prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Bakgrunden till förslaget: Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el lämnar i sitt betänkande Energ- iskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) förslag om att en skattenivå om ska gälla för elektrisk kraft som förbrukas i datorhallar samt att en definition av datorhall ska införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , , , , kommun och har inget att invända mot förslaget alternativt inga synpunkter på förslaget. har inget att invända mot att förslaget genomförs. , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, E.ON, IT & Telekomföretagen, , Region , , Svensk Fjärrvärme, , Kommuner och Landsting (SKL), , Falu kommun, kommun, datacenterinitiativ, Basindustririket, Region , Business och Fortum Värme tillstyrker förslaget. Falu kommun anser att man kan överväga att sänka skatten ännu mer för de datacenter som är klimatneutrala eller klimat- positiva. (Svebio) anser att skattenedsättningen bör samordnas med de andra nordiska ländernas åtgärder på området för att undvika skattekonkurrens. kommun menar att det bör ges incitament för att placera datacenter där det finns överskott på förnybar energi, så som i norra , eftersom det bidrar till energieffektivisering, något som också Datacenterinitiativ påpekar. , (), Energieffektiviseringsföretagen, Fortum Värme och SKL framhåller att energi- effektivisering bör beaktas vid nyetableringar av Som ett exempel föreslår SKL och Energieffektiviseringsföretagen att man bör uppmuntra till eller kräva att värmeåtervinning sker för att få skattenedsättning. IT & Telekomföretagen, och Svensk Fjärrvärme anser att definitionen av datorhall är tillfredsställande. Kammarrätten i anser att begreppen informations- tjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme kan ge upphov till gränsdragningsproblem, särskilt med hänsyn till den snabba utvecklingen på området. Även menar att det kan bli svårt att bedöma exakt vad som omfattas av de angivna verksamheterna. menar vidare att förslaget bör kompletteras så att företag som har datacenterverksamhet som stödfunktion till den vanliga verksamheten inte kan kringgå reglerna och få skattenedsättningen genom att lägga datacenterverksamheten i ett separat bolag. anser att definitionen bör ändras så att inte bara företag som huvudsakligen bedriver informationstjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme omfattas. SLU avstyrker förslaget. påpekar att små och medelstora företag i norra delen av landet kommer att finansiera de ökade skatteintäkterna, därför måste påverkan på sysselsättningen i dessa ställas mot den förväntade ökningen av arbetstillfällen i datacenterindustrin. SLU anser att syssel- sättningseffekten av förslaget torde vara ytterst begränsad och pekar på att förslaget innebär att hushåll i resurssvaga kommuner får en ökad skattebörda om , som resursstarka företag får en subvention. håller med om att sysselsättnings- effekterna kan förväntas vara begränsade. SLU menar att gränsen om installerad kapacitet är godtycklig och kommer att leda till tröskeleffekter, något som också Region , kommun och IT & Telekomföretagen anser. IT & Telekom- företagen föreslår också att hänsyn ska tas till den sammanlagda installerade effekten hos det företag som driver datorhallen, om denna överstiger en viss lägsta gräns, i storleks- ordningen . , kommun, kommun, Region , kraft AB anser att nedsättningen borde omfatta datacenter med en mindre installerad effekt än . anser att elektrisk kraft som används för fläktar och kyla i datacenter inte ska ha nedsatt energiskatt, eftersom det gynnar eldriven kyla jämfört med t.ex. fjärrkyla. Business anser att nivån är rimlig men pekar på att man bör beakta möjliga följdeffekter på konsolidering inom branschen samt påverkan på individuella företags incitament för energieffektivisering. , Svensk Fjärrvärme anser att ett högre tröskelvärde skulle vara acceptabelt. framför att gränsen om är oväntat låg, lyfter fram den gräns om fem megawatt som gäller i och och varnar dels för risk för ett ”skattekrig” med nordiska grannländer, dels att gränsen attraherar mindre datorhallar som varken värmeåtervinner eller främjar innovation av energieffektiva lösningar. ifrågasätter nyttan av en effektgräns och menar att det finns andra och bättre sätt att säkerställa att bara ”riktiga” datacenter kommer i åtnjutande av skattereduktionen och hänvisar till att lagförslaget redan innehåller en tröskel för återbetalning och att förtydligande av definitionen av datacenter skulle kunna göras. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Datacenterbranschen är en bransch i stark tillväxt, både i och internationellt. Orsaker är bl.a. den ökande användningen av internet och av tjänster som tillhandahålls via nätet . Den allt mer utbredda digitaliseringen av samhället medför att behoven av datahanteringskapacitet ökar. Enligt en rapport från den internationella konsult- firman () 2014 kommer branschens kapacitet att öka . BCG:s bedömning är att det kommer att krävas 60 nya s.k. megadatacenter, dvs. datacenter som har en installerad eleffekt på mer än fem megawatt, i för att möta efterfrågan. i beräkningar är ännu mer optimistiska med en fördubbling av datacenterbranschens storlek , vilket medför ett behov av ca 200 nya megadata- center i . Sammantaget visar detta på en bransch med betydande tillväxtpotential. Investeringsbehoven i branschen är stora och har goda förutsättningar för att attrahera dessa investeringar. Detta gäller även för de delar av landet som kan ha svårt att attrahera etableringar av nya företag. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 fördelar utifrån vad datacenterinvesterare söker efter: ett svalt klimat, en väl utbyggd bredbands- infrastruktur, en tillförlitlig elförsörjning med relativt låga elpriser och ett stabilt politiskt klimat för att nämna några. Däremot är energiskatten på elektrisk kraft för tjänsteföretag jämförelsevis hög. Som Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el redovisar i sitt betänkande är det totala elpriset, inklusive energiskatten på elektrisk kraft, relativt hög för svenska tjänsteföretag i ett europeiskt perspektiv. Såväl som andra länder har ett lägre totalt elpris än . När övriga variabler är likvärdiga kan elpriset vara det som avgör var investeringen hamnar. För att motivera en lägre energiskattesats behöver dock en sådan regeländring bidra med mer än att det kan attrahera ytterligare investeringar till . Ett sådant skäl är att etableringen av nya datacenter leder till att jobb skapas i . De stora datacentren skapar visserligen inte lika många arbetstillfällen som de traditionella näringarna och även effekterna på sysselsättningen kan förväntas vara begränsade, vilket även påpekas i remissvaren från t.ex. och . De analyser som genomförts av Facebooks etablering i visar att datacenter kan skapa betydande mervärden i närområdet. BCG:s beräkningar av de ackumulerade ekonomiska effekterna är att Facebooks etablering den första tioårsperioden, med konstruktion och drift, ger regionen i tillkommande intäkter. När det gäller antalet nya arbetstillfällen bedömer t.ex. att Facebooks första datorhall kommer att skapa ca 120 direkta arbetstillfällen. Till det kommer ca 30 indirekta arbetstillfällen i form av bevakningsuppdrag. När Facebooks datacenter i är fullt utbyggt, med tre planerade datorhallar, bedöms det leda till att ca 260 arbetstillfällen skapas. Därutöver tillkommer de bygg- och anläggningsarbeten som förväntas skapa upp till 300 tillfälliga arbetstillfällen –2017. Utöver de direkta arbetstillfällena uppstår även indirekta effekter i regionen. bedömer den indirekta effekten av varje nytt arbetstillfälle hos Facebook till ca 0,3 ytterligare arbetstillfällen. BCG:s beräkningar visar på en högre indirekt effekt. Enligt BCG bidrar varje arbetstillfälle hos Facebook till att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 skapa 0,6–1,3 ytterligare arbetstillfällen