prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Sammanboende kvinnor med högre inkomst än sin partner 2014, fördelade efter kvinnans ålder, födelseland och familjetyp ...................... Välfärdstjänster till kvinnor och män 2014, fördelade efter ålder, hushålltyp och födelseregion ..................................................................... Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2014............................... Ersatta dagar för vård av barn 1974–2015 ................................................. Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2014 ........................... Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor 1994–2014 .............. Segregeringsindex efter ålder 2014 ............................................................ Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden .38 Sysselsatta efter ålder och vanlig arbetad tid 2015.................................... Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2014/2015..................................................................................... Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder december 2015.39 Pågående sjukpenningfall –2014 ..................................... Från löneinkomst till individuell disponibel inkomst 2014 ..................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Arbetsinkomst för kvinnor och män 1995–2014 ..................................... Arbetskraftsdeltagande –2015, efter födelseregion.......................... Utanför arbetskraften, 2015, efter orsak och födelseregion ................... Faktisk medelarbetstid för sysselsatta, 2005–2015 .................................. Överenskommen och faktisk arbetstid 2015, med utan eller barn ......... Andel personer som arbetade deltid 1995–2015 ...................................... Orsaker till deltidsarbete 2015 .................................................................. Mammors uttag av föräldraledighetsdagar respektive Pappors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar13 Uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn, 2005–2015.............. Sjukpenningtalet 1994–2015...................................................................... Totalt lönegap mellan kvinnor och män 1993–2015................................. Oförklarat lönegap mellan kvinnor och män 1996–2015 ........................ Marknadsinkomst för kvinnor och män 1995–2014 ................................ Individuell disponibel inkomst 1995–2014............................................... Andel kvinnor respektive män i olika inkomstgrupper 2014 .................. Kapitalinkomstens andel av marknads- .................................................... inkomsten samt andel män resp. kvinnor i tiondelen med högst inkomster .......... Andel personer vars inkomst enbart består av utökad marknadsinkomst Sammanboende kvinnors andel av hushållsinkomsten 1995–2014 ......... Andel av hushållen där kvinnan har högre inkomst än mannen, 1995 Genomsnittlig individuell bruttoinkomst för personer år, efter inkomstslag ................................................................................... Genomsnittlig individuell bruttoinkomst , efter ålder och Genomsnittlig individuell disponibel inkomst 2013 för personer äldre än Genomsnittlig individuell disponibel inkomst 2013, efter ålder............. Inkomstgapet 1995–2013........................................................................... Inkomstgapet 2013 efter ålder................................................................... Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet 2013................................... Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet 2013, efter ålder................ Individuell utökad inkomst för kvinnor och män, 2014.......................... Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst .................................................................. Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell utökad inkomst........................................................................ Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män (20 år och äldre) .................................................................................................... Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet handlar om mänskliga rättigheter och är en demokratifråga. Jämställdhet bidrar också till välstånd och sysselsättning genom att både kvinnors och mäns potential tillvaratas och främjas. Det är därför viktigt att politiken har ett jämställdhetsperspektiv som integreras i all verk- samhet och i alla steg i beslutsfattande. Ekonomisk jämställdhet är ett delmål som inne- bär att kvinnor och män ska ha samma möjlig- heter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. hade kvinnor i förvärvsaktiv ålder av mäns medianarbetsinkomst, en skillnad som motsvarar . Kvinnors lägre inkomster förklaras delvis av att det är färre kvinnor än män som har ett arbete, vilket beror på att arbetskraftsdeltagandet är lägre bland kvinnor än bland män. Kvinnors lägre arbetsinkomster förklaras också av att kvinnor har kortare arbetstid än män. Kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män och har en högre frånvaro på grund av föräldraledighet och ohälsa. En förklaring till kvinnors kortare arbetstid är att de tar ett större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet och det är också betydligt vanligare att kvinnor arbetar deltid för att ta hand om barn. Kvinnor har haft högre sjuk- frånvaro än män. har kvinnors sjukfrånvaro ökat, vilket innebär att skillnaden i sjukfrånvaro blivit ännu större. Att kvinnor har en högre sjukfrånvaro kan delvis förklaras av att kvinnor tar ett större aktivt för- äldraansvar än män. En annan förklaring till kvinnors lägre arbetsinkomster är att kvinnor ersätts med en lägre lön för sitt arbete än vad män gör. Löne- gapet beror till stor del på att arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig uppdelning. Kvinnor är överrepresenterade i yrken och befattningar med lägre löner. De könsbetingade skillnaderna i arbets- inkomster utjämnas i viss mån av skatter och transfereringar. Den sammantagna skillnaden mellan kvinnor och män i individuell disponibel inkomst, efter skatter och transfereringar, var P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 ca 2014 bland dem i förvärvsaktiv ålder. Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. Det är färre kvinnor än män som kan försörja sig och sina barn genom betalt arbete. Dessutom är det vanligare att kvinnor är beroende av sin part- ner för försörjning än vad det är bland män. Skillnaderna i inkomst i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader mellan kvinnor och män bland pensionärer eftersom arbets- inkomsterna ligger till grund för ålders- pensionen. Kvinnors arbetsinkomster har ökat i snabbare takt än mäns . Det är en följd av att skillnaden i arbetstid mellan könen har minskat och att kvinnors arbetskrafts- deltagande har ökat. Dessutom har arbetsmark- naden blivit mindre könsuppdelad. Samman- boende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat, och i drygt en fjärdedel av de samman- boende hushållen har kvinnan en högre inkomst än mannen 2014. Målet om ekonomisk jäm- ställdhet är dock fortfarande inte uppfyllt. Kvinnor har fortfarande lägre löner, lägre sysselsättningsgrad, kortare arbetstid och högre sjukfrånvaro än män. Ett systematiskt och lång- siktigt arbete behöver bedrivas för att påskynda utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. En viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad är att minska ofrivilligt deltids- arbete och öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. Heltidsarbete ska vara norm på hela arbets- marknaden, med deltidsarbete som möjlighet. En utbyggnad av välfärdssektorn har störst betydelse för kvinnors villkor på arbets- marknaden, eftersom kvinnor fortfarande tar större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. I ett modernt arbetsliv krävs också goda arbetsvillkor och en god arbetsmiljö. En god arbetsmiljö inbegriper både en god fysisk och psykosocial arbetsmiljö. Dessutom behöver de stora skillnaderna i pensionsinkomster mellan kvinnor och män minska. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 samlade hushållsinkomsten och hur många som ingår i hushållet. Det innebär t.ex. att i ett hus- håll med två vuxna tillskrivs båda lika stora in- 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt komster oavsett om någon tjänat mer än den att forma samhället och sina egna liv Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det av beslutade övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Som grund har regeringen fyra delmål som ska vägleda i utform- ningen av politiken: 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. 3.En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 4.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. I denna bilaga behandlas i första hand målet om ekonomisk jämställdhet, men även målet om en jämn fördelning av det obetalda arbetet och målet om en jämn fördelning av makt och infly- tande berörs. Delmålet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet. Vidare inbegriper delmålet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar i fråga om tillgång till arbete och samma möjlig- heter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklings- möjligheter i arbetet. Målet har ett livscykel- perspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska inne- bära ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. Egen inkomst är viktigt för ekonomisk självständighet Ekonomisk jämställdhet handlar om fördel- ningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Målet innebär inte bara att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att försörja sig själva genom betalt arbete, det ska även leda till att ekonomisk jämställdhet uppnås. