prop · H40360 · 2016-12-14 00:00:00 — Utbildningssystemet har en viktig funktion som förmedlare av värderingar. Utbildningsinstitutioner har därför en grundläggande roll i att bygga och stärka mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Barn och unga är viktiga rättighetsbärare och aktörer och ska inkluderas i beslutsfattande och genomförande i samhällsbygget. I åtgärder som rör barn ska utvecklingssamarbetet utgå från och de fyra grundläggande barnrättsprinciperna: barnets bästa, förbud mot diskriminering, barns rätt att få komma till tals och barns rätt till liv och utveckling. Det är viktigt att lyfta fram barnrättsperspektivet i dialog med samarbetsländerna och att uppmärksamma barn på flykt. Värnandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna är viktigt för minskad ojämlikhet, men också för de medborgerliga och politiska rättigheterna. Konventionen om dessa rättigheter inkluderar rätten till utbildning, hälsa, deltagande i kulturlivet, social trygghet, arbete, att bilda fackföreningar samt till anständiga och rättvisa arbetsvillkor, oavsett kön, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Social trygghet har stor betydelse för att minska ojämlikhet, sårbarhet och fattigdom. De grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet ska värnas med utgångspunkt i kärnkonventioner och den globala Decent Work-agendan. Politikens långsiktiga inriktning: – ska verka för att genomförandet av de globala målen i Agenda och Action Agenda genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och för att utvecklingsinsatser på alla nivåer bidrar till att uppfylla jämställdhetsmålet och rättighetsbaserade delmål. – ska arbeta för kvinnors och flickors aktörskap. Kvinnors och flickors egna erfarenheter, behov, prioriteringar och förutsättningar är utgångspunkter för att kunna förändra kvinnors och flickors levnadsvillkor. – ska bidra till att stärka kvinnors och flickors representation samt politiska deltagande och inflytande inom alla samhällsområden och på alla nivåer; medverkan i att förebygga och lösa konflikter och i att bygga fred efter konflikt; ekonomiska rättigheter, egenmakt, deltagande och inflytande; sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR); samt förebygga och motverka alla former av psykisk, fysisk och sexuellt könsrelaterat våld i alla situationer och miljöer. –ska vara drivande i arbetet med att lyfta fram pojkars och mäns roll och ansvar för att uppnå jämställdhet och respekt för alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. –politiska dialog ska inkludera jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive SRHR. Mål i Agenda som relaterar till global jämställdhet: Samtliga 17 globala mål i Agenda ska bidra till att uppnå jämställdhet. Jämställdhet och stärkandet av alla kvinnors och av flickors egenmakt anges också separat i mål 5, i olika delmål och integrerat under andra mål i agendan, samt i kapitlet om uppföljning och översyn. Regeringens motivering: Regeringens feministiska utrikespolitik ska stärka kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. verkar för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i enlighet med FN:s konvention om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), deklarationerna och handlingsplanerna från respektive befolkningskonferens och uppföljande konferenser samt 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner. Trots viktiga globala framsteg för jämställdhet präglas världens samhällen i olika grad av bristande jämställdhet. Kvinnor och flickor drabbas särskilt hårt av fattigdom. Klimatförändringarna, ökat tryck på markanvändning, konkurrens om naturresurser och utdragna konfliktsituationer förvärrar särskilt kvinnors situation. Kvinnor och flickor är särskilt utsatta i humanitära kriser. Kvinnor och flickor på flykt möter särskilda utmaningar och risk att utsättas för människohandel och könsrelaterat våld vilket kräver anpassade åtgärder. Främjande av kvinnors och