prop · H4036 · 2016-09-20 00:00:00 — Vid denna bedömning bör inte utnyttja möjligheten att kräva att en ansökan om registrering som europeiskt politiskt parti eller europeisk politisk stiftelse ska åtföljas av ett intyg om stadgarnas förenlighet med svensk rätt eller om att ansökan i annat avseende uppfyller nationella krav (jfr artikel 15.2 EUPP-förordningen). 2016/17:6 finns det skäl att ställa upp särskilda villor för att en svensk juridisk person ska omvandlas till ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse eller vice versa. Regeringens förslag: Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i ska alltid vara bokföringsskyldiga. Den löpande bokföringen ska avslutas med en årsredovisning. Endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor ska få vara revisor. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna godtar i allt väsentligt för- slagen eller har ingen invändning mot dem. Några instanser, , och Kammarrätten i , anser att hänvisningen till bokföringslagen bör få en annan utformning. anser att bestämmelsen om bokföringsskyldighet bör tas in i bokföringslagen. FAR anser att det är onödigt betungande att kräva att två årsredovisningar upprättas och att ett undantag från skyldigheten att upprätta en årsredovisning enligt svensk rätt bör införas. Skälen för regeringens förslag Enligt EUPP-förordningen ska europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser förse bl.a. med viss redovisning. För att förordningens krav i detta hänseende ska kunna uppfyllas bör europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i vara bokföringsskyldiga. Juridiska personer är som utgångspunkt bokföringsskyldiga (2 kap. 1 § bokföringslagen). För vissa juridiska personer, bl.a. ideella föreningar, finns inskränkningar i skyldigheten (2 kap. 2–5 §§ bokföringslagen). En ideell förening är bokföringsskyldig om den har tillgångar som överstiger en och , om den bedriver näringsverksamhet eller om den är moderföretag i en koncern. Ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse kan normalt förväntas ha en sådan ställning eller verksamhet att organisationen skulle vara bokföringsskyldig enligt gällande särskilda regler för ideella föreningar. Det kan dock inte uteslutas att det kan förekomma fall där omständigheterna inte är sådana. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser bör därför vara bokföringsskyldiga enligt det generella krav som gäller alla juridiska personer. Med en sådan lösning tar man också hand om de synpunkter som framförs av , och Kammarrätten i . De närmare kraven på bokföringen bör vara desamma för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som för bokföringsskyldiga ideella föreningar i allmänhet. Den löpande bokföringen avslutas med en årsredovisning EUPP-förordningen ställer vissa krav på redovisningen i europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. De ska senast efter det att räkenskapsåret avslutats förse , utanordnare och den nationella kontaktpunkten med en årsredovisning som upprättas i enlighet med tillämplig lag i den medlemsstat där de har sitt säte (artikel 23.1 a). Därutöver ska en årsredovisning upprättas på grundval av de internationella redovisningsstandarderna enligt definitionerna i artikel 2 i IAS-förordningen. Hur den löpande bokföringen avslutas anges i 6 kap. bokföringslagen. En ideell förening som uppfyller vissa gränsvärden rörande antal anställda, balansomslutning och nettoomsättning är skyldig att upprätta en årsredovisning (6 kap. 1 § bokföringslagen). I annat fall kan räkenskaperna avslutas med ett årsbokslut, eller i vissa fall ett förenklat årsbokslut (6 kap. 3 § bokföringslagen). Frågan är då om de befintliga gränsvärdena för ideella föreningar ska gälla även för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser eller om något annat ska gälla. Enligt EUPP-förordningen ska den årliga redovisningen åtföljas av noter. Sådana tilläggsupplysningar som brukar återges i noter behöver endast lämnas om en årsredovisning upprättas. Det talar för att bokföringen alltid ska avslutas med en årsredovisning, eftersom kravet på noter annars är svårt att tillgodose. Att en årsredovisning upprättas framstår också som rimligt med tanke på att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser kan få sin huvudsakliga finansiering från EU:s allmänna budget för att uppfylla demokratiska ändamål. FAR framhåller att det framstår som onödigt betungande att två årsredovisningar måste