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att vara ekonomiskt självständiga och kunna försörja sig själva och eventuella barn genom arbete. I många inkomstfördelningsstudier antas individens ekonomiska standard bero på den Traditionellt har hushållet ofta setts som en ekonomisk enhet där hushållets agerande är oberoende av vem i hushållet som har vilka in- komster. Modern forskning visar dock att för- delningen av resurser inom hushållet påverkar hushållets beteende, och därmed respektive partners välfärd. Möjligheten att uppbära en egen inkomst ger kvinnor ökad makt att påverka beslutsfattandet inom familjen. Hur mycket de olika individerna bidrar till hushållets inkomst har alltså betydelse för beslutsfattandet i famil- jen. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det därför av betydelse att studera hur stor inkomst kvinnor respektive män förfogar över och vilken möjlig- het kvinnor och män har till egen inkomst/försörjning. I bilagan studeras kvinnors och mäns individuella inkomster med särskilt fokus på utvecklingen av inkomsterna från arbete och på möjligheterna för kvinnor och män att försörja sig själva. 1.2En jämställd politik skapas i verksamhetens dagliga arbete har en feministisk regering med höga ambitioner att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. I genomförandet av en feministisk politik är jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering strategiska redskap för regeringen. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jäm- ställdhetsperspektiv införlivas i verksamheten och i alla steg av beslutsprocesserna. Jämställdhetsintegrering som strategi syftar till att främja jämställdhet genom att synliggöra och motverka ojämställda villkor. Det innebär bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuerligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang och ett aktivt ledarskap, både med att skapa förutsätt- ningarna och genom jämställdhetsanalyser, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 statistik och uppföljning. Denna bilaga är en del av detta arbete. justering av de nuvarande fyra delmålen, där den Jämställdhetsbudgetering är en tillämpning av största förändringen är att ett femte delmål om principen om jämställdhetsintegrering i budget- jämställd hälsa, vård och omsorg införs. Det innebär att budgetpolitikens jämställdhetseffekter ska utvärderas och att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras på alla Regeringen vill se en föräldraförsäkring som nivåer i budgetförfarandet. bidrar till ett jämställt föräldraskap. I pågår ett utvecklings- försäkringen ska vara bättre anpassad till en arbete för stärkt tillämpning av jämställdhets- modern arbetsmarknad och de krav den ställer, samt till ett modernt familjeliv och för alla olika aktas i utformningen av budgetpolitiken. former av familjer. I linje med regeringens arbetet med budgetpropositionen har initiativ på området har en tredje reserverad regeringen ytterligare höjt ambitionen och ställt månad i föräldraförsäkringen införts och utökade krav på att effekter på jämställdheten (dir. 2016:10) På så sätt kan konsekvenser för jäm- har startat sitt arbete för att utreda hur ställdheten beaktas redan vid beslut om inrikt- försäkringen bättre kan anpassas till olika ning på politiken och fördelning av resurser. familjekonstellationer och ett förändrat arbetsliv. redovisning av det ekonomiska utfallet av denna Regeringen ser behov av att vidta åtgärder proposition för kvinnor respektive mäns indivi- som bidrar till att hemarbetet och omsorgen om duella inkomster redovisas i avsnitt 6.1. barn fördelas mer jämställt än samt att barnets rättigheter till likvärdiga villkor, ut- För att stärka myndig- veckling och sina föräldrar stärks. heternas arbete med jämställdhetsintegrering har regeringens strävanden på området har det kommunala vårdnadsbidraget avskaffats. integrering i myndigheter (JiM) utökats från 41 myndigheter till att omfatta 59 myndigheter verksamheterna har fått i uppdrag att redovisa en plan för ger lägre arbetsinkomster för som ska genomföras . Målsättningen är att utvecklingen av jäm- I detta avsnitt studeras hur möjligheten till för- förflyttning framåt av arbetet för jämställdheten