prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. För att ge Justitiekanslern möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn ökas anslaget med . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , för respektive . Tabell 9.8 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 54 357 tkr prisnivå. 3Motsvarar 54 357 tkr prisnivå. 4Motsvarar 54 357 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Datainspektionens förvaltningsutgifter. Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Anslaget ökas med för Datainspektionens tillkommande arbetsuppgifter med anledning av EU:s dataskyddsförordning. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslagen 1:1 , 1:3 , 1:5 Domstolar, 1:6 Kriminalvården och 1:16 , minskas som en följd av detta med vardera. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.10 Anslagsutveckling 6:4 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner, landstings- och kommunbibliotek samt för det planerade elektroniska kungörandet av lagar och förordningar. I författningssamlingsförordningen (1976:725) finns bestämmelser om den kostnadsfria tilldelningen av . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 9.11 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. har beslutat om elektroniskt kungörande av författningar (prop. 2015/16:157, bet. 2015/16:KU26, rskr. 2015/16:251). Ett arbete pågår inom för att möjliggöra elektroniskt kungörande. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Tabell 9.12 Anslagsutveckling 6:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 590 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 589 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 589 tkr prisnivå. Tabell 9.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut 5 (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 9.15.6 6:6 Stöd till politiska partier Tabell 9.14 Anslagsutveckling 6:6 Stöd till politiska partier Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Anslaget får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiskt parti som deltagit i val till dels P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som ett mandatbidrag. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser för , ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier Tabell 9.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 9.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut 5 (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken som finansieras från anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter respektive 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildnings-, språk- och samepolitik. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom området Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Målet för politiken avseende nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, och –språk och kulturell identitet. I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till målet att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I avsnittet saknas delvis könsuppdelad statistik. 10.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –kommuners, landstings och myndigheters efterlevnad av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och internationella åtaganden inom området, –informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter, –() och andra aktörers arbete mot diskriminering och utsatthet, –utvecklingen av samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna, –språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna, och –insatser för att stärka de nationella minoritetsspråken. Bedömningarna utgår främst från och i Nationella minoriteter – minoritetspolitikens utveckling , som fortsättningsvis benämns Uppföljningsrapport . Uppföljningsrapporten har särskilt riktats in på barn från de nationella minoriteterna och deras rätt till språk inom förskola och skola. Vidare utgår bedömningarna från återrapporteringar av uppdrag och i årliga rapport om strategin för romsk inkludering (Strategin för romsk inkludering – Lägesrapport ). Slutbetänkandet och delrapporter från Kommissionen mot antiziganism har också beaktats. Efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och åtaganden I syfte att ta ytterligare steg i arbetet med att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn och analys av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt angränsande frågor (dir. 2016:73). Insatser av kommuner och landsting Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk tillförsäkrar samtliga fem nationella minoriteter i särskilda rättigheter. Dessa rättigheter anger en miniminivå för arbetet med minoritetspolitiken. Därutöver har kommuner och landsting efter ansökan hos regeringen möjlighet att få ingå i ett förvaltningsområde för finska, meänkieli eller samiska, som innebär vissa utökade rättigheter för tornedalingar, samer och sverigefinnar. För de merkostnader som detta innebär beviljas kommuner och landsting