i regionen. Datacenter erbjuder även i vissa fall en grundläggande infrastruktur för utveckling och expansion av företag i informations- och kommunikationstekniksektorn. Det gör att företag som t.ex. tillhandhåller s.k. molntjänster också kan förväntas få bättre förutsättningar att nyetablera eller expandera befintlig verksamhet. Konsultföretaget bedömer exempelvis att tillväxttakten för molntjänster kommer att vara hög . Regeringen bedömer därmed att förslaget leder till goda förut- sättningar för företagstillväxt och för att ytterligare arbetstillfällen kan skapas inom landet. Möjligheterna att attrahera nya etableringar och potentialen för att nya arbetstillfällen skapas är inte heller i sig tillräckliga för att motivera en lägre beskattning av datacenterbranschens elanvändning. I den nuvarande ordningen har skattenedsättningarna baserats på att företagen i de branscher som ansetts skyddsvärda är utsatta för internationell konkurrens. De bedöms därmed inte kunna föra vidare nationellt bestämda kostnadsökningar till sina kunder. Dessutom handlar det om företag i branscher som använder mycket elektrisk kraft i sina verksamheter och som är att betrakta som elintensiva. Utredningens bedömning är att elkost- naderna, inklusive skatt, utgör en betydande kostnadspost för datacenterföretag. Enligt utredningen uppgår kostnaden för elektrisk kraft normalt till av de totala driftkostnaderna. För vissa datacenter kan kostnadsandelen för elektrisk kraft vara högre och i vissa fall närma sig av driftkostnaderna. Regeringens bedömning är att datacenterbranschen, liksom de branscher som beskattas med , både har hög elintensitet och hög elanvändning. För företag som har datacenter som sin huvudsakliga verksamhet finns internationell konkurrens både i själva etableringsfasen och i den löpande verksamheten. Vid etableringar av in-house-anläggningar, som t.ex. Facebook, Google och , är det länder och regioner som konkurrerar om att få etableringen. Företagen i fråga konkurrerar i det läget alltså inte med andra företag utan det är länder som i någon utsträckning konkurrerar om att locka till sig företagens etableringar. Vid etablering av nya anläggningar jämför företagen de totala kostnaderna för etablering och drift i olika länder. Utredningen bedömde vidare att sam- lokaliseringsföretagens verksamhet är inter- nationellt konkurrensutsatt. Konkurrens- situationen vid drift ser något annorlunda ut för samlokaliseringsföretagen jämfört med in- house-företagen. Samlokaliseringsföretagen hyr ut serverkapacitet till kunder vilket betyder att varje ny affär sker i förnyad konkurrens med andra samlokaliseringsföretag. Detta innebär att samlokaliseringsföretagen är konkurrensutsatta i sin löpande verksamhet. Kostnader för t.ex. elektrisk kraft ska debiteras kunderna och väger tungt vid utvärderingen av affärsförslagen. Flertalet stora affärer är internationellt konkurrensutsatta, eftersom de potentiella kunderna inhämtar offerter från flera företag i olika länder. För företagen som köper sam- lokaliseringsföretagens tjänster är det inte helt avgörande var servrarna befinner sig fysiskt. Vissa kunder måste lagra data i servrar placerade i landet och många kunder vill ha närhet till datacentret, men vanligtvis är kostnaderna en avgörande faktor. Regeringens bedömning är att datacenter- branschen är såväl elintensiv som utsatt för internationell konkurrens. Det innebär att branschen är att anse som skyddsvärd. Motsvarande verksamheter omfattas redan av lägre skattenivåer i andra länder alternativt pågår ett arbete i sådan riktning. En sänkning av skattenivån är därför även motiverad utifrån hur elanvändningen i datacenter beskattas i andra länder, inklusive i länder i vår omedelbara närhet. Det är även i linje med de önskemål om en samordning av beskattningen som Svebio framför. Baserat på en samlad bedömning anser regeringen, i likhet med utredningen, därmed att det finns övervägande skäl som motiverar en lägre skattenivå för