prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Vissa årliga insatser kommer att minska som en följd av det nya systemet. Det nya systemet medför att kommer att kunna effektivisera kontrollverksamheten. Effektiviseringen kommer att medföra en minsk- ning av den årliga kostnaden med . Sammantaget blir de årliga nettokostnaderna för (i årliga kostnader – i årlig effektivisering). ska det nya systemet tillämpas för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraft- trädandet har fler än 15 anställda (se avsnitt 8). Att systemet införs steg- vis kommer att medföra engångskostnader för om totalt (i huvudsak it-kostnader). Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga Förvaltningsrätten i ifrågasätter att förslaget inte kommer att få konsekvenser för förvaltningsdomstolarna. torde bl.a. antalet skattebeslut till nackdel för enskilda i ett inledande skede öka, vilket torde leda till att även antalet överklagade skattebeslut till förvaltningsdomstolarna ökar. Ett krav på att uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas löpande i arbetsgivardeklarationer förväntas minska risken för såväl oavsiktliga som avsiktliga fel i arbetsgivardeklarationen. vid elektronisk inlämning kommer att upptäckas redan innan arbetsgivar- deklarationen skickas in. Beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter fattas på sammanlagd Förutsättningarna för att fatta korrekta beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter skulle förbättras, eftersom upp- gifterna per betalningsmottagare möjliggör en kontroll av riktigheten i de Eftersom betalningsmottagarna löpande kommer att få information om vilka uppgifter som lämnas till om denne, kan betalningsmottagarna uppmärksamma felaktigheter. också uppmärksammans i kontrollverksamhet, bl.a. i sam- band med kontrollbesök hos den som måste ha personalliggare. Den uppgiftsskyldige ska inte lämna några andra uppgifter i arbets- givardeklarationen som inte ska lämnas enligt gällande rätt i en Det är inte heller fråga om ett nytt sätt att lämna uppgifter på till . Det kan dock inte uteslutas att det innan det nya systemet är väl inarbetat kan förekomma felaktigheter i uppgiftslämnandet. felaktigheter torde dock inte vara avsiktliga och således inte prövas i Mot denna bakgrund anser regeringen att förslaget inte torde påverka de allmänna förvaltningsdomstolarna annat än marginellt. I avsnitt 6.16 och 6.17 föreslås vissa ändringar som avser skatte- ska allmän domstol i samband med skattebrottsprocesser på yrkande av åklagare kunna besluta om skatte- tillägg (prop. 2014/15:131). Förslagen torde inte påverka de allmänna domstolarna annat än marginellt. Eventuella merkostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna eller de allmänna domstolarna ska hanteras inom befintliga ekonomiska Effekter för företag och andra utbetalare Regeringens bedömning: Alla som bl.a. betalar ut sådan ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för eller sådan ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivar- avgifter för berörs av förslaget. Cirka 14 000 stycken kommer att omfattas av förslaget vid ikraftträdandet och 400 000 stycken kommer att omfattas av förslaget . Den totala årliga administrativa kostnaden för företagen bedöms öka Hur stor ökningen blir för ett visst företag beror bl.a. på vilket inlämningssätt som används. Förslaget kan också leda till sundare konkurrens. Promemorians bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens I promemorian uppskattas att det nya systemet totalt sett skulle medföra ökade årliga administrativa kostnader med 44,4 miljoner Remissinstanserna: anser att redovisningen av förslagets administrativa kostnader och påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag är godtagbar. (), till vars yttrande har anslutit sig, anser att beräkningen av den totala ökningen för företagen av den årliga administrativa kostnaden för inlämnande av arbetsgivardeklarationer om är i underkant, då