prop · H30399 · 2016-04-13 00:00:00 — Förslagen innebär att företag som utför sådana tjänster som föreslås tillkomma inom ramen för RUT-avdraget kommer att behöva begära utbetalning från enligt den s.k. fakturamodellen för skattereduktionen av den del av beloppet som inte betalas av köparen. Det medför en ökning av den administrativa bördan för företagen. Tidsåtgången för detta kan uppskattas med utgångspunkt i databas för företagens administrativa kostnader (). I databasen anges tidsåtgången för 9Källa: SCB Företagsdatabasen. 10SOU 2015:28 s.261. exempelvis lämnande av uppgifter om fulla arbetsgivaravgifter och tidsåtgången för lämnande av information om sammanlagda avgifter till i genomsnitt en minut per tillfälle. Mot bakgrund av detta uppskattas tidsökningen till per köp, under förutsättning att företagens uppgiftshantering är anpassad till uppgiftslämnandet. Med hjälp av konsekvensutredningsverktyg Regelräknaren beräknas kostnadsökningen per köp till ca (vid en genomsnittlig lön för kontorsassistenter och sekreterare på enligt uppgifterna i Regelräknaren). Eftersom företaget måste vända sig till för att få en viss del av betalningen uppkommer en viss fördröjning innan hela fakturan är betald. Utbetalning sker vanligtvis . Företagen har även möjlighet att välja att använda en kortare kredittid för att minska betalningstiderna. Den likviditetspåfrestning som fakturamodellen medför kan därför bedömas vara mindre betungande. Likviditetspåfrestningen samt ökningen av den administrativa bördan kan vara särskilt besvärlig för mindre företag. De nämnda konsekvenserna av fakturamodellens tillämpning måste dock ställas i relation till de fördelar som utförarna får genom att köparna har möjlighet att erhålla skattereduktion av arbetskostnaden. För de utförare av trädgårdstjänster och flytt- och städtjänster som måste dela upp sina tjänster i sådant som omfattas av skattereduktion och sådant som inte omfattas medför förslagen en minskad administrativ börda i detta avseende. Den administrativa bördan bör även minska till följd av att gränsdragningsproblemen i fråga om trädgårdstjänster minskar. Förslagen att komplettera RUT-avdraget med fler tjänster kan medföra en ökad konkurrenskraft för företag som tillhandahåller sådana tjänster som föreslås bli inkluderade. Förslaget att RUT-avdraget ska omfatta fler trädgårdstjänster kan i viss mån förbättra konkurrensen mellan företag som tillhandahåller sådana trädgårdstjänster som ryms inom ramen för RUT-avdraget och företag som tillhandahåller sådana trädgårdstjänster som föreslås bli inkluderade, genom att båda grupperna kan dra fördel av att köparna har möjlighet att få avdrag. Konsekvenser för sysselsättning och antalet arbetade timmar Enligt bedömning är de förväntade positiva sysselsättningseffekterna lägre för de tillkommande tjänsterna än för de tjänster som omfattas av RUT- avdraget. Institutet anför dock att sammantaget kan förslagen i någon mån underlätta arbetsmarknadsetableringen av grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. i instämmer i bedömningen att en efterfrågeökning som riktar sig till svaga grupper på arbetsmarknaden varaktigt kan öka sysselsättningen, men anser att det inte är säkert att den ökade efterfrågan kommer att riktas till asylsökande då det finns hård konkurens om jobben från andra grupper inom EU. vill framhålla att förslagen torde ha en ytterst begränsad effekt på möjligheterna till etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända. menar dock att en ökad efterfrågan på dessa tjänster kan leda till ökat antal anställda och att förslagen kan innebära en snabbare integration i och med sänkta trösklar till en första anställning eller till att starta företag. Generellt sett förväntas ökad efterfrågan i en sektor leda till att sysselsättningen i övriga sektorer minskar. Detta förklaras av att ökad efterfrågan på arbetskraft leder till högre löner och därmed högre arbetskostnader, vilket i sin tur leder till minskad efterfrågan på arbetskraft i övriga sektorer. Att lönerna stiger vid ökad efterfrågan på arbetskraft kan t.ex. vara en följd av att löntagarnas förhandlingsposition relativt arbetsgivarna förbättras då arbetslösheten temporärt sjunker. En reform som ökar efterfrågan på arbetskraft bedöms varaktigt kunna öka sysselsättningen i ekonomin i sin helhet i den utsträckning den riktas mot personer med relativt svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta då efterfrågan på arbetskraft kan öka utan att det leder till högre löner eller ökad brist på personal. Utvidgningen av RUT-avdraget till ytterligare trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster förväntas öka efterfrågan på arbetskraft i respektive sektor och effekten bedöms vara störst inom flyttbranschen och därefter itbranschen. I likhet med Arbetsförmedlingen och bedömer regeringen att flyttjänster har störst potential att öka efterfrågan på arbetskraft med svag anknytning till arbetsmarknaden. Därför förväntas främst en ökad efterfrågan på flyttjänster medföra en varaktigt positiv effekt på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet. Sammantaget bedöms förslagen öka sysselsättningen på både kort och lång sikt i ekonomin i sin helhet. Förslagens effekt på antalet arbetade timmar bland köparna förväntas vara begränsad. Detta främst för att tjänsterna inte bedöms vara sådana som hushållen generellt sett utför återkommande . Det finns inga uppgifter avseende hur många kvinnor respektive män som utnyttjar skattereduktionen för trädgårdstjänster. Då kvinnor utgör en något större andel av dem som använder RUT-avdraget kan fördelningen av köparna av de ytterligare trädgårdstjänsterna eventuellt vara densamma. Kvinnor och män flyttar i lika stor utsträckning och förväntas därför utnyttja skattereduktionen för flyttjänster i ungefär lika stor utsträckning. Vidare visar delbetänkande att kvinnor kan vara mer intresserade av att konsumera it-tjänster än män. Av de tillfrågade kvinnorna i en undersökning var intresserade av sådana tjänster, jämfört bland männen. Vad gäller sysselsättning och företagande är det inte möjligt att studera fördelningen av individer i exakt de branscher som kommer att omfattas av förslagen. Av dem som arbetar i företag för skötsel och underhåll av grönytor, inom flyttbranschen och med dataprogrammering, datakonsultverksamhet och informationstjänster uppskattas dock män vara överrepresenterade. Därför förväntas män gynnas mer än kvinnor av den föreslagna utvidgningen av RUT-avdraget vad gäller sysselsättning och företagande. Vad avser köparna av tjänsterna är det inte möjligt att dra några slutsatser då uppgifter om köparna helt saknas i statistiken. Konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna En komplettering av RUT-avdraget med vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster kommer att medföra en ökad administration för . kommer att få ett ökat antal begäran om utbetalning från de som utför tjänsterna och fler personer kommer att begära skattereduktion i sin självdeklaration. Därutöver tillkommer vissa engångskostnader för information och för att anpassa systemstödet. kostnader bedöms vara 2016 och därefter tillkommer löpande kostnader om . Antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna rörande RUT-avdrag har varit relativt begränsat. En komplettering av RUT- avdraget med vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster bedöms inte påverka måltillströmningen hos domstolarna nämnvärt. Förslaget att inkludera ytterligare trädgårdsarbete minskar gränsdragningsproblemen i fråga om trädgårdstjänster och minskar därmed behovet av prövning av sådana frågor. Förslagen bedöms sammantaget inte påverka de allmänna förvaltningsdomstolarna annat än marginellt. Eventuella kostnadsökningar får därför behandlas inom befintliga ramar. 4.2Sänkt skatt på biodrivmedel 4.2.1Ärendet och dess beredning En promemoria, Sänkt skatt på biodrivmedel, har tagits fram inom . Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2016/01004/S2). Svebio hemställer i skrivelse till (dnr Fi2016/00428/S2) om att kostnaden för skatt på fossil metanol som ingår som insatsvara vid produktionen av Fame ska ingå i överkompensationsberäkningen samt att definitionen av skattebefriad metanol ändras från att gälla icke-syntetisk metanol till metanol av biogent ursprung eller biobaserad metanol. Svebio hemställer i samma skrivelse även om att beskattningen av biodrivmedel ska beslutas samt att ett branschråd inrättas för att se över beräkningsmodellen med syfte att minska osäkerheten utan att äventyra statsstödsmodellen. Förslaget om sänkt skatt på biodrivmedel är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4.2.2Bakgrund och gällande rätt Energiskattedirektivet samt lagen om skatt på energi Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och el. Skattereglerna är anpassade till rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51), förkortat energiskattedirektivet. Direktivet innehåller bestämmelser om vad som ska beskattas och hur detta ska ske. Grundregeln i såväl energiskattedirektivet som i LSE är att bränslen och elektrisk kraft ska beskattas. Av olika skäl kan viss användning av dessa energislag undantas från beskattning, antingen genom tvingande unionsrättslig reglering eller att medlemsstaterna