flickors medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är nödvändigt för att bekämpa fattigdom, viktigt för att minska miljö- och klimatproblemen och för att bygga fred och förebygga konflikter. Kvinnors och flickors kunskaper och erfarenheter är avgörande för att nå hållbar utveckling. Kvinnor är kraftfulla förändringsaktörer. Kvinnor och män samt flickor och pojkar ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Makt handlar om såväl rättigheter som möjligheter. Diskrimineringsförbudet finns i alla centrala FN- konventioner om mänskliga rättigheter. Diskriminerande och könsstereotypa normer och attityder hindrar inte bara kvinnor och flickor utan också män och pojkar från att nå sin fulla potential och möjlighet att bidra till en jämställd samhällsutveckling. Kvinnor och flickor, män och pojkar utgör inte enhetliga grupper utan består av individer med olika identiteter, behov, förutsättningar och inflytande. Olika maktstrukturer och dimensioner samverkar. Diskriminering och marginalisering på grund av kön påverkas också av ålder, härkomst, klass, social status, könsidentitet och könsuttryck, sexuell läggning, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet och trosuppfattning vilket ska beaktas. Diskriminering baserad på kön kan se olika ut nationellt och lokalt. Samverkan, inklusive erfarenhets- och expertutbyten, mellan svenska och andra aktörer som arbetar för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter och egenmakt i samarbetsländerna är därför viktigt för att uppnå För att uppnå jämställdhet ska jämställdhetsperspektivet systematiskt integreras i allt utvecklingssamarbete. ska genomföras systematiskt och ingå som en del i planering, genomförande, uppföljning och rapportering av utvecklingssamarbetet. För att få ett helhetsperspektiv ska kvalitativ information samt köns- och Jämställdhetsanalyser bör även innehålla en bedömning av vilka andra maktförhållanden som råder för olika individer och grupper i den Hbtq-personer är en särskilt utsatt grupp och kräver särskild uppmärksamhet i sådana analyser. Kvinnors och flickors systematiska underordning och stereotypa könsnormer, särskilt de som kopplar samman maskulinitet och våld, påverkar människors och samhällens utveckling negativt. och utbrett könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor, i såväl fredstid som konflikt och postkonflikt, utgör det mest påtagliga uttrycket för kvinnors och flickors systematiska underordning. Konsekvenserna av våldet är omfattande, framför allt för den enskilda kvinnan och flickan, men även för närstående barn och för samhällsutvecklingen i stort. medelinkomstländer tvingas var tredje flicka gifta sig . Dessa flickor lämnar ofta skolan. Barnäktenskap och tidiga graviditeter påverkar samhällsutvecklingen och utgör ett betydande hinder för flickor att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Unga mödrars möjlighet till högre utbildning, inkomstbringande sysselsättning, självförsörjning och oberoende går förlorad, vilket också minskar möjligheterna till ekonomisk utveckling nationellt. att drabba kvinnor och flickor, män och pojkar olika. på stärkt datainsamling och köns- och åldersuppdelad statistik beträffande det väpnade våldets konsekvenser men även mer generellt för uppföljning och översyn av Agenda 2030. Det är av avgörande betydelse att jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter, kontinuerligt tas upp i dialog med officiella företrädare för stater, EU, multilaterala organisationer och institutioner samt andra relevanta aktörer. Frågorna ska vara centrala, integrerade och ömsesidigt förstärkande delar av dialogen vare sig det handlar om utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik, handelspolitik eller Samarbetet inom EU och multilaterala organisationer, särskilt FN och utvecklingsbankerna, har stor betydelse för att uppnå de globala jämställdhetsmålen och är därför prioriterat. EU:s Gender Action Plan (GAP) utgör det centrala verktyget för att lyfta fram jämställdhetsfrågor i människorättsförsvarare och kvinnoorganisationer, har en viktig roll. och nya aktörer, inklusive akademiska institutioner, trossamfund, fackföreningar och näringsliv, bör engageras och inkluderas i dialoger och samarbeten för jämställdhet. 