prop · H40310 · 2016-11-21 00:00:00 — Vi har när det gäller jämställdhetspolitikens genomförande inte utvärderat enskilda jämställdhetspolitiska insatser inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning, eller andra enskilda insatser och reformer som har gjorts i syfte att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män. Vår analys av hur politiken har genomförts avser den särskilda jämställdhetssatsningen 2007–2014 som helhet och regeringens styrning av jämställdhetspolitiken som sådan. Hur vi genomfört utredningens arbete Utredningen har uppdragit åt åtta forskare att analysera utvecklingen rörande jämställdhet inom olika områden. Deras rapporter har legat till grund för vår analys av utvecklingen. Vi har genomfört tre enkätundersökningar om jämställdhetspolitikens genomförande. Dessa undersökningar har vänt sig till myndigheter och kommuner. Vi har intervjuat företrädare för myndigheter och organisationer samt tagit del av andra pågående utredningars arbete, i första hand Utredningen om strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55). Vidare har vi uppdragit åt (Ramböll) att analysera hur regeringens särskilda jämställdhetssatsning har genomförts. Vi redovisar i det följande en sammanfattning av de huvudsakliga iakttagelserna i utredningens analys av utvecklingen rörande jämställdhet . En jämnare könsfördelning inom politiken Politiken är det samhällsområde som är mest könsbalanserat när det gäller ledande positioner. riksdag och regering består av ungefär lika många kvinnor som män. I EU- parlamentet har andelen kvinnor av de svenska ledamöterna överstigit vid de tre senaste valen. Även på regional nivå har andelen kvinnor ökat . Könsfördelningen ligger i de flesta fall inom intervallet 40–. Detta förhållande gäller inom landstings- fullmäktige och landstingsstyrelse, liksom i kommunfullmäktige och kommunstyrelse. Könsfördelningen i landstingen ligger nära 50/50. I kommunerna är den genomsnittliga könsfördelningen förhållandevis jämn, även om det finns stora skillnader mellan kommunerna. Generellt gäller att könsfördelningen är bättre i direktvalda politiska församlingar, där synlighet råder, än i icke direktvalda församlingar. Även inom den statliga förvaltningen har en jämnare könsfördelning nåtts Den statliga förvaltningen tillhör det samhällsområde där könsför- delningen på ledande positioner har blivit avsevärt jämnare . ökade exempelvis andelen kvinnor som myndighetschefer för statliga myndigheter från . ökade andelen kvinnor bland landshövdingarna från . I likhet med politiska församlingar gäller att när tydliga mål för en jämnare könsfördelning på ledande positioner sätts upp, såsom målsättningar om 50/50 och varvade listor, förbättras också könsfördel- ningen på dessa positioner. Ökande skillnader och fortsatt dominans av män inom centrala områden Även om könsfördelningen på ledande positioner i politiken och i den offentliga förvaltningen har blivit jämnare kvarstår stora skillnader. Mäns dominans på centrala maktpositioner i politiken, offentlig förvaltning och näringslivet består. Andelen kvinnor i har dessutom exempelvis minskat två val i rad. Det finns stora skillnader mellan de politiska partierna. Andelen kvinnor har också minskat i riksdagsutskotten. Stora skillnader inom näringslivet På de ledande positionerna i näringslivet finns stora skillnader mellan kvinnor och män. I det privata näringslivet består, trots vissa framsteg, en ordning med en hög grad av mansdominans i styrelser och bland chefer. I näringslivet finns i likhet med politikens domäner ett tydligt mönster: ju högre befattningar, desto färre kvinnor. Kvinnors underrepresentation blir ännu tydligare på de högsta chefspositionerna, i ledningsgrupper och i bolagsstyrelser. Nämnas bör dock att andelen kvinnor bland cheferna i närings-livet har ökat stadigt det . har andelen kvinnor bland cheferna ökat från till . Det finns fler kvinnor på ledande positioner i offentlig sektor än i privat sektor. Utvecklingen har inneburit fler kvinnor på