upprättas. Förordningen utgår dock från att så ska ske. Regeringen föreslår därför att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i ska avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning som upprättas enligt årsredovisningslagen. En sådan ordning överensstämmer också med vad som gäller för svenska politiska partier som ansöker om statligt stöd, se 14 § lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Skyldigheten att upprätta en årsredovisning bör regleras i bokföringslagen. På så vis blir närslutna lagar såsom årsredovisningslagen och revisionslagen automatiskt tillämpliga på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. En sådan lösning överensstämmer också med hur andra EU-rättsliga associationsformer har reglerats. Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i bör följa årsredovisningslagens regler när de upprättar årsredovisning. Samma nationella regler som gäller för svenska politiska partier som upprättar årsredovisning kommer då att tillämpas på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. I EUPP-förordningen finns regler om offentliggörande av räkenskaperna. De handlingar som ges in till enligt artikel 23.1 ska exempelvis, tillsammans med uppgifter om stadgarna, offentliggöras på en av särskilt inrättad webbplats. Däremot föreskrivs inget om offentliggörande i medlemsstaterna. Ideella föreningar ska hålla kopior av årsredovisningshandlingarna tillgängliga för alla som är intresserade senast från efter räkenskapsårets utgång. Efter särskilt föreläggande av ska bestyrkta kopior av handlingarna ges in. Om en organisation enligt årsredovisningslagen räknas som större företag eller är moderföretag i en större koncern, ska handlingarna ges in till även utan föreläggande. Handlingarna ska i dessa fall ha kommit in till myndigheten från räkenskapsårets utgång (8 kap. 3 § första stycket 5 årsredovisningslagen). Det är önskvärt att det finns förutsättningar att ta del av redovisningshandlingarna för organisationer med säte här i landet. Något skäl att undanta europeiska politiska partier eller europeiska politiska stiftelser från årsredovisningslagens krav på offentliggörande finns inte. EUPP-förordningen innehåller ett krav på revision. Revisionen ska utföras av revisorer som utses och betalas av och de ska ha vederbörlig behörighet att utföra revision av räkenskaperna enligt den lagstiftning som är tillämplig i den medlemsstat där sätet är beläget eller där de är etablerade (artikel 23.1 och 23.3). I fråga om ERIC-konsortier och EGTS finns ett krav på att revisorn ska vara auktoriserad eller godkänd. Det beror bl.a. på att de kan komma att hantera offentliga medel (se 12 § revisionslagen och prop. 2014/15:4 s. 23). Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser kan komma att få sin huvudsakliga finansering från EU:s allmänna budget. Det bör även i fråga om dessa gälla ett krav på att revisorn ska vara auktoriserad eller godkänd. En sådan ordning överensstämmer också väl med vad som gäller för svenska politiska partier som ansöker om statligt partistöd, se 14 § lagen om statligt stöd till politiska partier. 7.5Avveckling av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda bestämmelser som avser avvecklingen av ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna godtar promemorians bedömning eller har ingen invändning mot den. Skälen för regeringens bedömning: Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse som förlorar den EU-rättsliga status den har inte förvärvar status som juridisk person i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där sätet är beläget, ska avveckling ske i enlighet med tillämplig lagstiftning i den medlemsstaten (artikel 16 i EUPP-förordningen). Det kan antas att en organisation som förlorar sin status som europeisk Prop. 2016/17:6 juridisk person enligt EUPP-förordningen väljer att frivilligt upplösas, inte minst eftersom upphävandet av den särskilda juridiska statusen medför att EU-finansieringen upphör och att utbetalda EU-medel återkrävs (se artikel 30). Förfarandet vid ett frivilligt upplösande ska enligt EUPP-förordningen regleras i respektive associations stadgar (artiklarna 4.1 och 5.1). Frågan är då vad som ska gälla i de fall en frivillig upplösning inte sker. Det bör noteras att artikel 16.6 endast avser de situationer när organisationen inte förvärvar status som en juridisk person enligt medlemsstatens rätt. Kraven för bildandet av en ideell förening är lågt ställda. Det är knappast realistiskt att en organisation som förlorar sin status som europeisk juridisk person inte kommer att betraktas som en juridisk person enligt svensk rätt. Därmed aktualiseras inte avvecklingsförfarandet. Det har inte framkommit annat än att avveckling av ideella föreningar fungerar väl i svensk rätt. Det finns inget som tyder på att detta inte skulle fungera även i fråga om juridiska personer som varit registrerade som europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Det föreslås därför inte någon särskild reglering som tar sikte på just denna situation. 