5.3Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser Politikens långsiktiga inriktning: – ska stödja låg- och medelinkomstländers anslutning till samt genomförande av åtaganden inom ramen för internationella miljö- och klimatkonventioner. – ska särskilt stödja länder i genomförandet av deras nationella åtaganden (Nationally Determined Contributions) under . – ska vara ett föregångsland i att inkludera miljö- och klimataspekter inom utvecklingssamarbetet, bland annat avseende utsläppsbegränsningar och klimatanpassning. – ska verka för att mobilisera ytterligare offentliga medel som används katalytiskt för att främja privatsektorsinvesteringar till stöd för en fossilfri och klimatresilient utveckling. – ska verka för att internationella finansiella institutioners investeringar i och stöd till fossil energi fasas ut genom att avsevärt minska sådana investeringar, samt betydligt öka investeringar i förnybar energi. – ska verka för en hållbar förvaltning av landbaserade ekosystem med ett hållbart nyttjande av ekosystemtjänster, hållbart nyttjande av naturresurser och bevarande av biologisk mångfald samt mer produktiva och hållbara jordbrukssystem. – ska verka för att hav, kustvatten och resurser bevaras och nyttjas genom hållbar förvaltning. – ska bidra till en stärkt och integrerad, hållbar vattenresursförvaltning. Utvecklingssamarbetet ska bidra till en effektiv och hållbar vattenanvändning i hela produktionskedjan. – ska verka för förbättrad luftkvalitet och en minskad användning och hållbar hantering av kemikalier och avfall, inklusive en ambitiös reglering av kemikalie- och avfallshanteringen globalt. – ska verka för att stärka kvinnors deltagande i beslutsprocesser som relaterar till miljö, klimat och hållbart nyttjande av naturresurser samt stärka möjligheterna för politiska och lokala aktörer i civilsamhällets organisationer att verka för ökad medvetenhet, deltagande, insyn och ansvarsutkrävande. – ska bidra till att öka kunskap om miljö- och klimatproblem och om lösningar till sådana problem, bl.a. genom att förstärka kapacitet hos myndigheter, inom forskning och utbildning, civilsamhällets organisationer och medier. Mål i Agenda som relaterar till miljö, klimat och hållbart nyttjande av naturresurser: Det finns tydliga miljö- och klimatkopplingar till i princip alla globala mål. Mål 6 om vatten och sanitet, mål 7 om hållbar energi, mål 11 om hållbara städer, mål 12 om hållbar konsumtion och produktion, mål 13 om klimatförändringar, mål 14 om hav och resurser och mål 15 om hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem har de starkaste kopplingarna. Regeringens motivering: Det är centralt att åstadkomma en omställning till hållbar utveckling inom de planetära gränserna. Regeringen ser klimatförändringar som vår tids ödesfråga. Klimatförändringar påverkar människors utvecklings- och försörjningsmöjligheter och urholkar möjligheterna till en globalt hållbar Vissa länder runt ekvatorn, liksom små ö-nationer, riskerar Klimatförändringarna ökar risken för konflikter, fattigdom och hunger, undergräver de mänskliga rättigheterna och är en växande orsak till Forskning visar dock att länder på alla inkomstnivåer kan uppnå ekonomisk utveckling, bättre levnads- och arbetsvillkor och begränsa sin klimatpåverkan. Denna möjlighet måste tillvaratas. Kapacitetsutveckling är centralt i genomförandet av ländernas klimatåtaganden (Nationally Determined Contributions). Klimatförändringarna och miljöförstöring drabbar dem som lever i fattigdom hårdast, då de ofta är direkt beroende av naturresurser, biologisk mångfald och ekosystemtjänster från skog, mark, vattendrag och hav för sitt uppehälle. Klimatanpassning, katastrofriskreducering