prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förslag till statens budget Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik..... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet .......... 3.4Mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Resultat – samhällsplanering...................................................... Resultat – hållbar stadsutveckling.............................................. Resultat – bostadsmarknad ........................................................ Resultat – byggande.................................................................... Resultat – lantmäteriverksamhet ............................................... Analys och slutsatser .................................................................. 1:1 Bostadspolitisk utveckling ................................................... 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ............... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ......... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande................... 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande .............................................................. Mål för området .......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... 2:4 Åtgärder på konsumentområdet .......................................... 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter ............................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ..................... Härledning av ramnivån 2017–2020. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet......................................................... Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet...... Andel av befolkningen som bor inom från vissa Antal påbörjade bostäder och befolkningsökning ................................... Fördelning av upplåtelseformer 2015 ....................................................... Kreditgarantier för bostadsbyggande........................................................ Genomsnittlig energiprestanda per nybyggnadsår................................... Genomsnittlig energiprestanda ackumulerat............................................ Byggnader som energideklarerats med klass A och B ............................. Utsläpp av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler ...... Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser ....... Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder.............................. Kostnader för enklare förrättningsåtgärder.............................................. Överklagade och återförvisade ärenden.................................................... Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling ................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Bostadspolitisk Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Omstrukturering av Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad..................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 ......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Statens geotekniska Anslagsutveckling 1:6 Lantmäteriet .......................................................... Övrig avgiftsfinansierad verksamhet......................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Lantmäteriet .................. Anslagsutveckling 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer .......................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ........................... Anslagsutveckling 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Stöd till kommuner för Anslagsutveckling 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande .............................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande..................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande..................... Utgiftsutveckling inom konsumentpolitik ............................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 .......... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Allmänna Anslagsutveckling 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen.............................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Anslagsutveckling 2:4 Åtgärder på konsumentområdet .......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Åtgärder på Anslagsutveckling 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter ............... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ...................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.1 Antal antagna översiktsplaner ................................................................... Diagram 3.2 Antal antagna detaljplaner ......................................................................... Diagram 3.3 Antal kvinnor och män efter boendeform 2015....................................... Diagram 3.4 Totala tillskottet av bostäder i relation till befolkningsutvecklingen...... Diagram 3.5 Antal lägenheter som kommunerna hyr ut med särskilda villkor........... Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn –2015 ............................. Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten .......................... Genomsnittligt antal ködagar.................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.4), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 (avsnitt 3.7.4), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt tabell 1.1, 4.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till miljömärkning av produkter 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden, Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 3) samt Konsumentpolitik (avsnitt 4). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Beloppet är redovisat struktur avseende anslag 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer (under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning), enligt beslut (prop.2015/16:100, bet.2015/16:KU23, rskr.2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2017. I jämförelse med de anvisade medlen minskar ramen för utgiftsområdet med . Förändringen förklaras i huvudsak av att stödet för upprustning av skollokaler har flyttats till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Transfereringar i form av stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer och investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, utgör den större andelen av ramen. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett ”överuttag” av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I avsnitt 3.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 18. Målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndigheterna , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör och till området. Huvuddelen av anslagen avser transfereringar i form av stöd till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande samt investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN- Habitat och Unece) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, infrastruktur, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna 1:7 Energieffektivisering och renovering av 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Summa Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 2016 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 2016 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga 2015 1:4 Innovativt byggande 2015 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Nedsatt kapitalvinst vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Ränteutgifter för egna hem Försäljning av tomtmark och byggnader beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § inkomstskattelagen [1999:1229]). Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen om fastighetsavgift. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46 kap. 18 § inkomstskattelagen tas en andel på 22/30 av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt fastighetsavgift för småhus, hyreshus och ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret tas ingen fastighetsavgift ut för småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår tidigare än 2012 tas ingen fastighetsavgift ut efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2007 eller . Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning för vissa fastighetstjänster Begränsningen, som görs genom en skattereduktion, utgör en skatteavgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt 3 § lagen om fastighetsavgift ska statlig fastighetsskatt respektive fastighetsavgift betalas för vissa hyreshus, ägarlägenheter och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till mervärdesskatt för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen görs det en s.k. uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsskatt för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift (lagen [2008:826] om skattereduktion för fastighetsavgift). Reglerna omfattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller aktivitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat 3.4Mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Se avsnitt 2.4. Med utgångspunkt från det övergripande målet anges delmål för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Resultatet redovisas för nämnda områden, hållbar stadsutveckling och för forskningsfrågor. Delmål för samhällsplanering är: –En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. –Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. –Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Samhällsplaneringen är också ett viktigt verktyg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Resultatredovisningen beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utvecklingen av den kommunala planeringen Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som anger inriktningen för kommunens långsiktiga utveckling av den fysiska miljön. Översiktsplanen är vägledande för beslut om detaljplaner och bygglov m.m. Kommunen kan genom en detaljplan med bindande verkan ange hur ett begränsat område i en kommun ska bebyggas och hur mark- och vattenområden får användas. Antalet antagna översiktsplaner minskade vann 12 översiktsplaner laga kraft. Av gällande översiktsplaner har antagits –2015, –2011, –(49 översiktsplaner, främst i landets norra delar) –1999. I diagram 3.1 redovisas antalet antagna översiktsplaner –2015. Diagram 3.1 Antal antagna översiktsplaner 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 prövade 12 kommuner sin översiktsplans aktualitet. anger att det låga antalet aktualitetsprövningar kan bero på att översiktsplanen bedöms vara inaktuell på grund av hög ålder, och att kommunerna då påbörjar arbetet med en ny översiktsplan eller fördjupningar. Trots att det antagits och samråtts om ganska få översiktsplaner bedömer att det pågår ett relativt omfattande översiktsplanearbete i landets kommuner. För att kunna ta del av det statliga stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande (se vidare under avsnitt 3.7.8) är det en förutsättning att kommunen under denna eller föregående mandatperiod har antagit en ny översiktsplan eller gjort en översyn av planens aktualitet. Mot denna bakgrund förväntas antalet kommuner som bedriver ett aktivt översiktsplanearbete öka. Antalet antagna detaljplaner minskade antogs drygt 1 500 detaljplaner. Jämfört med antalet som antogs 2014 är det en minskning med . Att antalet har minskat kan ha flera olika orsaker och behöver inte likställas med att kommunernas planberedskap har minskat. I diagram 3.2 redovisas antalet detaljplaner som har antagits –2015. Diagram 3.2 Antal antagna detaljplaner Några av de kommuner och länsstyrelser där minskningen varit som störst anger att det minskade antalet detaljplaner bl.a. beror på att de arbetat med större planområden och att planberedskapen i det stora hela är god. Andra orsaker uppges vara tillfälligt vakanta planarkitekttjänster samt att många tidsplaner var lagda så att antagandebeslut fattades innan valet .