inte kringkostnader eller kostnader för it-system beaktas. Dessutom beaktas inte att lönekostnaden mellan olika företagskategorier Företagarna ifrågasätter förslagets effekter särskilt för Näringslivets Skattedelegation (NSD), till vars yttrande har anslutit sig, anser att konsekvensanalysen avseende hur företagen kommer att påverkas av förslaget är bristfällig. Även () anser att beräkningarna är behäftade med stor osäkerhet. anser att förslaget är positivt för konkurrensneutraliteten och därigenom även kommer att vara positivt för svenska företags konkurrenskraft. i (LO) anser att förslaget främja rättvis konkurrens. Skälen för regeringens bedömning Vilka berörs av förslaget? Regeringen föreslår att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare normalt ska lämnas i en arbets- Förslaget påverkar alla (företag och andra) som bl.a. betalar ut sådan ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för eller sådan ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för. Ersättning som betalas ut på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring, ersättning som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229), samt skatteavdrag från sådan ersättning ska dock inte redovisas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen (se avsnitt 6.3). offentliga arbetsgivare och utbetalare av socialförsäkringsersättningar berörs av förslaget. Dessutom berörs företag som utvecklar it-system för löneadministration och de som erbjuder redovisningstjänster åt andra av förslaget. Förslaget berör således många olika slags företag, myndigheter och organisationer. Nedan anges de viktigaste intressenterna. 1.Arbetsgivare och andra utbetalare, dvs. de företag, myndigheter, föreningar m.fl. som är skyldiga att betala arbetsgivaravgifter eller göra skatteavdrag för ersättning för arbete. 2.Företag och andra som utvecklar program för bl.a. löneadministration och redovisning av skatter och avgifter. –Programvaruföretag; utvecklar it-stöd för försäljning rörande bl.a. löneadministration och skatte- och avgiftsredovisning. –Programvaruutvecklare; egen it-utveckling på myndigheter och företag. 3.Revisorer, redovisningskonsulter och bokföringsbyråer som utför redovisningstjänster åt sina kunder. 5.Intresseorganisationer; företräder medlemmarnas intressen. –Företagarorganisationer, t.ex. och Företagarna. –Branschföreningar för specifika branscher. –Organisationer som företräder bostadsrättsföreningar och sam- fälligheter. –Ideella organisationer. –Handikapporganisationer vars medlemmar ofta är privata arbetsgivare (t.ex. anställer personliga assistenter). –kommuner och landsting (SKL). –FAR; för redovisningskonsulter, revisorer och rådgivare. –Srf konsulterna; inom redovisning och lön. I vissa fall företräder dessa intressenter de direkt berörda. ska registrera den som är skyldig att göra skatteavdrag och den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter (framöver även den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen [1998:676] om statlig ålderspensionsavgift). Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter (framöver även ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift) ska redovisas i en arbetsgivardeklaration. fanns det cirka 400 000 som var registrerade och som ska lämna arbetsgivardeklarationer. av alla registrerade har endast en betalningsmottagare (en anställd eller en annan betalnings- 1–10 betalningsmottagare utgör av alla registrerade. det totala antalet registrerade har hundra betalningsmottagare eller färre. av alla registrerade (1 600 stycken) har fler än 500 betalningsmottagare. Variationerna bland företag som är utbetalare är lika stor som bland i övrigt, t.ex. beträffande bransch. Utbetalare som bedriver näringsverksamhet kan vara både fysiska och juridiska personer. Bland de sistnämnda förekommer t.ex. aktiebolag och handelsbolag. Dessutom kan ekonomiska och ideella föreningar, stiftelser, bostadsrätts- föreningar och samfälligheter