prop · H4031d4 · 2016-09-20 00:00:00 — publicerades 104 ställningstaganden varav flera har haft stort genomslag eftersom de berört många medborgare och företag. Detta gäller exempelvis ställningstagandet som förtydligar gränsdragningen mellan ekonomisk verksamhet och privat verksamhet. Vidare är andelen överprövningsärenden i domstol som innebär ändring fortsatt låg, vilket anser indikerar en god kvalitet. har inom beskattningsverksamheten genomfört kvalitetsuppföljningar på fem områden. Sammantaget konstaterar att en stor del av ärendehanteringen har genomförts med god kvalitet och enhetlighet. Det fanns dock brister i grundförutsättningarna för god kvalitet i vissa delområden och i andra områden faktiska kvalitetsbrister. Exempelvis bedömde att nästan en tredjedel av ärendena i kvalitetsuppföljningen avseende handläggning av formella fel angående mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter var förenade med brister i handläggningen. De mest frekventa bristerna var att rättelse hade gjorts och att beslut hade fattats utan föregående kommunikation med företaget. Där allvarliga brister identifierades har myndigheten påbörjat arbetet med att reducera eller eliminera dessa. Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet arbete med att förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet sker dels i beskattningsverksamheten, dels i den särskilda skattebrottsenheten. Antalet brottsanmälningar från kontrollverksamhet i beskattningsverksamheten har minskat, men brottsanmälningarna har blivit mer omfattande eftersom antalet brottsmisstankar ökar. Skattebrottsenhetens verksamhet består i huvudsak av att biträda åklagare vid i förundersökningar om misstanke om brott enligt skattebrottslagen (1971:69) och bokföringsbrott. Ärendeinflödet till skattebrottsenheten har fortsatt att minska och så även antalet avslutade ärenden. Antalet brottsmisstankar har dock ökat något och då även antal brottsmisstankar per ärende. Det indikerar att ärendena har blivit mer komplicerade och att det huvudsakliga arbetet avser medelsvåra och särskilt krävande utredningar som avser kvalificerad brottslighet, är juridiskt komplicerade eller av stor omfattning. Det faktum att ekonomisk brottslighet blir mer komplex och får fler internationella förgreningar och kopplingar till den digitala ekonomin ställer nya kompetenskrav. har därför stärkt kompetensen inom internetanvändning och fortsatt arbetet och samverkan internationellt inom och med övriga nordiska skatteadministrationer. har vidare tillsatt en nationell samordnare för arbetet mot identitetsrelaterad brottslighet. Problemet med att äkta, falska eller manipulerade identiteter används som brottsverktyg berör flera myndigheter och samhällsfunktioner. Samordnaren ska bl.a. föreslå åtgärder inom ramen för myndighetens uppdrag men även identifiera områden där det finns behov av regelförändringar så att kan föra detta vidare till regeringen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 3.4 Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet Antal beslag i avslutade – varav projekt och särskilt 1Mindre omfattande bokföringsbrott och okomplicerade skattebrott. 2Projektärenden avser medelsvåra ärenden, särskilt krävande ärenden avser kvalificerad brottslighet, juridiskt komplicerade ärenden och ärenden av stor omfattning. är en av flera myndigheter som kraftsamlar inom ramen för den myndighetsgemensamma samverkan mot organiserad brottslighet vilken syftar till att förhindra och bekämpa organiserad och storskalig brottslighet. är en av de myndigheter utöver som bidrar med mest resurser i denna samverkan. deltagande i förundersökningar och underrättelseärenden har minskat något resursmässigt men myndighetens skattekontroller i form av revisioner av företag med koppling till organiserad och ekonomisk brottslighet har ökat jämfört med . deltar även i regeringsuppdraget med att förbättra rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). För del innebär det t.ex. att utveckla it-stöd för elektroniskt utbyte av information framför allt i samarbete med och . har myndigheten bl.a. infört bättre funktionalitet för att göra brottsanmälningar samt en ny gemensam applikation för åklagare och i syfte att undvika dubbelprövning i de fall detta kan vara aktuellt. styrs verksamheten samlat som en skattebrottsenhet för riket med verksamhet vid 8 orter i stället för som tidigare då verksamheten var organiserad i en skattebrottsenhet per region med verksamhet vid 15 orter. Syftet med organisationsförändringen är att säkerställa långsiktigt goda resultat och effektivitet i verksamheten bl.a. genom högre enhetlighet och kvalitet till följd av gemensam styrning och ledning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Rättvisande register för att bidra till ett väl fungerande samhälle Målet för utgiftsområdet är bl.a. att bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv. En del i detta är att upprätthåller god registerkvalitet. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens verkliga bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Felaktigheter i folkbokföringen kan uppkomma exempelvis när en person inte anmäler utflyttning från , men det förekommer även att felaktiga uppgifter avsiktligt lämnas till folkbokföringen i syfte att möjliggöra t.ex. bedrägeri och identitetsstöld. har det totala antalet avslutade ärenden inom folkbokföringsverksamheten ökat med . Antalet avslutade ärenden var över 720 000 fler än antalet avslutade ärenden . Diagram 3.2 Ärendevolym i folkbokföringsverksamheten Ökningen är ca 185 000 avslutade ärenden. har det även skett en förskjutning från enklare registreringsärenden till mer kvalificerade ärenden. prövar uppehållsrätten för EES- och EU- medborgare. Prövningen är omfattande och resurskrävande. Vidare har tidigare års analys av folkbokföringsregistret visat att det håller en god kvalitet, men att felaktigheter som uppstår främst hänförs till när en person är folkbokförd här trots att personen inte bor i . Mot bakgrund av ökade ärendeflöden och ett identifierat behov av att öka antalet kontroller omdisponerade resurser från andra verksamhetsområden till folkbokföringsverk- Antalet invandringsärenden, som ofta är komplexa, har fortsatt att öka . Resursförstärkningen har inneburit att den regionala spridningen avseende avslutade invandringsärenden har minskat . Antalet ärenden i bosättningskontrollen har ökat, men ambition att öka andelen utredningar av externa upplysningar om felaktigheter i folkbokföringen har dock inte varit möjlig att förverkliga . bedömer att de åtgärder som genomförts riktade mot bedrägligt beteende, dvs. avsiktliga fel och vilseledande uppgiftslämning, har fått genomslag. Arbetet har skett i samverkan med och aktiviteterna har varit preventiva kontroller, bosättnings- och identitetsutredningar samt efterkontroller av adresser. En kvalitetsuppföljning avseende bosättningskontrollen visar att urvalsprocessen för kontroller i huvudsak har skett på ett enhetligt sätt. Urvalsarbetet är riskbaserat och områden där det är störst risk för fel prioriteras. Andelen utredningar som leder till ändring i folkbokföringsregistret är , vilket visar att rätt ärenden valts ut för utredning. Arbetsförmedlingen, och för att förenkla processen för nyanlända i deras myndighetskontakter har fortsatt . På fyra orter har samverkan mellan myndigheterna möjliggjort för nyanlända att träffa representanter för flera myndigheter vid samma tillfälle. Detta har enligt utvärderingen varit positivt dels genom att nyanlända upplever trygghet och kontroll över sin egen situation, dels genom att etableringsprocessen kan påbörjas snabbare (S2016/04105/SF). har i promemorian Samordningsnummer till asylsökande – redovisning av uppdrag (Fi2015/04871/S3) lämnat ett förslag om hur samtliga asylsökande ska kunna tilldelas samordningsnummer. Promemorian är föremål för remissbehandling. Regeringen avser att återkomma i frågan. På samma sätt som folkbokföringen är fastigheters taxeringsvärden av vikt för andra ändamål än skatteberäkning. Lantmäteriet och använder exempelvis uppgifter ur fastighetstaxeringsregister. har slutfört den allmänna småhustaxeringen. Utvärderingen visar att kontroller och intag av aktuella uppgifter från fastighetsägaren i de fall där det funnits anled- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 ning har bidragit till rättvisande taxeringsvärden. Förenklat ska taxeringsvärdet vara av fastighetens sannolika marknadspris och undersökning visar att spridningen mellan hur fastighetstaxeringsvärdena skiljer sig har minskat jämfört med förra gången undersökningen gjordes. Att enkelt kunna komma i kontakt med och få den service som efterfrågas är viktigt för förtroendet för myndighetens verksamhet. Information och service ska därför vara behovsanpassad och lättillgänglig. Ett sätt är via digitala tjänster, ett annat är service via telefon och e-post. har förbättrat webbplatsens funktioner, tjänster och innehåll för att dessa ska bli än mer lättillgängliga och motsvara användarnas behov samt minska efterfrågan i andra mer resurskrävande kanaler. Vidare lanserades ”Mina sidor” , där privatpersoner och företagare kan logga in för att se sina uppgifter. Antalet besök via mobiltelefon och surfplatta var fler än året innan. De fysiska