datacenterbranschen. Elektrisk kraft som förbrukas av företag inom datacenterbranschen föreslås därför beskattas med , dvs. vid den skattenivå som bl.a. gäller för elektrisk kraft som förbrukas i industrins tillverkningsprocess. Nästa fråga som uppstår är om alla företag i datacenterbranschen bör få ta del av den lägre skattenivån. Om bedömningen är att alla verksamheter inte ska omfattas av den lägre skattenivån, uppstår behov av att avgränsa vilka verksamheter som lämpligen ska omfattas och av att fastställa hur en sådan avgränsning ska utformas. En första avgränsning gäller vilken storlek ett datacenter ska ha för att få rätt till den lägre skattesatsen. Utredningen föreslår en gräns om installerad eleffekt. Här kan för tydlighetens skull tilläggas att med ett datacenter bör avses en anläggning belägen på en och samma geografiska plats och som är inhyst i en och samma eller angränsande byggnader. Utredningens bedömning är att ett datacenter som används för internt bruk normalt har en storlek mellan 50 och 200 kilowatt installerad effekt. Ett datacenter som vänder sig till externa kunder, har däremot enligt utredningen ofta en installerad effekt om . IT & Telekomföretagen bekräftar att det är en vanlig storlek för nya datacenter. Enligt utredningen har samlokaliseringsföretag och leverantörer av s.k. molntjänster ofta datacenter med en installerad effekt på . Sammantaget innebär detta att utredningens förslag på gräns utformats så att de datacenter som får del av den lägre skattesatsen är sådana som är affärsdrivande verksamheter och där datacenterverksamheten är den huvudsakliga verksamheten. Skattelättnaden omfattar därför inte den datacenterverksamhet som endast utgör en stödfunktion för ett företags huvudsakliga verksamhet, även om företagets datacenter har en total effekt på . Exempel på sådan verksamhet är datacenter som är avsedda för eget bruk inom handelsbranschen och bland företag som tillhandahåller bank- eller finansieringstjänster. Något skäl till lägre skatt för datacenter- verksamhet inom den offentliga sektorn finns inte enligt utredningens uppfattning. Förslaget ska därför bara gälla för verksamhet som bedrivs av näringsidkare. Regeringen anser i likhet med utredningen, och till skillnad från , att endast datacenter där en näringsidkare, som huvudsakligen bedriver informationstjänst- verksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme och därtill hörande tjänster, utövar sådan verksamhet ska omfattas av regleringen. Det är inte ovanligt att verk- samhet med denna inriktning bedrivs i mindre omfattning i många typer av företag. Det är emellertid främst de företag som huvudsakligen bedriver sådan verksamhet som bedöms vara särskilt konkurrensutsatta just med anledning av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 att den konkurrensutsatta andelen av verksamheten är stor. Regeringen anser, till skillnad från , att det saknas tillräckliga skäl för att utestänga företag som bedriver stödjande datacenterverksamhet till ett annat företag från skattenedsättningen om det förstnämnda företaget tidigare utgjort en del av det sistnämnda företaget. Den snabba utvecklingen på området kan såsom Kammarrätten i framför ge upphov till vissa gränsdragningsproblem avseende begreppen informationstjänst- verksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme. Eftersom den närmare avgränsningen är avhängig av hur verksamheten är organiserad och bedrivs i de enskilda fallen samt av den tekniska utvecklingen anser regeringen att det är lämpligt att den frågan får överlämnas till rättstillämpningen att avgöra. I beräkningen av den sammanlagda installerade effekten i datacenter väljer utredningen att inkludera den samlade effekten av all den elektriska utrustning som finns i datorhallen, utom den utrustning som påverkar klimatet i datorhallen, dvs. kyl- och fläkt- anläggningar. Det är alltså inte bara fråga om själva it-utrustningen utan även belysning osv. Den primära orsaken till varför kyl- och fläkt- anläggningar