vara utbetalare. Den i särklass vanligaste utbetalaren bland juridiska personer är ett aktiebolag. Regeringen föreslår att det nya systemet ska införas stegvis från och Prop. 2016/17:58 med . kommer de som är skyldiga att föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda att omfattas av förslaget (se avsnitt 8). Cirka 14 000 stycken kommer att omfattas av förslaget vid ikraftträdandet . lämnas många kontrolluppgifter om ersättning för arbete. För beskattningsår lämnades cirka 18 miljoner kontrolluppgifter och för beskattningsår lämnades cirka 19,6 miljoner kontrolluppgifter. Många av dessa kontrolluppgifter kommer framöver att ersättas med uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. En arbetsgivardeklaration och en kontrolluppgift kan lämnas på olika sätt till . Det kan ske på papper eller elektroniskt. Enligt lämnas av kontrolluppgifterna och arbetsgivardeklarationerna på papper. Resterande av kontroll- uppgifterna och arbetsgivardeklarationerna lämnas elektroniskt. Hur upp- gifterna lämnas varierar dock mellan olika uppgiftsskyldiga och vilken kontrolluppgift som lämnas. Tidsåtgång och administrativa kostnader för företagen Det föreslagna systemet där bl.a. vissa uppgifter om utbetalda ersätt- ningar och gjorda skatteavdrag per betalningsmottagare normalt ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för en gång i en kontrolluppgift, kommer att medföra att den administrativa bördan för de uppgiftsskyldiga kommer att öka. De förändringar som föreslås innebär inte att företaget (här ingår också bl.a. ideella föreningar och stiftelser) ska ta fram eller sammanställa några nya uppgifter. De uppgifter per betalningsmottagare som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration behövs för att kunna lämna en arbetsgivardeklaration (sammanställning av flera uppgifter om betalningsmottagare) och kontrolluppgifter. Den administration som tillkommer är den extra tid det tar att löpande lämna uppgifterna per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration kommer att kunna lämnas på papper och elektroniskt (filöverföring från lönesystem eller inlämning via ). Hur stor ökningen av den administrativa bördan blir för ett visst företag beror bl.a. på vilket inlämningssätt som tillämpas. databas innehåller mätningar av företagens administrativa kostnader. För mätningarna används den s.k. standard- kostnadsmodellen. Modellen är kvalitativ och bygger på att de administrativa kostnaderna värderas utifrån den tid ett normaleffektivt företag avsätter för att uppfylla informationskraven. Det som mäts är kostnader som företag har för att upprätta, överföra och lagra information till statlig myndighet eller tredje part till följd av krav i lagar, förordningar, föreskrifter eller allmänna råd. Standardkostnadsmodellen är en begränsad metod så till vida att den bara mäter kostnaderna för vissa specifika arbetsmoment som företag måste utföra för att följa reglerna. bedömer att det nya systemet kommer att medföra att den totala årliga administrativa kostnaden kommer att öka med . I det följande redovisas beräkningar av den administrativa kostnaden. Även om en arbetsgivardeklaration normalt ska lämnas , gör bedömningen att den uppgiftsskyldige i genomsnitt bara kommer att lämna 8 arbetsgivardeklarationer med uppgifter om betalningsmottagare . Det medför att frekvensen av antalet tillfällen som uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas ökar från 1 , dvs. en årlig ökning av inlämnade uppgifter med 7 tillfällen. Vid bedömningen antar bl.a. att alla utbetalare inte lämnar en arbetsgivardeklaration och att alla anställda eller andra betalningsmottagare inte får ersättning under från en och samma utbetalare. Av de som är registrerade och som ska lämna arbetsgivardeklaration, finns cirka 35 000 som är s.k. säsongs- arbetsgivare. De lämnar bara 1–3 arbetsgivardeklarationer till . Databasen innehåller bl.a. uppgifter om tidsåtgång för att lämna blankett