget syftar till att underlätta för föräldrar att studera samt till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Det kan därför också anses ha en utjämnande, dvs. selektivt rekryterande effekt på målgruppen. Det är därmed lämpligt att samma indikator används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. fick 81 800 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är i princip oförändrat jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 2.8 Antal studerande med tilläggsbidrag 2011– 2015 Av dem som studerade på grundläggande nivå hade tilläggsbidrag. Motsvarande andelar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå var . Skillnaderna kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika studerandegrupperna och att äldre studerande oftare har barn. De studerande som fick tilläggsbidrag hade i genomsnitt 1,8 barn och sammanlagt betalades det ut tilläggsbidrag för 147 900 barn. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex. Den studerandes ekonomi kan vara avgörande för om en person rekryteras till studier. Ett studiestödssystem som uppfattas som omfattande och rättvist har både en utjämnande och rekryterande effekt för individerna. Effekten beror dels på behovet av stöd, dels på om stödet är tillräckligt för att möjliggöra studier. Det är därför lämpligt att indikatorn används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft fortsätter att följa kostnadsutvecklingen när det gäller bidragsandelen. höjdes dock lånedelen i studiemedlet vilket ökade köpkraften med ca per studiemånad. Studiemedlets allmänna köpkraft var på den högsta nivån sedan studiemedelssystemet infördes . Diagram 2.9 Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2011–2015 CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkätundersökning . Enkätundersökningen som gjordes visar att upplevelsen av studieekonomin har försämrats något. Av samtliga studerande som deltog i undersökningen svarade att ekonomin under studierna är ganska bra, bra eller mycket bra. Detta är en nedgång . Män och kvinnor gjorde i princip en likartad bedömning av sin ekonomiska situation. Äldre gör en något mer negativ bedömning av studieekonomin än yngre. Av de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Det är lika stor andel som 2013. Till skillnad från undersökningen 2013, då män i större utsträckning än kvinnor uppgav att studiemedlen helt eller till stor del täcker omkostnaderna, gör kvinnor och män undersökning likvärdiga bedömningar av studiemedlens tillräcklighet. Studerande med barn upplevde sin studieekonomi bättre än de gjorde 2013, vilket tyder på att den ekonomiska situationen för studerande föräldrar har förbättrats . Undersökningen visar också att andelen av studiemedelstagarna som arbetar vid sidan av studierna har ökat. uppgav av dem att de arbetade vid sidan av sina studier, vilket är en ökning . Kvinnor arbetar i högre utsträckning än män vid sidan av studierna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 vid tidigare undersökningar angavs som skäl till varför de studerande väljer att arbeta vid sidan av studierna bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det ger extrapengar. 2.4.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: Diagram 2.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön, –antal studerande som tog studielån i Lånebenägenheten vid studier på grundskole- förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), –andel utlandsstuderande med studielån, och –andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. nivå ökade och var . Lånebenägenheten bland dem som studerar på eftergymnasial nivå har ökat marginellt jämfört med och uppgick till . Tabell 2.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2011–2015 De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –de studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer, –antal studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, –andel utlandsstuderande med studielån, och –genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, minskade kontinuerligt efter studiestödsreformen . har dock lånebenägenheten ökat . Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2014. Andel av samtliga låntagare Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Särskilt stor är skillnaden för studerande på grundläggande nivå. Där hade av männen studielån, jämfört med av kvinnorna. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är en procentenhet högre jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierar inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna är de som i minst utsträckning väljer att ta studielån. För ungdomar i åldrarna 20–uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna 25–, av vilka tog lån. Diagram 2.11 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2015 -20-24 år25-29 år30-34 år35-39 år40-44 år45-49 år50-54 år - Källa: CSN Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån ökade något jämfört med föregående år. I genomsnitt tog av de studerande med studielån även tilläggslån . Drygt 19 000 personer fick tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är ett högre antal jämfört med . Diagram 2.12 Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2015 Män tar tilläggslån i större utsträckning än kvinnor. Av de heltidsstuderande männen som var tog tilläggslån, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 medan motsvarande andel bland kvinnor var något lägre, . Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade . Diagram 2.13 Antal studerande i med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2015 Det är främst studerande på eftergymnasial nivå som tar merkostnadslån. Det har samband med att utlandsstuderande är den grupp som främst tar merkostnadslån och de studerar oftast på den nivån. Diagram 2.14 Antal studerande utomlands med merkostnadslån, 2011–2015 Andelen utlandsstuderande som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Av de som fick merkostnadslån var kvinnor, vilket motsvarar könsfördelningen bland studiemedelstagarna. Tabell 2.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i och utomlands Antal studerande och utbetalade belopp Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning delas därför mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. Diagram 2.15 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2016 fördelat på studienivå och kön De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Andelen med en studieskuld på uppgick till , vilket är oförändrat jämfört med föregående årsskifte. Skuldsättningen har ökat något för alla utbildningsnivåer förutom grundläggande nivå jämfört med föregående årsskifte. Att skuldbeloppen ökar beror främst på att höjningarna av studiemedlens lånedel 2010, 2011 och 2015 börjar synas på skuldsättningen. 2.4.8Låntagare och den totala skulden Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, –andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i , –antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen, –antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp, –antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till och den ackumulerade fordran hos myndigheten, och –total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till drygt 1,5 miljoner vid utgången av 2015. Antalet låntagare ökade med 51 800 . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till ca 106 800 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre återbetalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än ett lån. minskade antalet låntagare med mer än ett lån med 15 100 personer. Återbetalningen av studielån ökade något . Jämfört med 2014 betalades det in mer till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in. Av de årsbelopp som debiterades 2015 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en minskning med jämfört med . Tabell 2.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning 2011–2015 Andel av belopp efter nedsättningar (%) Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning för all nyutlåning av studielån (se avsnittet Kort beskrivning av lånesystemet). Det innebär att medel för förväntade förluster ska beräknas och belasta anslag när utlåning sker. avsattes anslagsmedel motsvarande av utlånade medel till kreditreserven. Medel för förluster på utlåning (stocken) tillförs kreditreserven genom att belasta anslag det år då förlusten är konstaterad. Av den totala studieskulden har CSN bedömt att , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Detta är en ökning med jämfört med föregående år. av den osäkra fordran beräknas av CSN bero på personer som missköter eller bedöms komma att missköta sina betalningar. osäkra fordran som kan härledas till de trygghetsregler som finns för återbetalning beräknas uppgå till . Den osäkra fordran som orsakas av beräknade framtida dödsfall bedöms uppgå till . Vidare har CSN, i likhet med föregående år, bedömt att av den totala utestående fordran på i fråga om återkrav av studiestöd är osäkra fordringar. Diagram 2.16 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2011–2015 Antalet låntagare som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2015 till ca 18 100, vilket motsvarar av samtliga låntagare. Det är en antalsmässig ökning jämfört med , men andelen är densamma som . Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick till , en ökning jämfört med föregående årsskifte. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. fick 164 500 personer beslut om nedsättning, vilket är 4 500 fler än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en ökning med jämfört med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 2.17. Diagram 2.17 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2011–2015 fick ca 53 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en ökning med 2 600 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Återbetalare med krav hos