ges en möjlighet till detta. Energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE. Artikel 16.1 i energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att helt eller delvis tillämpa skattebefrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Ett förbehåll för skattebefrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen de ersätter (se artikel 16.3 i energiskattedirektivet). En förklaring av begreppet överkompensation finns i det som följer. De biobränslen som definieras som energiprodukter enligt 1 kap. 3 § LSE är skattepliktiga enligt 2 kap. 3 § LSE. Övriga biodrivmedel är skattepliktiga genom 2 kap. 4 § första stycket 1 LSE. Skatt ska tas ut med de skattebelopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle enligt 2 kap. 1 § LSE. Skattelättnader tillämpas dock för bränslen som framställts av biomassa. Av 7 kap. 3 a § första stycket 3 LSE framgår att en skattskyldig får göra avdrag för hela energiskatten och hela koldioxidskatten för biodrivmedel (dvs. en beståndsdel som framställts av biomassa) under förutsättning att motorbränslet inte utgör bensin eller dieselbränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 1, 2 eller 3). Om biodrivmedlet utgör fettsyrametylester () följer dock av 7 kap. 3 a § första stycket 1 LSE att avdraget för energiskatten är begränsat till och om biodrivmedlet utgör etanol för gnisttända motorer följer av 7 kap. 3 a § första stycket 2 LSE att avdraget är begränsat till . Vidare framgår av 7 kap. 3 c § andra stycket och 7 kap. 3 d § andra stycket LSE att en skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränslen som har samma KN-nummer som fossil bensin eller fossilt dieselbränsle men som framställts av biomassa. Det kan röra sig om t.ex. hydrerade vegetabiliska oljor och fetter, s.k. HVO, eller syntetiska motorbränslen. För dessa biodrivmedel får avdrag göras för hela energiskatten och hela koldioxidskatten. För låginblandning i bensin får avdrag enligt 7 kap. 3 c § LSE också göras för hela koldioxidskatten och av energiskatten om beståndsdelen utgörs av etanol och av energiskatten om det rör sig om annan beståndsdel som utgörs av biomassa. För låginblandning i dieselbränsle gäller motsvarande möjlighet att göra avdrag enligt 7 kap. 3 d § LSE med hela koldioxidskatten och av energiskatten om beståndsdelen utgörs av Fame och av energiskatten om det rör sig om en annan beståndsdel som framställts av biomassa. En förutsättning för samtliga fall av avdragsrätt för skatt på bränslen som framställts av biomassa är att bränslet omfattas av ett hållbarhetsbesked enligt 3 kap. lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. För biogas gäller dock detta krav endast för motorbränsle för transportändamål. Kravet på hållbarhet grundar sig på krav i artikel 17.1 c i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, , s. 16), förkortat förnybartdirektivet. Kraven gäller att biodrivmedel samt flytande biobränslen för uppvärmningsändamål måste uppfylla fastlagda hållbarhetskriterier för att dels få räknas med vid mätning av hur väl kraven rörande nationella mål och kvoter för energi från förnybara källor uppfylls, dels ges finansiellt stöd. Överkompensation och annat om om statligt stöd Både koldioxidskatten och energiskatten är att anse som miljörelaterade skatter. Nedsättning av eller befrielse från skatterna kan vara utformade så att åtgärderna definitionsmässigt utgör statligt stöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Europeiska kommissionen antog riktlinjer för miljöskydd och energi 2014–2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), som tillämpas av kommissionen vid beslut i statsstödsärenden från och med detta datum. Detta regelverk kan aktualiseras t.ex. vid stödåtgärder i form av befrielse från miljörelaterade skatter som koldioxidskatt och energiskatt. Grundförutsättningarna för att statligt stöd till skydd för miljön ska kunna ges är att stödet har en stimulanseffekt, att det är nödvändigt för att åtgärden ska komma till stånd och att det är proportionellt. Dessa förutsättningar behandlas närmare i kommissionens riktlinjer. Ett stöd som ges för bränslen som framställts av biomassa får kompensera endast för merkostnaderna för framställningen av bränslet i förhållande till det fossila bränsle som ersätts. Om stödet överstiger merkostnaderna för framställningen av biobränslet inträder s.k. överkompensation. Vidare gäller, till följd av bestämmelser i förnybartdirektivet, ett krav på hållbarhet för stöd till biobränslen. Kommissionen har genom beslut i statsstödsärendena SA.43301 och SA.43302 (ännu inte publicerade i EUT) förlängt tidigare statsstödsgodkännanden av de