KU10, Kontrolluppgift från arbetsgivare m.fl. Den här blanketten ska användas av den som ska lämna kontrolluppgifter om löner, förmåner m.m. Enligt tar det att kontrollera och beräkna värdet av utbetald ersättning exklusive förmån. För att kontrollera och beräkna värdet av bilförmån och andra förmåner behövs 3 respektive . Mätningarna avser alltså bara den tid det tar att kontrollera och sammanställa uppgifter. Några uppgifter om hur det tar att faktiskt upprätta (skriva) en kontrolluppgift finns inte. anser att det är rimligt att anta att den totala tidsåtgången för att med hjälp av fylla i och lämna uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration uppgår till per betalningsmottagare. anser vidare att det är rimligt att anta att inlämning på papper tar dubbelt så , dvs. per betal- ningsmottagare. För uppgiftsskyldiga som kan lämna uppgifter på fil med hjälp av ett it-system för lönehantering torde, enligt , inte få någon märkbart förändrad arbetsbelastning. Det kan förväntas att marknaden kommer att tillhandahålla lämpliga prisvärda program för uppgifts- skyldiga av olika storlek. Att lämna uppgifterna per betalningsmottagare genom filöverföring eller på annat automatiskt sätt direkt från ett lönesystem bedöms alltså ta så lite tid att den administrativa bördan för de som har sådana system är försumbar. Eftersom ett större antal uppgifter ska lämnas i arbetsgivardeklara- tionen jämfört med kan det dock tillkomma vissa nya arbetsmoment för uppgiftsskyldiga i samband med att arbetsgivardeklarationen ges in. Det gäller även i fall då uppgifterna lämnas genom filöverföring. Eftersom aktuella it-system ännu inte har anpassats går det inte att beskriva exakt vad som kan tillkomma. uppskattar att det tar maximalt extra per inlämningstillfälle att via filöverföring lämna uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Det gäller oavsett hur många betalningsmottagare som uppgifter ska lämnas om. har valt att beräkna den administrativa bördan med utgångspunkt i inlämningssätt och antal betalningsmottagare. Som nämns ovan lämnas av kontrolluppgifterna och arbetsgivardeklarationerna på papper, dvs. cirka 80 000 stycken (x 400 000). Resterande av kontrolluppgifterna och arbets- givardeklarationerna lämnas elektroniskt, dvs. 320 000 stycken (x 400 000). Hur uppgifterna lämnas varierar dock mellan olika uppgifts- skyldiga och vilken kontrolluppgift som lämnas. målsättning är att så många som möjligt ska välja att lämna arbetsgivardeklarationen elektroniskt. För dem som inte kan lämna uppgifter på fil med hjälp av ett lönesystem kommer det att finnas möjlighet att lämna uppgifter genom inmatning i en e-tjänst. Enligt bedömning kommer denna möjlighet, i kombination med att ett större antal uppgifter jämfört med ska lämnas i arbets- givardeklarationen, sannolikt leda till att andelen arbetsgivardeklara- tioner som lämnas på papper blir lägre än i det nya systemet. Det saknas dock tillräckligt underlag för att göra en uppskattning av hur stor förändringen kan antas bli. utgår därför, vid beräkning av tidsåtgång och administrativa kostnader, ifrån antagandet att av de deklarationsskyldiga även fortsättningsvis kommer att lämna arbetsgivardeklarationen på papper. Av dem som lämnar kontrolluppgifter på papper lämnar bara 1 kontrolluppgift . De resterande, , lämnar i genomsnitt 7 stycken kontrolluppgifter . Med hänsyn till detta antar att av dem som lämnar uppgifter på papper betalar ut ersättning till 1 betalningsmottagare och att övriga i genomsnitt betalar ut ersättning till 7 betalningsmottagare. För dem som endast betalar ut ersättning till (24 800 stycken [x 80 000]) uppkommer, mening, ingen nämnvärd ökad administrativ börda då de indirekt lämnar uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivar- deklaration. Enligt gällande rätt ska en arbetsgivardeklaration innehålla uppgift om bl.a. den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och sammanlagt avdraget belopp. Om en