och hållbart nyttjande av jord, skog och vatten kan minska klimat- förändringarnas och naturkatastrofers negativa konsekvenser, bidra till minskad fattigdom, trygga livsmedelsförsörjningen och därmed minska risken för humanitära kriser. Katastrofriskreducerande insatser ska ses som en integrerad del av det långsiktiga utvecklingssamarbetet, som komplement till det humanitära biståndet. livsmedelskedjan måste minska för att trygga livsmedelsförsörjning och minska miljö- och klimatpåverkan. Tillgång till tillförlitlig och hållbar energi är en förutsättning för att nå de globala målen. Småskaliga och flexibla energilösningar samt sjunkande priser på förnybar energi erbjuder unika möjligheter. Investeringar och stöd till fossil energi måste minska avsevärt och fasas Utvecklingssamarbetet ska bidra till att tillgången till energi i låg- och medelinkomstländer säkras genom kostnadseffektiva och förnybara energilösningar, inklusive energieffektivisering. för människor som står utan elektricitet att styra undan från miljö- och klimatskadliga lösningar och i stället direkt säkra tillgång till hållbar Motståndskraftiga ekosystem och biologisk mångfald är en förutsättning för hållbar livsmedels- och vattenförsörjning. och lindrar även effekter av naturkatastrofer som översvämningar och Hållbart brukande av jord, skog och vatten är grundläggande. Hållbart nyttjande, skydd och restaurering av ekosystem samt bevarande av biologisk mångfald är också nödvändigt. ekosystemtjänster är kunskapsinhämtning, analys och insatser som riktas mot bakomliggande orsaker till deras utarmning avgörande. angeläget att tillvarata lokala växtsorter och djurarter. Tillståndet för haven är allvarligt. Klimatförändringar, havsförsurning, överfiske, marin nedskräpning, miljögifter och exploatering av naturtillgångar leder till kraftiga störningar i havens ekosystem. ska verka för att stärka det multilaterala systemets möjligheter att hantera globala utmaningar relaterade till haven, kustvattnen och de resurserna. Vattenbrist som utvecklingsutmaning tilltar, bland annat som en följd av klimatförändringar och ohållbart nyttjande. Därmed ökar kraven på att effektivisera användning och balansera vattenbehov för hushåll, jordbruk, industri, ekosystem och energiproduktion. Spänningar över vattenområden kan även öka risken för konflikter. Genom en stärkt och integrerad vattenresursförvaltning lokalt och regionalt, samt stärkt resiliens på vattenområdet, kan utvecklingssamarbetet bidra till minskade spänningar och konflikter. Miljöfarliga utsläpp, exponering för farliga ämnen och luftföroreningar är växande utmaningar för många låg- och medelinkomstländer. En snabb, ofta okontrollerad, urbanisering bidrar till detta. Miljömässig och social planering är ofta underfinansierad. Kemikalier sprids via luft, vatten, och varor vilket påverkar hälsa, arbetsmiljö och jordbruk negativt. Luftförororeningar är det största miljöhotet mot människors hälsa. Farliga ämnen som sprids och problem orsakade av kemikalier, avfall och luftföroreningar riskerar att underminera utvecklingsframsteg. Kvinnor och barn i låginkomstländer drabbas oftast hårdast av klimatförändringarna. Kvinnor är centrala i arbetet för hållbara miljö- och klimatlösningar samt det hållbara nyttjandet av naturresurser. Kvinnor har ofta huvudansvaret för livsmedelsproduktion, vattenförsörjning och familjens välfärd och har därför kunskap om hur t.ex. klimatanpassningsåtgärder lokalt bör utformas. Kvinnor är i betydligt högre grad verksamma i den förnybara energisektorn än i den fossila. Ökat stöd till förnybar energi kan därför också stärka kvinnors ekonomiska egenmakt. En väl fungerande miljöförvaltning och lagstiftning är centralt för att länder ska kunna ta ett långsiktigt ansvar för hållbar utveckling. Det innefattar verktyg för uppföljning, övervakning och tillsyn. Aktörers förmåga till nationell samverkan ska stärkas, också med beaktande av lokal