ledande positioner. Liknande mönster inom övriga områden – andelen kvinnor ökar men männen dominerar på de viktigaste posterna Inom högre utbildning och forskning är den manliga dominansen särskilt markant. Andelen kvinnor bland landets professorer har förvisso ökat, från till , men det är bra bit kvar till en jämn könsfördelning. Könsfördelningen är dock jämn när det gäller doktorander. På kultur- och medieområdena är mönstret detsamma som i samhället i stort. Kvinnor deltar på de flesta områden, men inte högt upp i hierarkierna. Kvinnors arbetstid har ökat, men kvinnor arbetar mer deltid än män vilket ger lägre inkomster och pension Kvinnors arbetstid har ökat det senaste årtiondet, men kvinnor fortsätter att arbeta deltid i större omfattning än män. Den vanligaste orsaken till att kvinnor och män arbetar deltid är att lämpligt heltidsarbete saknas. Deltidsarbete påverkar framför allt inkomsten. Färre arbetade timmar ger en lägre inkomst, vilket i sin tur påverkar såväl ersättningen vid föräldraledighet, arbetslöshet och sjukdom som den framtida pensionen. Deltidsarbete kan också leda till en sämre löneutveckling och sämre karriärmöjligheter . Arbetsmarknaden har blivit mindre könsuppdelad genom att fler kvinnor har börjat arbeta i mansdominerade yrken Även om både kvinnor och män förvärvsarbetar i hög grad arbetar de i olika sektorer och yrken. De har även ofta olika positioner även om de befinner sig i samma sektor och yrke. Det råder således en segregering på arbetsmarknaden som är både horisontell och vertikal. Könssegregeringen efter yrke är fortsatt hög, även om den har minskat Kvinnor återfinns främst inom vården och omsorgen samt inom serviceyrken, medan män är i majoritet inom tekniska och yrken. Könssegregeringen efter yrke har minskat något under den senaste tioårsperioden, till följd av att kvinnor i större utsträckning än tidigare har börjat arbeta i traditionellt mansdominerande yrken. företrädesvis kvinnor som har stått för förändringarna, inte män. Kvinnors löner fortsätter att vara lägre än mäns Kvinnor fortsätter att i genomsnitt ha lägre lön än män. om man jämför den genomsnittliga lönen för alla kvinnor och män som arbetar eller om man jämför skillnaden mellan olika sektorer och yrken. Att kvinnor förvärvsarbetar färre timmar och det faktum att kvinnor och män i stor utsträckning arbetar i olika yrken spelar stor roll för lönegapet Om det i beräkningen tas med att utbildning, yrke, sektor, ålder och arbetstid spelar roll för vilken lön en person får, kvarstår en oförklarad löneskillnad mellan könen om sett till arbetsmarknaden som helhet. Den oförklarade skillnaden, eller den standardvägda skillnaden, har minskat sedan De kvardröjande könsskillnaderna i lön och inkomst är ett tecken på att det könssegregerade arbetslivet värderar arbete som främst utförs av kvinnor och arbete som främst utförs av män olika. Kvinnor drabbas mer av arbetsrelaterad ohälsa, medan män drabbas Det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller arbetsrelaterad ohälsa och sjukfrånvaro. Kvinnor är i större utsträckning än män drabbade av arbetsrelaterade hälsoproblem och är även sjukskrivna i högre grad än män. har det skett en betydande ökning av arbetsrelaterade besvär, framför allt bland kvinnor. drabbas i högre utsträckning än kvinnor i arbetsplatsolyckor som leder till sjukskrivning eller dödsfall. Flickor presterar bättre i såväl grund- som i gymnasieskolan Pojkar presterar sämre än flickor i , framför allt i ämnet svenska, vilket får konsekvenser för pojkars utbildning i ett längre Läskunnighet och förmåga till läsförståelse är grundläggande för att kunna tillgodogöra sig all typ av utbildning. gymnasieskolan presterar flickor bättre än pojkar. mer stressade och mår generellt sämre i skolan. Könsuppdelningen fortfarande ojämn i gymnasieskolan vilket hänger samman med utbildningsbakgrund Könsfördelningen i gymnasieskolans olika program och inriktningar fortsätter att vara ojämn. Könssegregeringen är tydligare på yrkes- programmen än på de