sörjning genom betalt arbete skiljer sig åt mellan Mål och myndighet - En effektiv styrning av hade kvinnor av mäns (SOU 2015:86) medianarbetsinkomst, dvs. summan av löne- och förslag om hur jämställdhetspolitikens mål, in- företagarinkomst, vilket motsvarar en skillnad på dock ökat snabbare än männens, vilket har lett till att skillnaden har minskat (se diagram 2.1). ny jämställdhetsmyndighet ska inrättas. Regeringen vill förtydliga styrningen av jäm- Ökningen för män under inrätta en särskild förvaltningsmyndighet för bör vara att bidra till en strategisk styrning och uppföljning, samt ett effektivt genomförande av kommitté kommer att tillsättas , och myndigheten beräknas kunna starta sin verksamhet . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 2.1 Arbetsinkomst för kvinnor och män 1995– 2014 Medianinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent (höger axel) Andel Kv/M 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Kvinnors lägre inkomster kan bl.a. förklaras av att kvinnor inte deltar på arbetsmarknaden i samma utsträckning som män och att kvinnor i genomsnitt har kortare arbetstid än män. Kvinnor har dessutom lägre timlöner än män, vilket till stor del beror på att arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig uppdelning. 2.1Kvinnor står oftare än män utanför arbetsmarknaden En förklaring till att kvinnor i genomsnitt har lägre arbetsinkomster är att färre kvinnor än män har ett arbete, dvs. färre kvinnor än män är sysselsatta. Detta beror främst på att färre kvinnor än män deltar i arbetskraften eftersom skillnaderna i arbetslöshet mellan kvinnor och män är små.1 har kvinnors arbetskraftsdeltagande varit omkring 5 procen- tenheter lägre än mäns. Kvinnors lägre arbets- kraftsdeltagande förklaras främst av att kvinnor står utanför arbetskraften till följd av sjukdom samt studerar på heltid i större omfattning än män. Sjukdom och studier förklarar av skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande. Om hänsyn tas till dessa skillnader skulle det totala 1 Skillnader i arbetslöshet förklaras av härkomst snarare än kön (se prop. 2015/16:100 s. 191–202). Födelseregion och utbildning spelar roll En viktig förklaring till den totala skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män är ett lågt arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda kvinnor, i synnerhet utomeuropeiskt födda kvinnor. stod av alla utomeuropeiskt födda kvinnor i åldern 20–utanför arbetskraften. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan utomeuropeiskt födda kvinnor och män är medan motsvarande skillnad endast är för inrikes födda kvinnor och män (se diagram 2.2). Skillnaden mellan utomeuropeiskt födda kvinnor och män har emellertid minskat , till följd av att utomeuropeiskt födda kvinnors arbetskrafts- deltagande har ökat. Diagram 2.2 Arbetskraftsdeltagande –2015, efter Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Arbetskraftsdeltagandet uttryckt i procent mäter arbetskraftsdeltagandet i en viss grupp i förhållande till gruppens totala storlek. Gruppen inom avser kvinnor och män födda inom men utanför . Förutom sjukdom och studier, som är viktiga förklaringar till kvinnors lägre arbetskrafts- deltagande, utgör hemarbete en betydande orsak till varför utrikes födda kvinnor, och i synnerhet utomeuropeiskt födda kvinnor, står utanför arbetskraften (se diagram 2.3). Av utom- europeiskt födda kvinnor utanför arbetskraften uppger att de står utanför arbets- marknaden på grund av hemarbete. av inrikes födda kvinnor utanför arbetskraften uppger detsamma. En ytterligare förklaring till utomeuropeiskt födda kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande kan vara att kvinnor som invandrat till inte tar del av arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program i lika stor utsträckning som män (se utg.omr. Diagram 2.3 Utanför arbetskraften, 2015, efter orsak och födelseregion Övriga orsaker (exkl. residual***) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Gruppen inom avser kvinnor och män födda inom men utanför . * Förtidspension av hälsoskäl ingår i gruppen sjuka. ** Betraktar sig som arbetssökande men uppfyller ej definitionskrav för arbetslösa. Värnpliktiga ingår som en del av gruppen övriga orsaker. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män varierar även med utbildnings- nivå. Avsaknad av gymnasieutbildning påverkar kvinnors arbetskraftsdeltagande betydligt mer än mäns, oavsett födelseregion. Bland kvinnor med endast förgymnasial utbildning står utanför arbetskraften. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män är i denna grupp medan skillnaden endast är mellan eftergymnasialt utbildade kvinnor och män. I den senare gruppen är arbetskrafts- deltagandet respektive . 