utbetalare bara har 1 betalningsmottagare kommer de sammanlagda beloppen att överensstämma med den ersättning och det skatteavdrag som avser betalningsmottagaren. I princip blir – i de flesta av dessa fall – enda skillnaden i arbetsinsats jämfört med uppgiftsskyldigheten enligt gällande rätt att utbetalaren måste lämna identifikationsuppgifter för betalningsmottagaren. Det är således bara de , 55 200 stycken (x 80 000), som har 2 eller flera betalningsmottagare som får en ökad administrativ börda. Av de utbetalare som lämnar kontrolluppgifter elektroniskt lämnar endast 1 kontrolluppgift medan övriga lämnar i genomsnitt 34 kontrolluppgifter . Med hänsyn till detta antar att av dem som lämnar uppgifter elek- troniskt betalar ut ersättning till 1 betalningsmottagare och att övriga i genomsnitt betalar ut ersättning till 34 betalningsmottagare. hade tidigare ett registreringsprogram för kontroll- uppgifter (SKV 261) som den uppgiftsskyldige kunde ladda ner. har tagit fram statistik rörande hur många utbetalare som har laddat ner program för kontrolluppgifter respektive lämnat kontrolluppgifter via filöverföring samt om antal lämnade kontrolluppgifter (antal betalningsmottagare). 119 265 stycken uppgifts- skyldiga har lämnat 648 832 stycken kontrolluppgifter avseende lön m.m. för genom att använda programmet för kontrolluppgifter, dvs. registrerat en kontrolluppgift i taget och sedan skapat en fil. Det innebär att av dem som har lämnat kontrolluppgift elektroniskt har använt sig av programmet. uppgiftsskyldiga har dock bara lämnat av de kontrolluppgifter som har kommit in elektroniskt till . Av tabell 9.2 framgår hur många utbetalare som har använt program för kontrolluppgifter och som har 1, 2–5 respektive fler än 5 betalningsmottagare. 206 189 utbetalare har i stället valt att lämna kontrolluppgifter via filöverföring från egna löneprogram. Totalt har dessa utbetalare lämnat 7 388 641 kontrolluppgifter. I tabell 9.3 nedan anges den av beräknade ökningen av den årliga administrativa kostnaden med utgångspunkt i inlämningssätt och antal betalningsmottagare. Vid beräkningarna har timlönen upp- skattats till (och uppgifter om timlön för löneadministratörer). beräknar således att det nya systemet kommer att medföra att den totala ökningen av den årliga administrativa kostnaden uppgår till . I tabell 9.4 nedan anges den beräknade genomsnittliga årliga kostnadsökningen per utbetalare. beräknar de ökade årliga administrativa kostnaderna med utgångspunkt i inlämningssätt och antal betalningsmottagare. Skatte- verket gör vidare ett antal olika antaganden. Beräkningarna avser dessutom inte bara företag utan baseras på alla som var registrerade att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter och som ska lämna arbetsgivardeklaration, dvs. även för bl.a. statliga och kommunala utbetalare. utgår dock ifrån att i princip alla kommunala och statliga utbetalare m.fl. har möjlighet att lämna uppgifterna per betalningsmottagare genom filöverföring, varför de administrativa kost- naderna för just denna grupp kan anses vara försumbara. Normalt görs inga beräkningar av den administrativa kostnaden för denna grupp. Några remissinstanser, NNR, Företagarna, , ifrågasätter Skatteverkes beräkningar av de ökade årliga administrativa kostnaderna. Sådana här beräkningar kan vara förenade med stor osäkerhet. Skälet till det är att underlaget för att göra aktuella beräkningar är bristfälligt. Utifrån ett bristfälligt underlag måste vissa antaganden göras. Regeringen anser att utgångspunkt för beräkningarna är lämplig och har förståelse för de antaganden som görs. Hur uppgifterna lämnas , dvs. på papper eller elektroniskt, varierar mellan olika uppgiftsskyldiga 50,69 x 80 000 (av 400 000, dvs. antal utbetalare) x 7 (betalningsmottagare) x 7 (deklarationer ) x 2/60 (tidsåtgång) x (timlön) = . 6607 799 (antal betalningsmottagare) x 7 (deklarationer ) x 1/60 (tidsåtgång) x 240kronor (timlön) = . 