mötena med medborgare sker på servicekontoren som har tillsammans med och Pensions- Tabell 3.5 Förtroende för verksamhet med 2014 och ungefär hälften av besöken rörde verksamhet. Myndigheterna har i inriktningen för hur servicesamverkan behöver utvecklas konstaterat att behovet av fysiska möten kommer att finnas kvar, men kommer det sannolikt att minska tack vare digitaliseringen som sker i samhället och utvecklingen av de e-tjänster som många efterfrågar eller använder . undersökningar visar att andelen medborgare och företagare som instämmer i påståendet att det är lätt att få information av är i nivå med resultatet 2013. bedömer att det positiva resultatet 2014 var påverkat av att påståendet detta år flyttades från början till slutet av telefonintervjuerna. I attitydundersökningen 2015 placerades påståendet likt 2013 och myndigheten bedömer därför nivån till oförändrad. Skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller andel medborgare som instämmer i påståendet att det är lätt att få information av är inte statistiskt säkerställd. konstaterade dock i en analys 2014 att det fanns viss skillnad mellan kvinnor och män i bemötandet till mäns fördel. Bl.a. identifierades att män fick mer extra information i samtal med Skatteupplysningen och vid besök på Servicekontoren. Skatteupplysningen (antal telefonsamtal och e-post) Andel medborgare som instämmer i att det är lätt att få information av (%) som instämmer i att det är lätt att få information av (%) Svenskt kvalitetsindex (indexvärde) Andel medborgare som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift (%) som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift (%) *Skillnaden mellan året och ett viktat jämförelsetal av data från de två föregående åren är statistiskt säkerställd. Källa: och Svenskt kvalitetsindex. Flera aktiviteter i handlingsplan för jämställdhetsintegrering med bäring på bemötandet har genomförts . Exempelvis sker utbildning i jämställt bemötande som en integrerad del i den digitala bemötandeutbildningen och även genom specifika föreläsningar och diskussioner i verksamheten. Vidare har riktlinjerna för information till företagare uppdaterats i syfte att utmana bilden av vem som driver företag. vill på detta sätt bidra till att vidga så att fler kan identifiera sig som potentiella företagare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Medborgarnas och företagens förtroende för påverkar viljan att göra rätt för sig och efterlevnaden av skattereglerna positivt. Det är därför viktigt att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. betyg i svenskt kvalitetsindex har minskat, men ligger fortsatt på en hög nivå. ökade dock de flesta andra myndigheterna i mätningen sina index. Ett värde över genomsnittet (index 63,9) visar att förtroendet för är högt. Även den undersökning avseende medborgare som genomförts visar att förtroendet för är fortsatt högt. En större andel medborgare uppgav att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift, men vad gäller företagen är det färre som instämmer i påståendet. Det bör dock noteras att svarsfrekvensen i undersökningen har sjunkit . har därför 2015 genomfört en parallell undersökning med annan mätmetod och med denna uppnått högre svarsfrekvens. Då det inte finns något resultat bakåt i tiden att jämföra med redovisar utfallet först . Resultatet avseende andelen som instämde i påståendet att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift vid användning av nya metoden var mer positivt bland företagen () medan medborgare instämde i lägre grad (). slutsats är att skillnaderna beror på tillfälligheter. Diagram 3.3 Totala utgifter fördelat på verksamhet – andel kvinnor (%) – andel män (%) Sjukfrånvaro (%) 1 Utöver detta disponerar anslaget 9:2 ap.2 Stöd till trossamfund under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget 1:11 ap.2 Trängselskatt i och anslaget 1:14 ap.3 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer samt intäkter av avgifter. Verksamheten finansieras i huvudsak via anslag om ca . Bidrag och avgifter uppgick till . av utgifterna utgörs av personalkostnader. Totala utgifternas fördelning per verksamhet framgår av diagram 3.3. Den totala sjukfrånvaron var 2014 högre än genomsnittlig sjukfrånvaro i de statliga myndigheterna. analys visade att den höga sjukfrånvaron var stressrelaterad och rörde vissa delar av verksamheten. har myndigheten därför inlett riktade insatser inom dessa verksamheter. Vidare har jämförande studier gjorts för att identifiera bakomliggande faktorer utifrån långsiktighet och hållbarhetsperspektiv. Detta arbete har fokuserat på organisation, arbetssätt, ledarskap