lämnas utanför är att kylningen av anläggningen kan göras på olika sätt, varav alla inte inkluderar elektrisk kraft som primär energikälla. I städer finns t.ex. möjlighet att använda sig av fjärrkyla i stället för egen kylanläggning. anser att den elektriska kraft som används för stödprocesser i form av fläktar och kyla i datacenter inte bör ha nedsatt energiskatt, eftersom det skulle gynna eldriven kyla jämfört med andra alternativ. och Svensk fjärrvärme efterfrågar en nedsättning för all elektrisk kraft och bränslen som används för att producera kyla för datacenter, även fjärrkyla. Kylning av anlägg- ningen är visserligen ett krav för att hålla inomhusklimatet vid rätt temperatur, men för att inte snedvrida konkurrensen mellan olika alternativ, bör kyl- och fläktanläggningar exkluderas vid beräkningen av installerad effekt. Införandet av ett gränsvärde för när den lägre skattesatsen börjar gälla kan leda till att tröskeleffekter uppstår, såsom även bl.a. SLU, Region och IT & Telekomföretagen påpekar. Det kan finnas en risk för att en sådan gräns leder till färre mindre datacenter genom att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 lagstiftningen ger skattemässiga incitament för att bedriva datacenterverksamhet i större enheter. Utredningen pekar dock på att det även kan finnas fördelar med att bedriva verksamhet i större anläggningar, t.ex. stordriftsfördelar avseende kylning. Gränsvärdet kan också leda till att vissa företag väljer att köpa in datacentertjänsten från externa utförare snarare än att välja att utföra den i egen regi, eftersom det kan innebära lägre totala kostnader. En gräns som bygger på installerad effekt kan också få företag som är nära gränsen att öka sin installerade effekt i syfte att komma i åtnjutande av den lägre skattesatsen, även om det inte nödvändigtvis är verksamhets- mässigt motiverat. Utredningens bedömning är att risken för den typen av beteende är låg. De negativa effekter som eventuellt kan uppstå uppvägs också av att det i första hand är större datacenterföretag som kan anses vara särskilt skyddsvärda och som är utsatta för internationell konkurrens. Utredningen finner därför att nedsättningen bör avgränsas till att omfatta större datacenterföretag. Enligt utredningen kan en reglering som innebär en gräns om installerad kapacitet förväntas träffa sådana affärsdrivande verksamheter där datacenter- verksamheten är den huvudsakliga verksam- heten. Utredningen gör även bedömningen att det främst är större datacenterföretag som är att anse som skyddsvärda och utsatta för internationell konkurrens. Vid sidan av vad som remissinstanserna bl.a. framför om effekt- gränsens nivå och riskerna för skattekonkurrens kan i sammanhanget även noteras den hemställan från i (dnr Fi2014/04055/S2) vari efterfrågas en nedsättning för större datacenter samt hemställan (dnr Fi2015/00322/S2) om nedsättning för datacenter med en sammanlagd effekt över . IT & Telekomföretagen har i hemställan (dnr Fi2015/01107/S2) anslutit sig till förslag. Regeringen anser mot denna bakgrund, till skillnad från bl.a. SLU, Region och kommun, att det är rimligt att inrikta skattestödet mot större datacenterverksamheter samt att gränsen om installerad kapacitet är väl avvägd och svarar mot branschens struktur. Regeringen föreslår därför att den lägre skattenivån ska gälla för anläggningar (data- center) där en näringsidkare, som huvudsakligen bedriver informationstjänstverksamhet, infor- mationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme och därtill hörande tjänster utövar sådan verksamhet och datacentrets sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- och fläktanläggningar uppgår till . Ett sådant datacenter föreslås benämnas ”datorhall”. Den lägre skattenivån på elektrisk kraft som förbrukats i en datorhall hos en skattskyldig föreslås uppnås genom att skattskyldiga förbrukare gör avdrag i punktskattedeklaration. I de fall elektrisk kraft i en datorhall har förbrukats av annan än den