högskoleförberedande programmen. Andelen män som läser gymnasieprogram med en tydlig kvinnodominans (kvinnor) har dock ökat, från 2014. De könsstereotypa valen till gymnasieskolan kan till stor del förklaras av föräldrarnas utbildningsbakgrund. Barn till låg- respektive högutbildade föräldrar väljer i stor utsträckning olika gymnasieprogram. Barn till lågutbildade föräldrar återfinns ofta på yrkesprogram med en tydlig kvinno- respektive mansdominans medan barn till högutbildade föräldrar ofta väljer de högskoleförberedande programmen. Den könssegregerade gymnasieskolan kan således i hög grad kopplas samman med klass. Fler kvinnor läser vidare på högskolan som utbildningsvalen fortsätter att vara könsuppdelade Fler kvinnor än män väljer att läsa vidare på högskolan. Könsfördel- ningen bland studerande vid landets lärosäten ligger på kvinnor och män. Fördelningen har varit . Kvinnor och män läser emellertid i stor utsträckning olika utbildningar på högskolan. Utbildningsvalen är därmed stadigt könsstereotypa och följer med under hela utbildningskarriären. Flickor och kvinnors högre utbildning har inte fått några tydliga effekter för deras ställning i arbetslivet Flickor och kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, har en högre utbildning än män som detta inte har fått några tydliga effekter i termer av en bättre ställning för kvinnor på arbetsmarknaden. Det har inte heller gett ekonomisk utdelning i form av högre löner i motsvarande grad. Kvinnor får därmed sämre avkastning på sitt humankapital än vad män får. I ett arbetsliv där livslånga karriärer inom samma yrke eller bransch blir allt ovanligare understryks vikten av att ha möjlighet till ett livslångt lärande. Utbildning senare i livet kan också vara en väg till att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden. Det obetalda hem- och omsorgsarbetet Fortsatt stora skillnader mellan kvinnor och män i uttaget av föräldraledighet Kvinnor tar ut mer föräldraledighet än män och de tar också ut mer ledighet för tillfällig vård av barn. Kvinnor tar ut så många föräldrapenningsdagar som män. Kvinnornas andel har dock minskat från till . Kvinnor tar också ut mer ledighet för tillfällig vård av barn (VAB). Kvinnor sprider ut föräldraledigheten på ett mer omfattande sätt än män. Kvinnor är föräldralediga under barnets första år, varav med föräldrapenning. Motsvarande siffror för män är , varav med föräldrapenning. Det finns tendenser till att föräldraförsäkringens nuvarande utformning snarare hämmar än främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Inkomst påverkar uttaget av föräldraledighet Medelinkomsttagare tar både flest föräldrapenningsdagar och längst föräldraledighet. Pappor med låg eller ingen inkomst, eller med svag anknytning till arbetsmarknaden, tenderar att ta ut minst, om någon, föräldrapenning. Ersättningen för dessa grupper blir låg, liksom därför också drivkraften att ta ut föräldraledighet. Detta mönster gäller inte för kvinnor med låga inkomster. Kvinnor med låg inkomst avstår inte från föräldrapenning, men de tar ofta ut kortare ledighet än genomsnittet. Förutsättningarna att ta del av flexibiliteten i föräldraförsäkringen varierar därmed mellan olika inkomstsgrupper. Skillnaden mellan den tid kvinnor och män lägger ned på hemarbete har minskat något Kvinnor och män utför ungefär lika mycket hushållsarbete innan de flyttar ihop. När de blir föräldrar ökar den totala tiden för hushållsarbete för kvinnor betydligt. Kvinnor utför i genomsnitt betydligt mer hushålls- arbete än män. I det arbetet ingår framför allt städning, tvätt och sysslor relaterade till maten, dvs. inköp av mat, matlagning, dukning och diskning. Skillnaden mellan den tid kvinnor och män lägger på hemarbete har dock minskat . Det beror främst på att kvinnor lägger ned allt mindre tid på dessa sysslor. Det går inte att fastslå att männen tar ett motsvarande större ansvar. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra eller möjligen ökande våldsutsatthet bland kvinnor Kvinnors utsatthet för misshandel har legat på ungefär samma nivå . Detta gäller våldsutsatthet både i och utanför parrelationer. Det har skett en ökning av anmälda fall av misshandel mot kvinnor där misshandel i nära relation utgjort merparten. Andelen kvinnor som uppger att de utsätts för hot om våld har ökat. har också en högre andel av hoten kommit från en närstående person. Den största ökningen rör andelen kvinnor som uppger att de utsatts för sexualbrott. visar utvecklingen att mäns våldsutsatthet minskar eller är fortsatt låg. Kvinnor och flickor drabbas också i högre grad av kränkningar och hot om våld på digitala kanaler. uppger en högre andel kvinnor och män att de upplever en minskad oro och ökad trygghet i samhället. Ökat glapp mellan anmälningar och lagföringar Sammantaget ger kriminalstatistiken en bild av ett ökande antal anmälningar om brott mot kvinnor , såväl när det gäller misshandelsbrott som sexualbrott, som lagförings- besluten inte ökat i motsvarande takt. Därmed har gapet mellan anmäl- ningar och lagföringsbeslut vuxit. En liknande utveckling syns även i fråga om ansökningar om kontaktförbud. Ett undantag är anmälningarna om grov kvinnofridskränkning där både antalet anmälningar och beslut om lagföringar minskar. Underlag saknas om hedersrelaterat våld och förtryck Det finns ingen jämförbar statistik om hur många kvinnor och män som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck, vilket gör att det inte är möjligt att bedöma utvecklingen på detta område. I en studie från 2009 uppskattas att av unga kvinnor levde med begränsningar i förhållande till äktenskap och/eller att familjen ställde upp villkor för val av partner. Motsvarande uppgift för unga män var Antalet individer i prostitutionen har minskat som Prostitutionen på gatan bedöms ha halverats , medan tillgängligheten via bl.a. annonser för sexuella tjänster på internet har Kartläggningar tyder dock på att antalet individer i prostitutionen inte har ökat utan endast tillgängligheten. Kvinnor av annan nationalitet än svensk utgör en majoritet bland dem som säljer sex och deras andel Anmälningar och lagföringar rörande köp av sexuell tjänst har ökat, men någon motsvarande trend går inte att skönja rörande människohandel för sexuella ändamål. Kvinnor mer utsatta för våld i arbetslivet Våldsutsattheten i arbetslivet har inte förändrats nämnvärt för kvinnor Kvinnor är dock mer utsatta än män för våld, hot och sexuella trakasserier oavsett yrke och bransch. Kvinnor i arbetaryrken är särskilt Skillnader i sjukdomar, självskattad hälsa, läkemedelsförskrivning och Kvinnor drabbas oftare än män av sjukdomar som benskörhet, lungsjukdomar, gallsten och migrän. Kvinnor är också mer utsatta för ätstörningar, depression och fibromyalgi. Män drabbas av vissa typer av hjärtinfarkter och cancer, schizofreni och autism. längden ökar, men mer för män än för kvinnor. Det finns även skillnader i förskrivning av läkemedel, bland annat får män i högre grad läkemedel mot hjärt- och kärlsjukdomar. Kvinnor och flickor förskrivs i högre utsträckning lugnande medel och sömnmedel, vilket inte helt kan förklaras av motsvarande könsskillnader i rapporterade besvär. drabbas av biverkningar av läkemedel. Kvinnor uppger överlag en sämre hälsosituation än män. uppger kvinnor med kort utbildning en dålig hälsosituation. rapporterar även i större utsträckning än män att de lider av ängslan, oro och ångest, särskilt unga kvinnor. Kvinnor anger i lägre grad än män att de får tillräckligt med information i mötet med vården, medan män i mindre utsträckning kommer till olika typer av screeningprogram. Män söker överlag vård i lägre utsträckning och i ett senare skede än kvinnor. Mäns högre självmordsfrekvens och alkoholmissbruk kan vara relaterade till en underdiagnosticering av mäns psykiska ohälsa. Normer om maskulinitet påverkar Normer kring maskulinitet och manlighet har en negativ inverkan på mäns psykiska, fysiska och sexuella hälsa, i den mån de påverkar män att söka vård i mindre utsträckning och ta större risker jämfört