kunskap. Respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer, inklusive ansvarsutkrävande, är viktig för en miljömässigt hållbar utveckling. Starka och oberoende civila samhällen liksom demokratisk offentlig informationshantering, tillförlitlig statistik och tillförlitliga data samt medier har viktiga roller. Kapacitetsutveckling – i samarbete med lokala, nationella, regionala och globala aktörer – är avgörande. Ekonomiska styrmedel, upphandlingssystem och andra policyinstrument som bidrar till att styra om offentliga och privata flöden till miljö- och klimatmässig hållbarhet och hållbart nyttjande av naturresurser ska stödjas. Förutsättningarna för investeringar i och handel med miljövänliga och resurseffektiva varor och tjänster ska stärkas. 5.4Fredliga och inkluderande samhällen Politikens långsiktiga inriktning: –arbete för freds- och statsbyggande syftar till att komma åt grundorsaker till konflikt och sårbarhet. 2016/17:60 effektiva, ansvarstagande, öppna och inkluderande institutioner liksom mänskliga rättigheter. –ska även stärka kapaciteten att motstå kriser och att hantera konflikter fredligt. –ska stödja inkluderande dialoger och medlingsprocesser samt civil krishantering för att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. –ska arbeta i enlighet med New for Engagement in Fragile States som knyter samman politisk dialog och utvecklingssamarbete. –ska bidra till att stärka kvinnors och flickors inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser. Agendan för kvinnor, fred och säkerhet utgör en central utgångspunkt. –ska verka för att kvinnor och flickor ges speciellt skydd, i enlighet med 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess uppföljande resolutioner. Insatserna ska också främja positiva maskuliniteter. –ska i sitt konfliktförebyggande arbete bidra till att genomföra säkerhetsrådsresolution om ungdomar, fred och säkerhet. –ska arbeta förebyggande för skydd av barn i både fred och konflikt. –ska bidra till insatser för minhantering samt stödja arbetet mot oansvarig och illegal spridning av vapen, i enlighet med folkrättsliga åtaganden. –ska verka för övergångsrättvisa som innefattar rätten att bekämpa straffrihet, rätten att få veta sanningen, offrens rätt till ersättning, garantier för icke-upprepning av kränkningar av mänskliga rättigheter och humanitär rätt. Mål i Agenda som relaterar till fredliga och inkluderande samhällen: Bland de globala målen i Agenda är det framförallt två mål som anknyter till fredliga och inkluderande samhällen, dels mål 5 om jämställdhet och stärkandet av kvinnors och flickors egenmakt, dels mål 16 om främjandet av fredliga och inkluderande samhällen. Ytterligare mål som har hög relevans är mål 1 om fattigdom, mål 10 om ojämlikhet, mål 3 om hälsa och mål 13 om klimatförändringar och dess konsekvenser. Regeringens motivering: Det finns ingen hållbar utveckling utan fred och ingen fred utan hållbar utveckling och ingetdera utan respekt för mänskliga rättigheter. Sviktande och konfliktdrabbade stater är särskilt sårbara för globala utmaningar relaterade till t.ex. migration, klimatförändringar, miljöförstöring, utbrott av smittsamma sjukdomar, radikalisering, terrorism, organiserad brottslighet och ekonomiska kriser. Dessa länder har även sämre förutsättningar att skapa en inkluderande och hållbar utveckling då de ofta präglas av instabilitet, svaga institutioner och brist på förtroende mellan stat och civilbefolkning. av dem som lever i fattigdom bor i sviktande eller konfliktdrabbade stater. Arbetet med att förebygga konflikter och främja fred måste utgå från konfliktorsakerna och från hela konfliktcykeln där länken mellan säkerhet och utveckling tydliggörs. Social ojämlikhet, fattigdom, hunger, svaga institutionella strukturer och demokratiska underskott är några av de främsta orsakerna till konflikter. fundamentalism, terrorism, systematiskt bruk av sexuellt våld och klimatförändringar spär på redan existerande utmaningar. samhälle