statsbidrag. Antalet kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena uppgår 2016 till 75 kommuner och 14 landsting (tabell 10.2). Totalt avsattes ca 2015 och 2016 för statsbidrag till kommuner och landsting i förvaltningsområden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 10.2 Antal anslutna kommuner och landsting till omsorg, avlämnat en rapport som pekar på problem i form av bristande kunskap om lagen hos såväl anställda som hos folkvalda samt brist ringen har därför gett i uppdrag att komplettera publikationen Din rätt till vård och omsorg – en vägvisare för äldre Från anslöts ytterligare sju samt översätta skriften till finska, meänkieli och Vidare ska verka för att kommuner till förvaltningsområdena. informationen sprids till berörda kommuner. Uppdraget ska redovisas . åtta nya ansökningar inkommit om att ingå i ett eller flera förvaltningsområden . Välfärdscenter medel för att genomföra en Den största delen av statsbidragen till kom- studie om hur livssituationen för samer med muner och landsting har använts till funktionsnedsättning och deras anhöriga i de samiska förvaltningskommunerna ser ut. har använts till merkostnader inom förskoleverksamhet och till service och omvårdnad inom äldreomsorgen. Fördelningen är likvärdig med föregående år. tinget avlämnade en rapport lämnade en rapport till rådgivande kommitté som över- förvaltningsområdena för finska, meänkieli och vakar efterlevnaden av ramkonventionen om (dnr Ku2015/01867/DISK). skydd för de nationella minoriteterna samt en skillnader i hur kommuner tolkar och tillämpar föreskrifterna på området. minoritetsspråk som övervakar efterlevnaden av I rapporterna lyfter särskilt fram rätten till språk och kultur samt de utmaningar som finns bl.a. på utbildningsområdet. terna redogör för den utveckling som har skett sedan de senaste rapporteringstillfällena och identifierar de områden där behovet av insatser ringskassan haft särskilda uppdrag i form av riktade insatser för de nationella minoriteterna i Informations- och kunskapshöjande insatser för enlighet med myndigheternas regleringsbrev och att förstärka efterlevnaden av de nationella frågorna på olika sätt integrerats i respektive Samtliga kommuner och landsting som ingår i till inflytande och delaktighet stärkts. vis har , och informerat de nationella minoriteterna om deras medlingen inbjudit till och genom- fört möten med alla minoritetsgrupper i syfte att tinget har vidtagit ett flertal åtgärder hur de samråd som myndigheterna genomför styrelser bjudits in till en uppstartskonferens regeringsuppdrag om rätt till äldre- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 med anledning av det gemensamma uppdrag länsstyrelserna har inom området. och har också fortsatt samordningen av ett nätverk för statliga myndigheter som bedöms vara särskilt relevanta för implementeringen av minoritetspolitiken. Därutöver har myndigheterna genomfört ett flertal kommunbesök. Ett viktigt verktyg för att sprida kunskap om de nationella minoriteterna och minoritetsåtaganden är webbplatsen . avsattes för att finansiera webbplatsen (dnr A2014/04438/DISK). Besöksantalet har fortsatt att öka avsevärt och uppgick till 148 500 besökare, jämfört med 104 000 besökare . Inom ramen för strategin för romsk inkludering har i – 2015 finansierat ett nationellt nätverk för kommuner som arbetar med romsk inkludering. Förekomsten av diskriminering och hatbrott Antalet anmälningar till () om diskriminering av judar, romer, samer, sverigefinnar eller tornedalingar har varit relativt . I likhet bedöms att merparten av anmälningarna rör diskriminering av romer och DO konstaterar att det förekommer en utbredd diskriminering av romer. Ärendena är dock bevismässigt svåra eftersom det ofta rör sig om korta händelseförlopp utan vittnen. Knappt hälften av kommunerna inom förvaltningsområdena har utbildat sin personal om diskrimineringsfrågor, vilket är likvärdigt med föregående år. För landstingen är motsvarande siffra , en ökning från föregående år. Kommissionen mot antiziganism har lämnat sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2016:44). I detta och andra rapporter som tagits fram (dnr Ku2015/00416/DISK) framgår bl.a. att det finns ett samband mellan de historiska övergrepp som beskrivs i Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8) och romers utsatta situation i det svenska samhället. Kommissionen menar att det negativa förhållningssätt som har präglat många av de statliga och kommunala åtgärderna gällande romer fortlever och påverkar romers tillgång till de mänskliga rättigheterna än . Slutredovisningen från avseende uppdraget om en fördjupad studie om romska flickors och kvinnors livssituation och hälsa (dnr A2012/02102/DISK) visar bl.a. att romska flickor och kvinnor överlag upplever att de blir sämre bemötta av olika aktörer i samhället. Studien visar också att de hyser lägre förtroende för olika samhällsfunktioner, att de har sämre ekonomi och