med kvinnor. Kön en viktig faktor för hälsoläget, även sett till andra faktorer Kvinnors och mäns hälsoläge påverkas i hög grad av faktorer såsom utbildningsbakgrund, socioekonomisk situation, etnisk tillhörighet, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Ytterligare en faktor som påverkar hälsoläget är förekomsten av våld. Kön är dock alltjämt en viktig faktor även i relation till ovan nämnda faktorer. Personer i arbetaryrken har t.ex. en sämre hälsosituation än personer i tjänste- mannayrken, men inom grupperna kvarstår könsskillnader där kvinnor i både arbetar- och tjänstemannayrken har sämre hälsosituation än män i de respektive grupperna. När olika faktorer samvarierar riskerar de dessutom att förstärka varandra, som t.ex. utbildning och kön där kvinnor med förgymnasial utbildning har en mycket ogynnsam hälsosituation. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 Vi redovisar i det följande en sammanfattning av utredningens analys av regeringens jämställdhetssatsning som genomfördes –2014. Mest medel till delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra har nästan 70 myndigheter genomfört insatser inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning. Sammanlagt har ca förbrukats på över 200 olika insatser. Över hälften av medlen har använts för insatser för delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Även organisationer har tagit del av satsningen, varav bidraget till kommuner och landsting (SKL) för programmet Hållbar Jämställdhet (HåJ) utgör den största insatsen. Länsstyrelserna har till- delats mest medel, vilket hänger samman med att mest medel gått till delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Inom detta område har regeringen tagit fram tre olika handlingsplaner som har legat till grund för regeringens fördelning och inriktning av insatser. Fokus på öka kunskap och utveckla nya metoder Insatserna har i första hand syftat till att öka kunskapen om jämställdhet och utveckla nya metoder i jämställdhetsarbetet. En stor del av insatserna har vänt sig till kommuner och landsting samt organisationer. Oklart om effekter på samhällsnivå men däremot ökad kunskap, nya metoder och arbetssätt Det finns få, om ens några, redovisade effekter på samhällsnivå till följd av den särskilda jämställdhetssatsningen som tyder på att de olika insatserna stärkt jämställdheten mellan kvinnor och män. Detta bör ses i perspektivet att genomslag av långsiktiga effekter kan studeras först samt att det är svårt att isolera effekter från andra faktorer än de insatser som ingått i satsningen. Det finns flera redovisade effekter i form av ökad kunskap, nya metoder och arbetssätt i myndigheternas verksamhet. Insatserna har lett till att myndigheterna ser ett ökat behov av kunskap om jämställdhet och behov av stöd i arbetet att utveckla jämställda verksamheter. Stöd i myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering Stödet till myndigheterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter har utvecklats –2014. har 41 myndigheter i uppdrag att ta fram en plan på hur de kan integrera ett jämställdhetsperspektiv och hur de ska bidra för att nå de jämställdhetspolitiska målen (programmet Jämställdhet i myndigheter, JiM). Nationella sekretariatet vid har gett ett uppskattat stöd i myndigheternas arbete. Länsstyrelsernas arbete har stärkts En del i jämställdhetssatsningen har varit programmet Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ). Programmets egen uppföljning och externa utvärderingar visar att LUJ haft positiv effekt på så sätt att länsstyrelsernas jämställdhetsuppdrag har förtydligats och utvecklats positivt. Jämställdhetsintegrering i kommunernas verksamhet har haft effekt Genom programmet Hållbar jämställdhet (HåJ) har kommuner, landsting och regioner samt enskilda utförare fått stöd att utveckla jämställda verksamheter. Enligt utvärderingar av programmet och vår enkätunder- sökning har HåJ haft effekt så tillvida att kunskapen ökat, nya metoder utvecklats och kommuner som deltagit i