7.6Beskattningen av ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse Regeringens förslag: Ett europeiskt politiskt parti ska vid inkomstbeskattningen jämställas med en ideell förening. Detsamma ska gälla för en europeisk politisk stiftelse. De bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatter och avgifter som gäller för ideella föreningar ska tillämpas på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Beslut om skatt som gäller ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse ska överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets organisationen hade sitt säte året före det år då beslutet fattades. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Kammarrätten i framför dock att det av förslaget inte framgår om begreppet svensk ideell förening – vid tillämpningen av bestämmelserna om svenska ideella föreningar i inkomstskattelagen – ska definieras enligt nationell rätt eller om europeiska politiska partier respektive europeiska politiska stiftelser ska anses vara svenska ideella föreningar i de fall där svensk nationell lag är tillämplig enligt EUPP-förordningen. Om avsikten är att ett europeiskt politiskt parti respektive en europeisk politisk stiftelse som har sin centrala förvaltning i ska räknas som en svensk ideell förening, bör detta framgå av lagtext. 2016/17:6 Skälen för regeringens förslag Inkomstbeskattning av ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse Enligt EUPP-förordningen ska europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ha juridiskt erkännande och rättskapacitet i alla medlemsstater (artikel 13). Mot denna bakgrund framstår det som naturligt att behandla dem som egna skattesubjekt. Regeringen föreslår att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser i svensk rätt jämställs med ideella föreningar (se avsnitt 7.2). I och med det bör de även räknas som ideella föreningar vid inkomstbeskattningen. Samma lagstiftningsteknik har i beskattningshänseende använts beträffande flera andra EU-rättsliga associationsformer. Exempelvis har europabolag jämställts med aktiebolag samt EGTS, europakooperativ och Eric-konsortier jämställts med ekonomiska föreningar i inkomstskattelagen, förkortad IL (se 2 kap. 4 och 4 b §§). Det framgår redan av förslaget till lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser att organisationerna ska jämställas med ideella föreningar. Det är dock viktigt, för att upprätthålla systematiken och likformigheten i inkomstskattelagen i förhållande till hur andra EU- rättsliga associationsformer har reglerats, att det i inkomstskattelagen anges hur organisationerna ska behandlas skatterättsligt. Regleringen i inkomstskattelagen blir lättare att ta till sig om den görs självständig i stället för att det införs en hänvisning till en bestämmelse i en annan lag. Regleringen bör därför utformas på samma sätt som för t.ex. europakooperativ. I 2 kap. 1 § andra stycket IL finns en uppräkning i alfabetisk ordning avseende bestämmelser om betydelsen av vissa begrepp, termer och uttryck samt förklaringar i lagen. Ett tillägg avseende ideell förening bör göras i denna uppräkning. Kammarrätten i efterlyser ett förtydligande avseende innebörden av förslaget. Med den föreslagna lösningen blir europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i obegränsat skattskyldiga. Det innebär att de – på samma sätt som gäller för svenska ideella föreningar – blir skattskyldiga i för sina inkomster oavsett i vilken stat de har uppkommit. Vidare medför denna lösning att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som uppfyller ändamåls-, verksamhets-, fullföljds- och öppenhetskraven i 7 kap. IL blir skattskyldiga bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL som inte kan undantas på grund av naturlig anknytning till allmännyttiga ändamål, på grund av försäljning av skänkta varor som utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete, som