7206 189 (antal utbetalare) x 7 (deklarationer ) x 1/60 (tidsåtgång) x (timlön) = . och vilka uppgifter som ska lämnas. Hur stor ökningen av den admini- strativa bördan blir med det nya systemet och därmed hur stor kostnaden blir för ett visst företag beror mycket på vilket inlämningssätt som används och hur många betalningsmottagare som uppgifter behöver lämnas för. Regeringen anser att utifrån tillgängliga upp- gifter har gjort väl avvägda antaganden när det gäller hur många som antar kommer att lämna uppgifter på papper respektive elektroniskt och antalet betalningsmottagare respektive utbetalare. Regeringen anser dock att antagandena kring tidsåtgång och ökade antal tillfällen som uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas till är särskilt svåra att uppskatta. Med hänsyn till dessa faktorer anser regeringen att det är lämpligt att justera upp beräknade kostnad med en ”osäkerhetsfaktor” om 1,5. Regeringen bedömer således att företagens årliga administrativa kostnader, i vart fall inledningsvis, kommer att öka med . Regeringen har bara beräknat den administrativa kostnaden för företag. Vid beräkningarna av den administrativa kostnaden har inte hänsyn tagits till den minskning av kostnader som kan uppkomma för enskilda utbetalare i och med att skyldigheten att lämna kontrolluppgift om upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt slopas (se avsnitt 6.9) och minskat uppgiftslämnande om intäkt i inkomstslaget tjänst (se avsnitt 6.10). Sammanfattningsvis kommer företag som lämnar arbetsgivardeklara- tioner på papper eller som saknar datoriserade redovisnings- och lönesystem att få en viss ökad börda. Detta kommer sannolikt främst att gälla för mindre företag. Sådana företag får göra en avvägning mellan kostnaden för ett it-system som kan användas för att lämna arbetsgivar- deklarationerna och kostnaden för att lämna deklarationerna på annat sätt. Utöver ovan beskrivna administrativa kostnader kommer samtliga berörda uppgiftsskyldiga att behöva sätta sig in i ett delvis nytt regelverk. De som lämnar arbetsgivardeklaration elektroniskt och använder datori- serade redovisnings- och lönesystem kommer att behöva uppdatera dessa. Med hänsyn till att förslaget lämnas före förslagets ikraftträdande bör uppdateringar av funktioner i systemen i många fall kunna ske inom ramen för årliga uppdateringar i dessa programvaror. Uppdateringarna ingår då i den ordinarie kostnaden för redovisnings- och lönesystem. Följden av detta blir dock att programvaruföretag kommer att påverkas ekonomiskt av förslaget eftersom de måste genomföra förändringar i sina produkter. Likaså kommer de programvaruutvecklare (även it-avdelningar på myndigheter och större företag) som tar fram redovisningssystem för internt bruk att påverkas av förslaget, eftersom även dessa behöver utveckla nya tekniska lösningar. Vid beräkningarna av den administrativa kostnaden har inte heller hänsyn tagits till den minskning av kostnader som kan uppkomma för enskilda utbetalare genom att framöver inte kommer att behöva göra någon avstämning mellan uppgifter i arbetsgivardeklara- tioner och i kontrolluppgifter (se avsnitt 6.1). Dessa avstämningar kan vara mycket tidskrävande för de utbetalare som berörs av avstämningar. Genom att dessa avstämningar inte kommer att vidtas framöver kommer kostnaden för berörda att minska. Vid beräkningarna har inte heller tagits till den minskning av kostnader som utbetalare får genom framöver inte behöver ta fram uppgifter per betalningsmottagare för att kunna upprätta kontrolluppgifter. Dessa minskningar har inte kunnat beräknas. Övriga konsekvenser för företag Uppgiftslämnandet i arbetsgivardeklarationer kan ske på olika sätt. eftersträvar att så mycket som möjligt ska lämnas elektroniskt. För att uppnå detta behöver de elektroniska tjänster som erbjuds vara utformade så att dessa tjänster är det bästa alternativet för de allra flesta företagen (här ingår också bl.a. ideella föreningar och stiftelser).