prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — prop 2016/17 1 d24 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ......................................................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Regeringens behandling av tillkännagivanden........ Analys och slutsatser .................................................................. Strategiska områden som bidrar till regeringens övergripande mål sysselsättning och miljö................................ 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ..................... 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur............ 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål ............ 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur................ 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser....................... 1:8 Viss internationell verksamhet............................................. 3.6.10 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1:11 Trängselskatt i .................................................. 1:14 Trängselskatt i .................................................... Politiken för informationssamhället ......................................................................... Mål för området .......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:3 Grundläggande betaltjänster............................................... 2:4 Informationsteknik och telekommunikation.................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .... 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ................ Härledning av ramnivån 2017–2020. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer....................... Utgiftsutveckling inom området Transportpolitik .................................. Skatteutgifter inom transportområdet...................................................... Omkomna per trafikslag............................................................................ Samlad bedömning för transportområdet ................................................ Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2025....................................... Verksamhetsvolym för om- och nybyggnadsåtgärder ............................. Uppföljning av investeringsområden i nationell plan för perioden 2014–2025................................................................................................... Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i den föregående nationella planen för transportsystemet 2014–2025............. Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (branschindex)............................................................................................ Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (nettoprisindex) ......................................................................................... Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna (länsplaner) Uppföljning av de regionala planerna (länsplaner) för planperioden 2014–2025................................................................................................... Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter........................................................... Beläggningsunderhåll per vägtyp............................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 2013–2015 ......................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 2013–2015 ......................................... Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ..... Intäkter som disponerar ....................................................... Intäkter som inte disponerar................................................ 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån 2015–2025 ........................................... Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån 2015–2025................................................................... Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar 2015–2025 ................................................................................... Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Utveckling av statens Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ............ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Vidmakthållande av Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 .................... Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål........................................................... Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur...................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ....... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ............................................................................... Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal .............................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Trafikavtal............................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Trafikavtal ...................... Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet ............................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Viss internationell Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Statens väg- och Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk.......................................... Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i .................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007–2015 .................................... Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2015 ..................................................................................... Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2017–2020 ............................................................................ Anslaget 1:11 Trängselskatt i – fördelning på Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Trängselskatt i Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen .............................................. Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet..................... Offentligrättslig verksamhet 2016 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag ................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Transportstyrelsen ...... Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Trafikanalys ................. Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i .................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2013–2015 .................................... Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2013–2015 ..................................................................................... Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2017–2020 ............................................................................ Anslaget 1:14 Trängselskatt i – fördelning på Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Trängselskatt i Anslagsutveckling 1:15 Sjöfartsstöd ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Sjöfartsstöd ................. Prognos för resultat ......................................................... Prognos för resultat ....................................................... Politiken i informationssamhället ............................................................. Mål för området.......................................................................................... Indikatorer för måluppfyllelse – it-politik................................................ Anställda i åldern inom it-yrken 2015........................................ Tillgång till digitala tjänster ..................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Post- och Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning .................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning..................... Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster .............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 2:3 Grundläggande Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Grundläggande Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation.... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Informationsteknik Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ................................................... Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ......................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 3.1 Färdlängd efter färdsätt 2011–2014................................................ Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter..................................... Nya personbilars CO2-utsläpp.................................................................. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidi- gare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infra- strukturprojekt (avsnitt 3.6.1), 2.godkänner de ekonomiska målen för Sjö- fartsverket samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarig- het i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16), 3.bemyndigar regeringen att ge Sjö- fartsverket finansiella befogenheter i enlig- het med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16), 4.godkänner investeringsplanen för Sjöfarts- verket –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.16), 5.godkänner de ekonomiska målen för Luft- fartsverket samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarig- het i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17), 6.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17), 7.godkänner investeringsplanen för flyg- trafikledning –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.17), 8.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kom- munikation till högst (avsnitt 4.6.1), 9.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1, 10.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informations- samhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att 55 115 miljoner kro- nor anvisas till utgiftsområde 22 Kommuni- kationer . beräknas anslags- nivån till , till och till . I tabell 2.2 redovisas förändringar av anslags- nivån för perioden –2020 jämfört med statens budget fördelat på olika komponenter. Den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltnings- ändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den före- slagna anslagsförändringen. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anlagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på bud- getens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redo- visas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatte- utgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmark- nadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovis- ning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunika- tioner. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Målet för politikområdet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – till- gänglighet och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131), se även avsnitt 3.3 Mål. Mål för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället har tre mål för områdena it-politik (inklusive delmål för elektronisk kommunikation och bredband), postsektorn samt grundläggande betaltjänster. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ett delmål är att elektroniska kommunika- tioner ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhanda- hållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av mark- naden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska sam- hällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som upp- fyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betal- tjänsterna ligger fast och är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I området ingår järnvägar, vägar, sjöfart, luftfart samt transport- och kommunikationsforskning. Myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är , Sjöfarts- verket, Statens väg- och transportforsknings- institut, Trafikanalys, och Trans- portstyrelsen. Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , Infra- structure AB, , , , , , , och . Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Transportpolitik 1:1 Utveckling av statens 1:2 Vidmakthållande av statens 1:4 Ersättning för sjöräddning och 1:5 Ersättning för viss kanal- och 1:6 Ersättning avseende icke statliga 1:8 Viss internationell verksamhet 1:9 Statens väg- och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppgick de totala utgifterna inom trans- portområdet till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Den successiva ökningen av anslagsmedel har sitt ursprung i aviserade infrastruktursatsningar (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) samt ytterligare till medfinansiering till kommuner för att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfra- struktur i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). genomförde regeringen en fort- satt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med , ytter- ligare förstärkning av underhållet till järnväg med –2019 för åtgärder på järnväg i landsbygd, –2019 på vägunder- håll i landsbygd, totalt 2016–2017 på åtgärder som främjar användandet av cykel samt slutligen 2016–2019 på åtgärder som främjar kollektiv- trafik på landsbygd i budgetpropositionen (prop. 2016/15:1 utg.omr. 22, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). Utöver dessa satsningar föreslår regeringen i denna proposition en särskild satsning om för kapacitets- höjande åtgärder i järnvägssystemet som förbätt- rar kapacitet och robusthet i transportsystemet samt en utökning av satsningen på att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur med 2017 och 500 miljoner kro- nor 2018. Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till med bäring på nästa planperiod 2018–2029 och de ekonomiska ramarna dessa år. Regeringen har i denna proposition beräknat en höjning av ansla- gen för utvecklings- och vidmakthållandean- slagen med totalt 2019 och 2020. Av denna totala satsning har anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur beräkningsmässigt ökats med 2020. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur har beräkningsmässigt ökats med 2019 och 2020. Skillnaderna mellan åren visar på nettoeffekter av satsningar och pris- och löneomräkningar i statsbudgetsystemet. Detta innebär t.ex. att den beräkningsmässiga höjningen av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 2019 inte framgår optiskt i sin helhet eftersom t.ex. förstärkningen av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med upphör efter 2018. Regeringens förslag till anslag 2017 för trans- portområdet uppgår till sammanlagt 54 688 mil- joner kronor. , 2019 och 2020 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive 59 671 miljo- ner kronor. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på bud- getens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redo- visas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna nor- men inom skatteslaget. Många av skatteutgif- terna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknads- politik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatte- utgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportområdet Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna Energiskattebefrielse för naturgas och Energiskattebefrielse för elförbrukning vid Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, är mervärdesskatten för personbefordran nedsatt till . Skattesatsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxiresor samt turist- och charterresor, sight- seeingturer och liknande, oavsett vilket trans- portmedel som används. Mervärdesskattenivån gäller dock inte om resemomentet är av under- ordnad betydelse. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mer- värdesskatt. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon I 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, anges energiskattesatserna på fossila bränslen. I praktiken utgörs nästan all bensin och dieselanvändning av miljöklass 1.