nuvarande skattelättnaderna för flytande biodrivmedel t.o.m. utgången av 2018 och t.o.m. utgången av 2020 för biogas som används som motorbränsle. En skattskyldig som gör avdrag för skatt på flytande biobränslen eller biogas enligt 7 kap. 3–4 §§ LSE är skyldig att till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer på begäran lämna de uppgifter som regeringen behöver för sin rapportering till kommissionen när det gäller frågan om huruvida det statliga stöd som genom avdraget ges för bränslet medför överkompensation i strid med EU-reglerna om statligt stöd. 4.2.3Sänkt skatt på biodrivmedel Regeringens förslag: Befrielsen från energiskatt ökas för etanol som låginblandas i bensin från till samt för höginblandad etanol som används i gnisttända motorer (E85) från till av den energiskatt som gäller för bensin. Befrielsen från energiskatt ökas för Fame som låginblandas i dieselbränsle från till samt för höginblandad Fame från till av den energiskatt som gäller för dieselbränsle. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten, , , , , , , Tillväxtanalys, IKEM och har inga synpunkter eller har inget att invända mot föreslaget. , , , , Energigas , Skogsindustrierna, Svensk kollektivtrafik, och (), BIL , (Energifabriken) och () tillstyrker förslaget. () tillstyrker förslaget men framhåller att dagens system med skattebefrielse innebär osäkerhet och kortsiktighet för branschen och begränsar biodrivmedelsindustrins investeringsvilja. framhåller också att, utifrån de bedömningar som företagen i övervakningsrapporten lämnat , vissa biodrivmedel riskerar att bli överkompenserade i och med de föreslagna skattejusteringarna. tillstyrker förslaget att sänka skatten på höginblandade biodrivmedel, men anser att skatten inte bör sänkas för låginblandade biodrivmedel då detta minskar priset på bensin och dieselbränsle vid pump, vilket sannolikt ökar utsläppen. och () avstyrker förslaget eftersom skattesänkningarna på biodrivmedel förväntas leda till att utsläppen av koldioxid från vägtrafiken kommer att öka till följd av ökad bilkörning. VTI menar även att sänkningen ökar etanolens och Fames konkurrensfördel jämfört med mer klimatvänliga biodrivmedel, vilket inte är effektiv resurshushållning. Enligt är den föreslagna skattebefrielsen för liten avseende Fame och säkerhetsmarginalen för hög. Vidare anser att höginblandad Fame helt bör skattebefrias. Energifabriken anför att uppföljningar bör göras kvartalsvis och att en försiktighetsmarginal som gör skattereaktionen trögare bör införas både för att undvika överkompensation och för att undvika att beskattningen av biodrivmedel blir för hög. Även och Skogsägarna (LRF) önskar kvartalsvisa uppföljningar av överkompensation. avstår från att yttra sig till följd av den korta svarstiden. () saknar en samhällsekonomisk bedömning av föreslagna skattelättnader. KI påpekar också att det saknas en tydlig motivering till att införa ökade skattelättnader och att kostnaderna av förslaget bör vägas mot den samhällsekonomiska nyttan. Vidare anför KI att eventuell skattedifferentiering, under förutsättning att energiskatten syftar till att internalisera trafikens externa kostnader utöver utsläpp av koldioxid, bör motiveras av att kostnader för t.ex. vägslitage, utsläpp av andra luftföroreningar och buller är lägre för biodrivmedel än för andra drivmedel. Detta gäller även andra hållbara biodrivmedel, t.ex. HVO, som bedöms få försämrad konkurrenskraft genom förslaget. SPBI, IKEM och (VärmlandsMetanol) anför att förslaget visar på bristerna med att använda skattenedsättning som styrmedel under gällande EU-rätt eftersom den eftersläpning som systemet medför innebär en ryckighet i skattesatser som är svår att förutse. Dessutom innebär systemet en risk antingen för att biodrivmedel överkompenseras eller att de hämmas till följd av för hög beskattning. VärmlandsMetanol betonar att priset på råolja nu utvecklas på ett sådant sätt att det kan bli aktuellt att återgå till nuvarande BIL menar att det krävs en beslutsordning som inte kräver ett riksdagsbeslut för att snabbare kunna anpassa skattenedsättningen av biodrivmedel till aktuell prissituation för fossila drivmedel. uppmanar regeringen att framöver justera överkompensationsskatterna så länge nuvarande modell med skattenedsättning och mätning av överkompensation består. Flera remissinstanser, bl.a. och Energifabriken, uppmanar regeringen att se till att reviderar modellen för beräkningen av överkompensation så att hänsyn tas till den befintliga skatten på Fames metanolinnehåll samt att kostnaderna för distribution och hantering justeras. bedömer att förslaget inte behöver anmälas enligt och