skattskyldige ges stödet i form av återbetalning efter ansökan till . Genom den valda lösningen skapas en direktkontakt mellan stödgivande myndighet och stödmottagare vilket medför att krav på offentliggörande av uppgifter om vissa stödmottagare kan tillgodoses (se även avsnitt 6.13.2.2 och 6.13.8 om uppgiftslämnande). För att uppfylla regler om statligt stöd så ska, i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.7, den lägre skattenivån inte vara tillgänglig för företag utan rätt till statligt stöd. Falu kommun framför att man kan överväga en ytterligare sänkning av skatten för de datacenter som är klimatneutrala eller klimatpositiva. Energiskatten på elektrisk kraft är emellertid en fiskal skatt på användningen av elektrisk kraft. Produktionen av elektrisk kraft ingår vidare i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Skattens koppling till och påverkan på utsläppen av växthusgaser är därför begränsad. Regeringen konstaterar även att en sådan sänkning ytterligare riskerar försvaga incitamenten till energieffektivisering och dessutom innebära att skattenivån skulle komma att understiga den i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energi- produkter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51 föreskrivna minimiskattenivån och att det av dessa skäl inte är lämpligt med ytterligare sänkningar av skattenivån. Regeringen anser i likhet med bl.a. att påverkan på målsättningarna för en effektivare energianvändning bör beaktas vid etablering av datacenter men anser att företagen har ett eget ansvar för och en egen av en effektivare användning av energi. En minskad användning av elektrisk kraft, som är belastad med energiskatt, leder exempelvis till lägre energikostnader för Regeringen anser, till skillnad från kommun och Datacenterinitiativ, att det inte är nödvändigt med ytterligare incitament för att placera datacenter där det finns överskott på förnybar energi. Indelningen av i elprisområden och Svenska kraftnäts tariffstruktur innebär att det redan finns sådana incitament genom att elpriserna i elöverskottsområdena i norra i genomsnitt kan förväntas vara lägre än i andra delar av landet. Regeringen anser att det även vid utformningen av skattelättnader måste beaktas att tillkommande villkor ökar komplexiteten i skattesystemet och därmed även den administrativa bördan. Regeringen har i likhet med och noterat effekterna av utredningens förslag på små och medelstora företag i norra delen av landet samt hushåll i resurssvaga kommuner och har därför valt att inte gå vidare med utredningens förslag om ett fullständigt slopande av den lägre skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner i norra delarna av . I avsnitt 6.13.10 Nedsatt energiskatt för hushåll och tjänstesektor i vissa delar av norra presenteras därför ett annat förslag. Som anges ovan efterfrågar och Svensk fjärrvärme en nedsättning för all elektrisk kraft och bränslen som används för att producera kyla för datacenter, även fjärrkyla. Fjärrkyla eller fjärrvärme kan ur ett ekonomiskt och ett miljömässigt perspektiv vara ett bra alternativ för uppvärmning och kylning. Det är därför angeläget att sådan fjärrkyla och fjärrvärme ges rimliga konkurrensförut- sättningar, i jämförelse med andra alternativ. Energibolag som levererar värme till industrin har möjlighet att genom skattenedsättning på bränslen som använts vid värmeproduktionen få samma skattemässiga situation som om dessa bränslen använts av industrin för att producera värmen. I möjligaste mån bör konkurrens- snedvridningar undvikas mellan värme- produktion inom industrin eller större datacenter och värmeföretag, när produktionen sker för att tillgodose samma användnings- ändamål. För den el som industrin och de areella näringarna förbrukar tas energiskatt ut med . I denna proposition läggs förslag om att större datacenter ska beskattas vid motsvarande nivå. Högre energiskatt gäller för viss elektrisk kraft som P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1