hävdvunna inkomster avseende annat än försäljning av skänkta varor eller som verksamhetsfastigheter. I den mån skattskyldighet föreligger sker beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Att vid beskattningen tillämpa reglerna för ideella föreningar på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser innebär att dessa beskattas på ett i förhållande till svenska ideella föreningar och deras utländska motsvarigheter likformigt sätt. Tillämpning av reglerna för ideella föreningar innebär också att ett Prop. 2016/17:6 europeiskt politiskt parti respektive en europeisk politisk stiftelse med säte i en annan stat ses som en utländsk juridisk person som är begränsat skattskyldig i (6 kap. 7 § IL). En utländsk juridisk person är enligt 6 kap. 11 § IL skattskyldig t.ex. för inkomst från ett fast driftställe eller fastighet i . Av 14 kap. 2 § IL framgår att resultatet av näringsverksamhet ska beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid beräkningen ska inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag. Det faktum att ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse med säte i ska lämna årsredovisning dels enligt årsredovisningslagen, dels på grundval av internationella redovisningsstandarder påverkar inte beskattningen. Det är alltjämt god redovisningssed enligt svensk rätt som ska beaktas vid beräkningen av resultatet enligt 14 kap. 2 § IL. Sammanfattningsvis föreslås alltså att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser vid inkomstbeskattningen ska jämställas med ideella föreningar. Skatteförfarandelagen (2011:1244) innehåller bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatter och avgifter, se 1 kap. 1 §. I 3 kap. 1 § andra stycket skatteförfarandelagen finns en uppräkning i alfabetisk ordning avseende bestämmelser om betydelsen av vissa begrepp, termer och uttryck samt förklaringar i lagen. Ett tillägg avseende europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser bör göras i denna uppräkning. Av 3 kap. 7 § skatteförfarandelagen framgår att vad som i lagen sägs om ekonomiska föreningar även gäller EGTS och Eric-konsortier. På motsvarande sätt bör klargöras att de regler som gäller för ideella föreningar ska tillämpas också på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Överklagande av beslut om skatt Beslut av får, med några få undantag, överklagas av den som beslutet gäller till en förvaltningsrätt. I 67 kap. 8 § skatteförfarandelagen regleras till vilken förvaltningsrätt beslut som rör juridiska personer ska överklagas. I likhet med vad som gäller för flera andra juridiska personer bör överklagande ske till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse har sitt säte. Det är sätet året före det år då beslutet fattades som bör vara avgörande. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker promemorians förslag eller framför inga invändningar. Skälen för regeringens förslag: EUPP-förordningen ska tillämpas , se artikel 41. Även de ändrade reglerna i budgetförordningen vad gäller finansiering av europeiska politiska partier ska börja tillämpas detta datum, se artikel 2. i svensk lag bör träda i kraft . Några övergångsbestämmelser till de ändringar som föreslås i svensk lag behövs inte. Regeringens bedömning: Förslagen berör , och . De marginella kostnader som uppkommer ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Inte heller i övrigt medför förslagen några statsfinansiella konsekvenser. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna godtar promemorians bedöm- Skälen för regeringens bedömning: Genom EUPP-förordningen skapas två nya europeiska associationsformer för politiskt arbete på EU- nivå. I propositionen föreslås att dessa organisationer behandlas som ideella föreningar. EUPP-förordningen gäller endast för associationer som väljer att registrera sig enligt förordningen. Det innebär att de existerande europeiska politiska partierna och europeiska politiska stiftelserna inte per automatik kommer att omfattas av förordningen eller de bestämmelser som föreslås. De nya reglerna kommer inte heller att påverka villkoren för nationella partier eller stiftelser. Antalet politiska partier på europeisk nivå som får finansiering från EU:s allmänna budget har varit begränsat till omkring 13. Detsamma gäller för politiska stiftelser på EU-nivå. Det finns en politisk stiftelse på europeisk nivå med säte i . Inget tyder på att introduktionen av de nya europeiska associationsformerna kommer att påverka