väl hamnat i en konflikt- eller våldsspiral är det svårt att ta sig Sammantaget kräver dessa utmaningar ett förstärkt, nytt och innovativt förhållningssätt till hur vi motverkar och hanterar konflikter och bygger fred. lägger tonvikt på en inkluderande politik, uppbyggnaden av samhällstjänster och ekonomiska grundvalar. Detta är också grunderna för New som är en plattform för politisk dialog för ett effektivare arbete i sviktande och konfliktdrabbade stater och som knyter samman politik, säkerhet och utvecklingssamarbete med rättvisa och ekonomi. Stärkt kapacitet hos lokala och nationella institutioner är en prioritet. Inkluderande processer för freds- och statsbyggande med deltagande av civilsamhället och diasporagrupper är centralt. En välfungerande DDR-process (demobilisering, avväpning och återintegrering av före detta kombattanter) som kompletteras med övergångsrättvisa för konfliktens offer är grundläggande för minskat våld och utveckling av fredliga samhällen. Även stöd för demokratisk kontroll och säkerhetssektorreform (SSR) är viktigt för att minska risken för väpnad konflikt och återfall i konflikt. trygghet grundar sig på att säkerhetssektorn fungerar, och SSR måste utgå från säkerhetsbehoven hos kvinnor, män, flickor och pojkar. eller polis, som brukar olagligt och godtyckligt våld eller på andra sätt utnyttjar sin maktställning, är ett hot mot demokrati och rättssäkerhet. SSR kan därför förbättra det sociala kontraktet mellan stat och individer. Sysselsättning och utbildning är grundläggande för att förebygga konflikter och att minska risken för återfall i konflikt. kulturella aktiviteter har en viktig roll för försoning och återuppbyggnad. Ungdomar är viktiga för att skapa inkluderande och fredliga samhällen och bör inkluderas i konfliktförebyggande. Våld är den yttersta formen av förtryck. postkonfliktsituationer präglas ofta av våld och övergrepp mot civila. dessa situationer dödas fler män och pojkar av direkt våld medan kvinnor och flickor är mer utsatta för konfliktrelaterat sexuellt våld. konfliktsituationer ett särskilt behov av att adressera destruktiva normer kopplade till maskulinitet och våldsutövande. möjligheter att aktivt bidra till samhällets utveckling. har ofta svårare att fly eller värja sig mot våld och övergrepp. personer kan utsättas särskilt i konfliktsituationer. Allt fler barn drabbas av krig och tvingas på flykt. utsatta, i synnerhet barn och ungdomar med funktionsnedsättning. rätt till skydd från alla former av våld måste garanteras för att möjliggöra en god utveckling. Barnäktenskap och andra skadliga sedvänjor ökar under svåra omständigheter som möjligheten till utbildning Återanpassning av barnsoldater är viktigt för hela samhället på 2016/17:60 såväl kort som lång sikt. Utbildning av god kvalitet som omfattar både flickor och pojkar är en förutsättning för att undvika radikalisering, främja jämställdhet och skapa hållbara samhällen. Kvinnors ökade deltagande i fredsarbete är viktigt för att motverka våldsbejakande extremism och för ett mer effektivt policyskapande och genomförande. Kvinnor kan, som medlare och deltagare i fredsprocesser, spela en avgörande roll för fredens varaktighet. deltar kvinnor sällan i fredsprocesser och det råder en påtaglig brist på kvinnor som medlare och förhandlare. Samhällen där kvinnor har egenmakt och är aktiva deltagare i politik, ekonomi, kultur och samhällsliv tenderar att vara mindre våldsbenägna, mer demokratiska och i större grad respektera mänskliga rättigheter. Att globalt öka representationen av kvinnor från konfliktdrabbade länder i fredsprocesser är därför också ett sätt att bidra till hållbar fred. Kvinnors perspektiv bör integreras såväl i direkta fredsförhandlingar som i försoningsprocesser, fredsbyggande och ansvarsutkrävande. Vapeninköp och kriminell verksamhet som bidrar till ökat våld och krigföring finansieras ofta av ohållbar, illegal naturresursutvinning samt olaglig handel med vilda djur och växter.