rådets direktiv /1535 av om informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, , s. 1), kallat anmälningsdirektivet, eftersom förslaget enbart reglerar vissa specifika skattesatser. Energigas är kritiska till hur regeringen har hanterat biodrivmedelsbranschen med plötsliga och ryckiga förändringar i styrmedel. (Svebio) och LRF välkomnar förslaget men anser att den föreslagna höjningen av energiskattebefrielsen dels är för liten, dels träder i kraft . De ifrågasätter även ambitionen att ha en säkerhetsmarginal till överkompensation. Svebio menar också att förslaget innebär ett medgivande från regeringen att den införda skatten på etanol i E85 och höjningen av skatten på Fame var felaktig och inte motsvarade någon risk för överkompensation. Vidare menar att konsekvensanalysen är ofullständig och i stället bör utgå från hur mycket lägre försäljningen av biodrivmedel är i jämförelse med en situation utan skatt. LRF anför att inte bör acceptera att Europeiska kommissionen tvingar till anpassning av nationella styrmedel vilket leder till kortsiktighet för svenska producenter. De anför som lösning att bör driva frågan om val av energikällor som en nationell befogenhet enligt artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. lämnar också synpunkter utan direkt koppling till detta lagstiftningsärende. Skälen för regeringens förslag: har i uppdrag att rapportera till regeringen om de skattebefriade biodrivmedlen överkompenserats. Kostnadskalkylen i myndighetens övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel 2015 finns tillgänglig i Miljö- och , dnr M2016/00571/Ee. Rapporten visar att god marginal till överkompensation finns för flera biodrivmedel. På grund av det just nu låga oljepriset och biodrivmedelproducenternas utsatta konkurrenssituation samt i ljuset av regeringens långsiktiga prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta, bedömer regeringen att beskattningen av vissa biodrivmedel kan sänkas utan att komma i konflikt med i förenlighet med vad som kommit fram i övervakningsrapporten . Regeringen anser att motivet till förslaget, som KI efterfrågar, är tydligt redovisat. Med skattesatserna på bensin och dieselbränsle som gäller fr.o.m. och kostnadsförhållandena redovisade i övervakningsrapporten menar regeringen till skillnad mot bl.a. Svebio och LRF att det är viktigt att behålla en viss säkerhetmarginal gentemot framtida överkompensation. Mot den bakgrunden föreslår regeringen i en samlad bedömning att befrielsen från energiskatt ökas för etanol som låginblandas i bensin från till samt för höginblandad etanol som används i gnisttända motorer (E85) från till av den energiskatt som gäller för bensin. Vidare föreslås ökningar av befrielsen från energiskatt för Fame som låginblandas i dieselbränsle från samt för höginblandad Fame till av den energiskatt som gäller för dieselbränsle. Regeringen delar inte den uppfattning som bl.a. Svebio och LRF framför om att ytterligare ökningar av skattebefrielsen för alla eller vissa biodrivmedel nu bör genomföras. Den framtida marknadsutvecklingen för både råolja, bensin, dieselbränsle och biodrivmedel är, som flera remissinstanser påpekar, osäker. Därför kommer regeringen att följa den fortsatta utvecklingen av bl.a. världsmarknadspriset på råolja och övriga faktorer som påverkar risken för framtida överkompensation. En aspekt att beakta vid regeringens fortsatta bedömning av beskattningen av biodrivmedel är även de förändringar av skattesatserna på fossil bensin och fossilt dieselbränsle som sker genom att skattesatserna räknas upp utöver befintlig omräkning efter utvecklingen av konsumentprisindex. Vissa remissinstanser efterfrågar mer frekventa uppföljningar med fler övervakningsrapporter och fler justeringar av skattebefrielsen för biodrivmedel. Detta har även framförts av Svebio i en tidigare skrivelse till . Dessa remissinstanser efterfrågar också en översyn av beräkningsmetodiken för överkompensation där de vill att fler kostnadsposter, däribland kostnaden för Fames metanolinnehåll ska ingå. I skrivelsen hemställer Svebio även om att ett branschråd inrättas för att se över beräkningsmodellen. Den befintliga metoden för att beräkna överkompensation ingår som ett villkor för godkännandet av den svenska skattebefrielsen av biodrivmedel som kommissionen beslutade . Regeringen är därför inte beredd att, som remissinstanserna efterfrågar, frångå den metoden eftersom detta skulle innebära att villkoren i statsstödsbeslutet inte följs. Behovet av att förändra beskattningen av biodrivmedel får bedömas utifrån hur de olika faktorerna som påverkar risken för framtida överkompensation utvecklas .