2.2Kvinnor har kortare arbetstid än män Arbetsinkomsten påverkas även av arbetstiden för de som är i arbete. I genomsnitt arbetade kvinnor mindre än män 2015, vilket motsvarar kortare arbetstid (se diagram 2.4). Skillnaden i arbetstid har emellertid minskat med nästan jämfört med , främst till följd av att kvinnors arbetstid har ökat. Detta har bidragit till att kvinnors arbetsinkomser har ökat snabb- are än mäns . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 2.4 Faktisk medelarbetstid för sysselsatta, 2005– 2015 Anm.: Statistiken avser faktisk arbetad tid för sysselsatta i åldersgruppen 20–. Kvinnors kortare arbetstid beror dels på att många kvinnor arbetar deltid vilket leder till en kortare överenskommen arbetstid, dels på att kvinnor i högre grad är frånvarande från arbetet, vilket leder till en kortare faktisk arbetstid. Skill- naden i frånvaro mellan kvinnor och män är som störst i samband med familjebildning (se diagram 2.5). Diagram 2.5 Överenskommen och faktisk arbetstid 2015, med utan eller barn Utan barn Med barn Utan barn Med barn Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Överenskommen arbetstid avser den tid en arbetstagare skulle arbeta utan någon frånvaro. Skillnaden mellan överenskommen arbetstid och faktisk arbetstid utgörs av frånvaro, exempelvis föräldraledighet, vård av barn eller sjukfrånvaro. var kvinnor med barn i genomsnitt frånvarande från sitt arbete av den överenskomna arbetstiden, vilket motsvarar ungefär Mäns arbetstid och frånvaro påverkas inte i samma utsträckning av förekomsten av barn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Många kvinnor vill arbeta mer av alla sysselsatta kvinnor arbetar deltid, motsvarande siffra för män är (se diagram 2.6). Andelen kvinnor som arbetar heltid har stigit och var 2015 på sin högsta nivå. har deltidsarbete ökat något bland män, vilket bidragit till minskade skillna- der i arbetstid mellan kvinnor och män. Diagram 2.6 Andel personer som arbetade deltid 1995– 2015 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Med deltid avses överenskommen arbetstid på Den vanligaste orsaken till deltidsarbete är av- saknad av heltidstjänst. Detta är vanligare bland kvinnor än bland män, omkring 200 000 kvinnor och 85 000 män arbetar deltid på grund av av- saknad av heltidstjänst (se diagram 2.7). I många kvinnodominerade yrken finns en deltidsnorm som kan göra det svårt för både kvinnor och män inom dessa yrken att bli erbjudna en hel- tidstjänst (SOU 2005:66). har dock andelen kvinnor som arbetar deltid på grund av avsaknad av heltidstjänst minskat, vilket även det har lett till att skillnaden i arbetstid mellan kvinnor och män har minskat något. Den näst vanligaste orsaken till att arbeta del- tid bland kvinnor är att de tar hand om barn och/eller vuxen anhörig. Nästan 150 000 kvinnor, motsvarande av de deltidsarbetande kvinnorna, uppgav denna orsak (se diagram 2.7). angav knappt 25 000 män att de arbetade deltid för att ta hand om barn och/eller en vuxen anhörig. Antalet män som arbetar deltid för att ta hand om barn och/eller en vuxen anhörig har emellertid nästan fördubblats . andelen som arbetar deltid för att ta hand om barn minskat med . Detta betyder att skillnaden mellan kvinnor och män har minskat något. Diagram 2.7 Orsaker till deltidsarbete 2015 Antal personer i tusental Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Orsaker till deltidsarbete skiljer sig mellan sektorer. Inom och privat sektor är det en övervägande majoritet av de deltids- arbetande kvinnorna som arbetar deltid till följd av att det saknas heltidstjänster. Inom landsting och statlig sektor är det vanligare att kvinnor arbetar deltid för att ta hand om barn och/eller vuxen anhörig. Skev fördelning av föräldraledighet och vård av barn Kvinnor är i högre grad än män frånvarande från arbetet till följd av föräldraledighet. tog kvinnor ut av föräldrapenning- dagarna. Kvinnors andel av föräldrapenning- dagarna är ännu större. Bland barn födda tog kvinnor ut av föräldrapenningdagarna under barnets första . Föräldrapenninguttag är emellertid inte nödvändigtvis detsamma som föräldraledighet. Både kvinnor och män varvar betald ledighet med obetald ledighet, vilket medför att fördelningen av föräldrapenningdagar inte är ett fullständigt mått på kvinnors och mäns totala frånvaro till följd av föräldraledighet (se diagram 2.8 och diagram 2.9). Kvinnor och män som fick sitt första barn 2009 var i genomsnitt föräldralediga i under barnets två första år. av männen var inte föräldralediga alls under barnets första . I genomsnitt tar kvinnor ut fler föräldraledighetsdagar än föräldrapenningdagar, medan män i genomsnitt tar ut fler föräldraledighetsdagar.