något sämre hälsa samt oftare är utsatta för våld eller hot om våld än övriga befolkningen. Romska flickor och kvinnor har också en sämre förankring i samhället och mer ohälsosamma levnadsvanor jämfört med befolkningen i stort. Insatser för att motverka utsatthet och diskriminering Regeringen har inom ramen för Samling mot rasism genomfört dialogmöten med företrädare för den judiska och romska minoriteten samt med företrädare för samerna. Vid mötena diskuterades den rasism som riktas mot grupperna och hur den bäst kan mötas. Underlaget från mötena har bl.a. legat till grund för den kommande nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. De utsedda pilotkommunerna inom ramen för strategin för romsk inkludering har haft ett särskilt ansvar att säkerställa romers rättigheter. Arbetsförmedlingens uppdrag att stödja romers etablering och motverka hinder på arbetsmarknaden (dnr A2012/01386/DISK) har resulterat i att kundresurser med inriktning mot den nationella minoriteten romer, som fungerat som en länk mellan arbetssökande romer och arbetsförmedlare, bidragit till ca 190 nyinskrivningar 2015. var motsvarande siffra ca 120 nyinskrivningar. har kundresurserna bidragit till att ca 120 personer har kommit ut i arbete, mot ca 90 personer . Arbetsförmedlingen konstaterar att det råder skillnader mellan kvinnor och män avseende hur många som kommer ut i olika insatser. I det uppdrag som beslutats till Arbetsförmedlingen 2016 (dnr Ku2016/00654/DISK) ingår därför bl.a. att stärka arbetet för att förbättra kvinnors möjligheter att ta del av insatserna. I uppdraget ingår även att säkerställa att det i myndigheten finns för verksamheten nödvändiga kunskaper om romer som nationell minoritet. ca 2 600 personer internt och 8 900 personer externt tagit del av en särskilt riktad webbutbildning i detta syfte. uppdrag att se till att lämplig uppdragsutbildning tas fram och görs tillgänglig för att utbilda personer med romsk språk- och kulturkompetens (brobyggare) för arbete inom och inom hälso- och sjukvården (dnr A2014/01285/DISK) har gett positiva resultat. Flera kommuner upplever att brobyggarna har hjälpt till att lösa situationer på individnivå på ett bättre sätt och bidragit till att fler romer får tillit till myndigheterna. har inom ramen för sitt uppdrag inom strategin för romsk inkludering (dnr A2012/01387/DISK) fortsatt tillhandahålla uppdragsutbildning för brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens inom skola och förskola. har Statskontoret genomfört en utvärdering av brobyggarverksamheten inom områdena utbildning, socialtjänst och arbete som bl.a. visar att verksamheten inom skolan har lett till att: –öka kunskapen bland personalen inom den kommunala förvaltningen och hos den romska minoriteten, –många elever som fått stöd av brobyggare tycks ha förbättrat sin studiesituation och har lättare att fullfölja skolutbildningen, och –enskilda individer har fått ett bättre stöd från lärare än de hade tidigare för att kunna tillgodose sina rättigheter. Statskontorets samlade bedömning av brobyggarverksamheten är att den har bidragit till romsk inkludering och att högskoleutbildningen har höjt de kommunala brobyggarnas kompetens och medverkat till att de arbetar mer professionellt. Sammantaget har ca avsatts för brobyggarverksamheten . Regeringen har därför beslutat att verksamheten ska fortsätta (dnr Ku2016/00995/DISK). presenterade ett utbildningsmaterial riktat till personal inom som stöd i bemötandet och i ett inkluderande arbetssätt, med särskilt fokus på den romska gruppen (dnr Ku2016/00697/DISK). För att säkerställa att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 materialet används på lokal nivå beslutade regeringen att med utgångspunkt i detta ska genomföra en utbildningsinsats riktad till (dnr Ku2016/01242/DISK). För att se till att de metoder och arbetssätt som har tagits fram i arbetet med romsk inkludering 2012–2015 sprids ytterligare har regeringen , efter en utlysning till samtliga kommuner, fattat beslut om bidrag till fem nya kommuner som ska utveckla kommunala modeller för romsk inkludering. Kommissionen mot antiziganism har lämnat sin slutredovisning Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44) till regeringen . I denna lämnas ett antal rekommendationer till regeringen med utgångspunkt från kommissionens övergripande slutsats om att det i stor utsträckning saknas styrning och kontinuitet i politiken på området och i initiativ från andra aktörer. Inom ramen för sitt arbete har kommissionen genomfört kunskapshöjande insatser för att förebygga och motverka antiziganism. Bland annat har kommissionen genomfört en stor spridning av ett utbildningsmaterial med lärarhandledning som utgår från regeringens vitbok. Insatsen har riktats till skolor och andra berörda delar av samhället i hela . har inom ramen för myndighetens prioriterade område ”lika rättigheter och möjligheter för judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar” framför allt arbetat med samers och romers rättigheter på olika sätt. I av kommunerna och av landstingen inom förvaltningsområdena har de nationella minoriteterna getts möjlighet till inflytande genom formaliserade samråd. I likhet har störst positiv utveckling skett bland landstingen där fler än har getts möjlighet till samråd. I av kommunerna och av landstingen inom förvaltningsområdena har dialogen med minoriteterna, som även kan omfatta annat än formaliserade samråd, varit avgörande för beslut och inriktning på verksamheten. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 För att stödja och underlätta verksamheten för de organisationer som företräder de nationella minoriteterna beviljas statsbidrag. Av de 13 organisationer som ansökte om statsbidrag beviljades 9 bidrag om totalt . Inom förvaltningsområdena ger av kommunerna och av landstingen någon form av ersättning till representanter för de nationella minoriteterna som medverkar i samråd. För kommunerna är situationen i princip likvärdig med föregående år medan den andel av landstingen som gett ersättning ökat jämfört med . Samtliga myndigheter som har fått uppdrag inom ramen för strategin för romsk inkludering har på olika sätt involverat romer i sitt arbete. Av framgår att den romska delaktigheten har varit tydlig i alla pilotkommuners organisation, men sett olika ut. Formerna för deltagande har varierat från information till inflytande, delvis i relation till vilka aktiviteter det handlat om. Utvecklingen av strukturer för dialog och inflytande för romer är främst synlig i de kommuner som ingått i projektet med Kommuner och Landsting (SKL) om att utveckla systematiska och kvalitativa samråd. Dessa kommuner har uppfattat SKL:s projekt som mycket positivt, vilket också romer i kommunerna bekräftar. fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att genomföra insatser som ska bidra till att förbättra förutsättningarna för romers engagemang i det civila samhället och för romska organisationers deltagande i samhällslivet, däribland i arbetet för romsk inkludering. Mot bakgrund av vad bl.a. studie visat om hur romska flickor och kvinnor upplever sin hälsosituation och livssituation, har MUCF fått i uppdrag att fördela bidrag till organisationer inom det civila samhället för olika hälsofrämjande insatser riktade till romer. Myndigheten ska i genomförandet av uppdraget särskilt uppmuntra romska flickors och kvinnors deltagande (dnr Ku2016/01243/DISK). Tillgången till de nationella minoriteternas språk och kultur i och uppföljning visar att de flesta kommunerna inom förvaltningsområdena har kartlagt behovet av service inom förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk och av personal som behärskar språken. Kommuner som ingår i förvaltningsområdena kartlägger också behoven av modersmål inom förskolan och skolan i större utsträckning än kommuner utanför förvaltningsområdena, men framför allt för de språk som ingår i det berörda förvaltningsområdet. Jiddisch erbjuds som modersmålsundervisning i mycket liten utsträckning. Vidare framgår att kommuner inom förvaltningsområdena kommit längre gällande t.ex. modersmålsundervisning och modersmål i förskola och förskoleklass jämfört med många kommuner utanför förvaltningsområdena. Endast ett fåtal kommuner utanför förvaltningsområdena har tillgodosett efterfrågan på modersmål i förskolan och i förskoleklass. finns det vissa kommuner inom förvaltningsområdena som inte erbjuder sådan förskoleverksamhet på de nationella minoritetsspråken som de enligt lag är skyldiga att tillhandahålla. Bristen på språkkunnig personal framkommer som en av orsakerna (Uppföljningsrapport ). Uppföljningsrapporten visar också att efterfrågan på modersmål på de nationella minoritetsspråken i förskolan ökat något i kommuner som ingår i förvaltningsområdena för finska och samiska. Utanför förvaltningsområdena har behovet ökat endast i ett fåtal kommuner. Även inom skolan finns skillnader mellan kommuner som ingår i och som inte ingår i ett eller flera förvaltningsområden gällande tillgången till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken. Kommuner som ingår i förvaltningsområdena för finska och samiska uppger att de erbjuder modersmålsundervisning och att utbudet motsvarar den efterfrågan som finns, något färre kommuner i förvaltningsområdet för meänkieli uppger detsamma. I de fall som kommuner utanför förvaltningsområdena erbjuder modersmålsundervisning är det oftast på finska. Modersmålsundervisning i chib erbjuds i lika stor utsträckning i kommuner som ingår i något förvaltningsområde som i de som inte gör det. Inom ramen för strategin för romsk inkludering har dock romska företrädare inom ramen för i samråd framfört att kommunerna är dåliga på att tillhandahålla modersmålsundervisning i de kommuner de haft kännedom om. I de fall det finns tillgång till modersmålslärare förekommer det ofta att det inte är rätt varietet som erbjuds.