prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — De högre transfereringarna 2015 beror dels på att landstingen fick bidrag för Hepatit C behandlingar som utförts , dels på att regeringen beslutade att bidrag för totalt 13 månader skulle betalas ut i stället , vilket normalt är fallet. Förtida betalningar medförde ökade transfereringar till utlandet Transfereringarna till utlandet ökade med sammanlagt 2015. Det högre utfallet beror framför allt på förtida betalningar av kärnstöd (en del av bistånd) och EU-avgiften. Regeringen beslutade att Sida skulle betala ut av kärnstöd (se avsnitt 6.7). Regeringen beslutade även att skulle göra en förtida betalning av EU-avgiften på (se avsnitt 6.27). Både beloppen belastar budgeten i sin helhet 2015. Diagram 2.3 Transfereringar i statens budget, fördelade efter mottagarkategori 2015 Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tand- läkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom 4 Rättsväsendet, 6 Försvar krisberedskap, 16 Utbildning och universitets- forskning samt 22 Kommunikationer hade de största utgifterna för konsumtion 2015. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion var löner inklusive sociala avgifter. Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 2015. Utgifterna för lön inklusive sociala avgifter ökade med (30,) för anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration. På grund av den stora mängden asylsökande , rekryterade ny personal. Antalet årsarbetskrafter ökade från 4 174 till 5 330 (27,). Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2015. De största anslagen med omkostnader för konsumtion är anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer, samt anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Redovisningen av boendekostnader för asylsökande har ändrats 2015. I stället för att redovisas som Lokalkostnader redovisas det nu som Sociala naturaförmåner. Förändringen är gjord i enlighet med förändringar i national- räkenskapernas definitioner. Boendekostnaderna belastar anslaget 1:2 Ersättningar och bostads- kostnader på utgiftsområde 8 Migration och uppgick till , vilket är högre än föregående år. Beloppen i tabell 2.130 har justerats retroaktivt. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ett ytterligare utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till 8 594 miljoner för utgiftsområde 6, vilket är av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte under utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheter- nas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.130. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. Statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget svarade för av de totala ränteutgifterna. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2015 var anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunika-tioner och anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster under utgiftsområde 15 Studiestöd. hållbar utveckling samt Reformsamarbete i , och . Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick skillnaden mellan bemyndigandebelopp till 14 606 miljoner och berodde framför allt på att avtalen om medfinansiering har ökat jämfört med tidigare beräkningar och att räntekostnaderna för upptagna lån blev lägre än väntat på grund av den låga marknadsräntan. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, Huvudelen av de beslutade bemyndigandena för utgiftsområdet avser ekonomiska åtaganden som 2.7Beställningsbemyndiganden planeras inom ramen för Landsbygdsprogram Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden återfanns på utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, 22 Kommunikationer samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgick skillnaden till . De största beloppsmässiga skillnaderna inom detta anslag är relaterade till områdena , , Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, Globala insatser för socialt för 2014–2020. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror på att de avser beslut för hela programperioden. De utestående åtagandena för anslaget 1:11 Samarbete inom under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppgick till , vilket innebar att bemyndigandet överskreds. En specifikation av beslutade bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas i bilaga 3. Beställningsbemyndigande och utnyttjandet per anslag finns under respektive avsnitt för utgiftsområdena. Stora skillnader mellan beslutade bemyndiganden och utfall kommenteras i anslutning till bemyndigande- tabellen i respektive avsnitt. Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Tabell 2.132 Inomstatliga lån 1Riksdagsförvaltningens investeringar som används i investeringar i fastigheter och lån exkl. finansiell leasing1 i mark, anläggningar och lokaler 2Riksrevisionen - anläggningstillgångar som 27 AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra 21Affärsverket svenska kraftnäts lån i och utanför kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. Tabell 2.133 Övriga krediter Miljoner kronor eller annan angiven valuta Garantier till banker m.m. för 2Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella finansiella 2Kredit för infriande av garantier (ordinarie garantireserv) 5 7 AP-fondens kredit på likviditet för inrättande av - behov av likviditet i 7Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella finansiella Kredit för infriande av Sidas likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra av likviditet i handeln med Kredit för infriande av 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2001/02:1 , bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 5Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) 6Budgetlagen (2011:203), förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 10Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 11Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 12Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett underskott på , vilket är bättre jämfört med . Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av Vissa garanti- och kreditkost- Summa statens egen verksam- -1 227 064 -1 196 214 före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- Det bättre resultatet beror på flera faktorer. Skatteintäkterna ökade med och transfereringskostnaderna ökade med (se not 4). Nettokostnaden för statsskulden minskade med till följd av orealiserade och realiserade valutakurs- förändringar. Resultatet från andelar i hel- och delägda företag försämrades med främst på grund av och försämrade resultat. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med . Diagram 3.1 Statens intäkter Skatteintäkterna uppgick till vilket utgjorde av statens totala intäkter (se diagram 3.1 Statens intäkter). Statens skatteintäkter ökade med (10,) jämfört med . Skatteintäkterna specificeras närmare i not 1. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Inkomstskatter ökade med jämfört med , en ökning . Förändringen förklaras till viss del av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, som ökade . Skattereduktionerna ökade med varav jobbskatteavdraget ökade med och reduktion för allmän pensionsavgift som är direkt kopplad till lönesumman ökade med . Husavdraget (ROT- och RUT-tjänster) ökade med . Husavdraget uppgick till och huvuddelen avsåg ROT-tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med motsvarande . Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. Att avgifterna ökar mer än lönesumman förklaras av att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har börjat trappas av. 2015 var nedsättningen lägre än . De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inom-statliga och har eliminerats vid beräkning av de totala skatteintäkterna. Ökade företagsvinster gav högre intäkter från skatt på kapital Jämfört med ökade skatt på kapital med . Hushållens kapitalvinster ökade kraftigt och låg kvar på en hög nivå även 2015 till följd av de senaste årens börs- uppgång och stigande bostadspriser. Skatt på företagsvinster ökade med eller . Större delen av ökningen förklaras av betalningar från bolag i en koncern. Aktiviteten i ekonomin var hög 2015 jämfört med , vilket medförde att företagens vinster ökade. Bankerna redovisade också stora vinstökningar. Ytterligare en orsak till företagens ökade vinster är exportföretagens resultat som påverkades positivt av försvagningen av kronan. Ökade bostadsinvesteringar bidrog till mer intäkter från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Detta förklaras främst av en kraftig ökning av bostadsinvesteringarna som steg . Utvecklingen förklaras också av att hushållens konsumtion i löpande priser steg . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndig- heter med som ska elimineras. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter från skatt på alkohol och tobak höjdes och skatten på starksprit 2015. Skatten på cigaretter höjdes och skatten på snus 2015. Ökade intäkter från skatt på energi och miljö Skatt på energi och miljö ökade med . Det beror på högre skatt på bensin och diesel. Dieselförsäljningen ökade något . Även skatt på vägtrafik ökade Skatt på vägtrafik ökade med . Fordonsskatten höjdes 2015 som antalet nyregistrerade bilar blev fler. Intäkter av andra ersättningar minskade Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade med . Naturvårds- verkets intäkter minskade med . Minskningen följer en kraftig ökning 2014 på grund av realisationsvinster som uppstod vid försäljning av mark. offentligrättsliga avgifter ökade med vilket främst beror på ökade intäkter för flygtrafik en route, s.k. under- vägsavgifter. Intäkterna från EU-bidrag minskade Bidragsintäkter från EU minskade med . Intäkter av EU-medel visar på återflödet från EU-budgeten och dessa har minskat med vilket främst beror på att programperioden –2013 går mot sitt slut och att programperioden – 2020 inte har påbörjats i särskilt hög grad. Diagram 3.2 Statens kostnader Av statens kostnader var transfere- ringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet var och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet hålls tillbaka i den konsoliderade redovisningen genom att socialavgifterna på statsanställdas löner elimineras. Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Diagrammet ovan visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräkenskap- ernas indelning. Hushållssektorn är den domine- rande mottagaren och tar emot av transfereringarna. Transfereringarna till hushåll är bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldra- penning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning. Även bidrag till ideella organisationer, t.ex. inom biståndsområdet, räknas till hushållssektorn. Kommunerna tar emot av transfere- ringarna i olika former av statsbidrag, företags- sektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med till följd av att antalet ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad pension blir fler. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- och tilläggspensionerna till personer upp . fick 2 057 567 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket är 44 105 personer fler än . Utbetalningarna av premiepensioner ökade med eller . Den ökningen beror på den s.k. tjugondels- infasningen som gör att varje ny årskull som går in i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension . Fler förklaringar är att börskurserna ökade relativt kraftigt , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk, vilket medförde kursvinster. Detta påverkade uppräkningen av många premiepensioner 2015. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Garantipension minskade med då prisbasbeloppet har sänkts. Bostads- tillägget ökade med . Ökningen beror på att bostadstillägget höjdes från av boendekostnaderna. Dessutom blev boende- kostnaderna högre och antalet pensionärer med bostadstillägg något fler. Sjukskrivningarna ökar och psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet nya sjukfall fortsatt att öka. Enligt en rapport från har den årliga ökningstakten i sjukpenningtalen tilltagit . Sjukpenningtalet var , vilket var en ökning med eller . har kvinnor ett högre sjukpenningtal än män, för kvinnor och för män. Ökningen är störst bland kvinnor och gäller framför allt psykiska diagnoser. Dessa är nu den vanligaste orsaken till sjukfrånvaro både för kvinnor och män. Sjukpenningen ökar mest för sjukfall längre än sjukfallen ökade starkast bland män vilket beror på att antalet sjukfall med psykisk diagnos nu ökar snabbare bland män än bland kvinnor. fick 193 372 personer sjukpenning, vilket är 17 000 fler än . Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Färre får aktivitets- och sjukersättning Aktivitets och sjukersättningen minskade med (1,). Sjukersätt- ning kan beviljas till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 307 446 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt, som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjuk- ersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till 37 599 personer . Det är en ökning jämfört med . För nybeviljade aktivitets- ersättningar ökar andelen med psykiatriska diagnoser något. Det gäller främst huvud- diagnoserna genomgripande utvecklingsstör- ningar och hyperaktivitetsstörningar. Fler män än kvinnor får aktivitetsersättning. Assistansersättning inkluderar även kommuner- nas andel av kostnaden för assistansersättning. Kostnaden ökade med (4,). hade 16 142 per- soner assistansersättning vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Det genom- snittliga antalet timmar ökade liksom schablon- beloppet . Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäk- ringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medel- ersättningen stiger. Männen tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning men ökningen går långsamt. Andelen har ökat från . Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). var 381 146 personer inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen, en minskning jämfört med . Av de inskrivna var 200 590 personer öppet arbetslösa, en minskning . Antalet arbetslösa minskar bland dem med kortare arbetslöshetstider och bland inrikes födda, framför allt ungdomar. Antalet inskrivna arbetslösa som är födda utanför fortsätter att öka till följd av många nyanlända invandrare. Kostnaderna för arbets- marknadspolitiska program och insatser ökade med . Lönegarantiersättningen minskade med 0,4 mil- jarder kronor jämfört med . Det är en följd av att antalet konkurser blivit färre då kon- junkturen förbättrats. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med . Det ökade antalet kommunplacerade asylsökande gör att fler omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Mer etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invand- rare ökade med . Antalet personer med etableringsersättning följer, med viss eftersläpning, flyktingströmmarna till . Ökningen av antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under Kommunersättning för flyktingmottagande ökade också. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hus- hållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). I beloppet ingår socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (2,). Transfereringar till företag minskade Transfereringar till företag minskade med . Transfereringar finansi- erade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygds- åtgärder m.m. minskade med . Transfereringar till kommuner ökade Bidragen till kommuner ökade liksom de två närmast föregående åren och ökningen har tilltagit . Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjäm- ningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning och därför har statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mer- värdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redo- visas på inkomsttitel, vilket minskar kommun- bidragen och skatteintäkterna på statens budget med . I resultaträk- ningen har den kommunalekonomiska utjäm- ningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Ökad kommunmoms men minskad kommunalekonomisk utjämning Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting minskade med respektive . beror på att avdragsrätten för pensionssparande i huvudsak togs bort 2015 vilket medförde ökade skattemedel till kommunerna. Därför minskades den kommunalekonomiska utjämningen i mot- svarande grad. Kommuner och landsting kompenseras för ökade kostnader för unga Nedsättning för socialavgifter för unga slopades . Kommunerna kompenseras för ökade kostnader för anställda i åldern 18–med statsbidrag från det nya anslaget Stöd till kommuner och landsting. Anslaget inrättades därför att det inte går att ändra anslaget för kommunalekonomisk utjämning under på- gående budgetår men kommer stödet att fördelas via det anslaget. Kompensationen till kommuner och landsting blev 0,7 respektive . Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen. Stödet betalades ut men avser även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. I statens resultat- räkning redovisas stödet kassamässigt och därmed i sin helhet på 2015. Kommunersättning för flyktingmottagande ökade bidrag till kommuner för integration och migration ökade med 6,0 mil- jarder kronor.