programmet ser ett fortsatt behov av att utveckla ytterligare kunskap och nya metoder. En majoritet av kommuner och landsting har dock inte medverkat i satsningen. Vi redovisar i det följande en sammanfattning av utredningens analys av styrningen jämställdhetspolitiken. Även del i myndigheternas interna arbete Flera myndigheter ser jämställdhetsarbetet som en del i myndighetens roll som arbetsgivare, vilket sannolikt hänger nära samman med att insatserna har haft ett tydligt fokus på att öka kunskap och utveckla Myndigheterna ser också att jämställdhetsarbetet har kopplingar till arbetet med att integrera ett mångfaldsperspektiv. Myndigheter som har deltagit i JiM-arbetet uppger i högre grad än myndigheter som inte har deltagit i detta arbete att deras jämställdhetsarbete är integrerat i den ordinarie ledningen och styrningen av verksamheten. Tydligare återkoppling och mer analys efterfrågas Myndigheterna upplever att regeringens återkoppling brister i fråga om de uppdrag som myndigheter har getts inom jämställdhetsområdet. En uppfattning är att regeringen inte tillräckligt har analyserat och åter- kopplat vilka slutsatser som regeringen drar i fråga om olika uppdrag. Myndigheterna önskar också en tydlighet i fråga om vilka resultat som uppdragen förväntas ge. Riktade uppdrag har tydliggjort jämställdhetsarbetet Myndigheterna uppger att de riktade uppdragen om jämställdhet har bidragit till att förtydliga arbetet med jämställdhet. För flera JiM- myndigheter har de riktade uppdragen legat till grund arbetet med att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering. Andra myndigheter uppger att de ännu inte har funnit formerna för hur arbetet ska bedrivas. Länsstyrelserna ser behov av mer uppföljning och tydligare krav på utvärdering Enligt utredningens enkätundersökning finner länsstyrelserna brister i långsiktigheten i arbetet med jämställdhet och jämställdhetsintegrering. Enligt länsstyrelserna kan detta stärkas genom att dels i högre grad använda länsstyrelserna i uppföljningen av jämställdhetspolitiken, dels ställa tydligare krav på att jämställdhetspolitiska insatser ska utvärderas. Återrapportering men få inslag av effektutvärdering Myndigheternas återrapportering har varit omfattande. I flera fall har särskilda uppföljningar och utvärderingar genomförts. Regeringen utgår numer från ett urval av jämställdhetsindikatorer i sin resultatredovisning till som avser utvecklingen av jämställdhet i samhället. Det är dock få utvärderingar som har innehållit några mer omfattande effekt- utvärderingar. Fortsatt stöd i arbetet efterfrågas Såväl länsstyrelserna som övriga myndigheterna ser behov av ett fortsatt stöd i arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Myndigheterna uppger att det finns ett behov av att förankra arbetet hos chefer och medarbetare. Även företrädare för kommuner och landsting (SKL) anför ett behov av stöd i arbetet. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor har funnit fastare former Såväl utvärderingar och tidigare utredningar som vår utredning pekar på att arbetet med att förhindra och beivra mäns våld mot kvinnor har funnit fastare former som följd av regeringens jämställdhetssatsning. Insatser som rör mäns våld mot kvinnor kräver insatser från myndig- heter inom flera områden, bl.a. rättsväsendet, hälso- och sjukvård och omsorg och utbildningsväsendet. Därtill svarar kommuner, landsting och organisationer i det civila samhället för viktiga uppgifter. samverkan och ökade insatser, finns brister i bl.a. kommunernas och landstingens arbete i fråga om insatser mot mäns våld mot kvinnor. finns också överlappningar i det stöd och den samordning som görs av myndigheter inom området. Våra bedömningar och slutsatser Våra huvudsakliga bedömningar och slutsatser när det gäller utvecklingen gällande jämställdhet och jämställdhetspolitiken kan sam- manfattas enligt följande. Det finns framsteg i utvecklingen gällande jämställdhet som flera resultat visar att utvecklingen i vissa avseenden står still eller går bakåt.