antalet i någon nämnvärd grad. Det kan således antas bli mycket få europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser med säte i . ska inte föra något register. Det finns inte heller något Prop. 2016/17:6 generellt krav på att årsredovisningarna ska ges in till . kan dock inte uteslutas att en årsredovisning i något enstaka fall ändå kan komma att ges in till , antingen till följd av den skyldighet som åvilar större företag eller efter ett föreläggande från . Detta kan inte väntas medföra annat än helt marginella kostnader för verket. Något behov av ökad avgiftsfinansiering för bedöms därmed inte föreligga. Kostnader kan initialt uppstå för och i samband med t.ex. framtagande av informationsmaterial. Dessa kostnader är emellertid inte större än att de kan finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Detsamma gäller eventuella kostnader som kan uppstå för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några statsfinansiella effekter. Förslagen saknar betydelse i ett jämställdhetsperspektiv och kan inte antas påverka företagens villkor eller konkurrensförhållanden. 10.1Förslaget till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser 1 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (EUPP-förordningen). Paragrafen anger lagens innehåll. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (EUPP-förordningen). EUPP-förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. Det innebär att den automatiskt är en del av den svenska rättsordningen. EUPP-förordningen förutsätter emellertid att i vissa avseenden kompletterar förordningen, t.ex. genom att anvisa tillämplig svensk rätt. I 2 och 3 §§ tas sådana bestämmelser in. Vid sidan av denna lag finns det även andra bestämmelser som gäller specifikt för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser, exempelvis i skattelagstiftningen. Hänvisningen till EUPP-förordningen är dynamisk, dvs. avser den gällande lydelsen av förordningen. 2 § Ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse ska jämställas med en ideell förening. Om något annat följer av EUPP- förordningen eller är särskilt föreskrivet, gäller dock det. 2016/17:6 Paragrafen anger hur europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska behandlas i svensk rätt. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. EUPP-förordningen förutsätter att anvisar tillämplig svensk rätt, se t.ex. artiklarna 4, 5 och 16. I artikel 14.2 i EUPP-förordningen föreskrivs också att för frågor som inte, eller endast delvis, regleras i förordningen ska de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna lyda under tillämplig nationell rätt i den medlemsstat där de har sina respektive säten (se även skäl 19 i EUPP- förordningens ingress). Ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse ska jämställas med en ideell förening. De lagbestämmelser som gäller för ideella föreningar ska tillämpas även i fråga om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Även de allmänna vedertagna principerna för ideella föreningar i fråga om t.ex. organisation eller förvaltning ska gälla för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Det medför att ledning hämtas från rättspraxis i fråga om ideella föreningar och de allmänna rättsprinciper som styr associationsrätten, t.ex. genom analogier med annan associationsrättslig lagstiftning. Om något annat följer av EUPP-förordningen eller är föreskrivet i lag, ska det gälla, se bl.a. 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078) och 12 § revisionslagen (1999:1079). Förordningen innehåller bl.a. krav på stadgarnas innehåll (artiklarna 4 och 5) och ett krav på registrering (se bl.a. artikel 15). Hänvisningen till EUPP-förordningen är dynamisk, dvs. avser den gällande lydelsen av förordningen. 3 § Särskilda bestämmelser om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser finns i bokföringslagen (1999:1078) och revisionslagen (1999:1079). Bestämmelserna i 2 kap. 2 § bokföringslagen ska inte tillämpas på europeiska politiska partier eller europeiska politiska stiftelser. Paragrafen behandlar bokföring och revision i europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. I första stycket finns en upplysning om att det i bokföringslagen och revisionslagen finns särskilda bestämmelser om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. Dessa avser en skyldighet att upprätta en årsredovisning (6 kap. 1 § bokföringslagen) och ett kompetenskrav för revisorer (12 § revisionslagen).