och medarbetarskap. Trots insatserna ökade dock sjukfrånvaron ytterligare till . Ökningen jämfört med är densamma som ökningen för statlig sektor totalt, men har högre sjukfrånvaro än genomsnittet om , vilket även är den högsta sjukfrånvaron som myndigheten har noterat . ökar mest för kvinnor som fortsatt har högre sjukfrånvaro jämfört med män och även skillnaden mellan könen ökar. Det är framför allt kvinnors långtidssjukfrånvaro som ökar vilket också är en trend . Långtidssjukfrånvaron för kvinnor uppgick till och mäns till . har granskat årsredovisning och denna har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. I en särskild revisionsrapport avseende administration av inkomstgrundande ålderspension och uppbörd av ålderspensionsavgifter uppmärksammar myndighetens ledning på vissa iakttagelser. rekommenderar att bl.a. förbättra dokumentation och skriftliga rutinbeskrivningar på området. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att myndigheten i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringen delar bedömning att de åtgärder som vidtagits har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen efterfrågar dock mer precision i uttalanden om såväl skattefelets utveckling som skattefelets storlek. Det är positivt att har inlett arbete med systematiska slumpvisa kontroller, vilket kan antas ge bättre förutsättningar för att kunna följa skattefelets utveckling . Regeringen konstaterar att införandet av krav om elektronisk begäran om utbetalning av ROT- och RUT-avdrag har fallit väl ut. En ansökan via e-tjänst hanteras mer än fyra gånger så snabbt som en pappersansökan och lagkravet har tagits väl emot av företagen. Användningen av e-tjänster generellt har fortsatt att öka. Regeringen instämmer med i att en ökad användning av e-tjänster bidrar till förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med högst risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda kontroller leder till ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar att bedömer att felutrymmet, upplevd risk för upptäckt, motiva- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 tion och social tillit var ungefär oförändrade 2013–2015. Ett syfte med kontroll och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer och regeringen anser därför att det är bra att kontrollverksamheten har ökat . Att upprätthålla kontrollnivåerna är av vikt för den upplevda risken att bli upptäckt vid skattefusk. Vidare kan konstateras att i allt högre utsträckning använder informationsutbytesavtal och samarbetar nära med flera länder för att spåra tillgångar utomlands som enligt regelverket ska beskattas i . Regeringen välkomnar denna positiva utveckling då internationellt samarbete är viktigt i dagens globaliserade ekonomi. Regeringen anser att registerkvalitet i huvudsak är bra, men den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. har tillfört resurser till verksamhetsområdet men ännu har inte kontrollerna ökat i den omfattning som var planerat. Ökad automatisering kan möjliggöra omfördelning av resurser från ärendehantering till kontrollverksamhet. Volymerna och komplexiteten i ärendena ökar, vilket också förstärker behovet av att utveckla arbetssätt och samverkan. Regeringen ser ett ökat behov av samverkan mellan myndigheter för att skapa enklare och mer effektiva processer för nyanlända. Därför har regeringen gett myndigheterna i uppdrag att fortsätta samarbetet i en omfattning som möjliggör att fler nyanlända kan möta myndigheterna på detta sätt i etableringsprocessen (A2016/01467/EXPCH). Regeringen gör bedömningen att är en viktig samverkanspart i myndigheternas gemensamma satsning mot att bekämpa den organiserade brottsligheten. Vidare håller leveranser och underlag inom RIF-arbetet god kvalitet. Då trenden i den brottsbekämpande verksamheten med allt mer komplexa ärenden fortsätter är det viktigt att de möjligheter som finns till samverkan med andra myndigheter tillvaratas och vidareutvecklas. Undersökningar visar att fortsatt har ett högt förtroende. Regeringen konstaterar att negativ publicitet kan ha skadat förtroendet, vilket aktualiserar vikten av att fortsatt bedriva ett långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheten. Regeringen ser positivt på de insatser som har gjorts för att hindra att sjukfrånvaron ökar men 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 anser att det krävs ytterligare ansträngningar och analyser av varför sjukfrånvaron bland kvinnor ökar. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Vid sidan om detta ska den även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Regeringen anser att ett fungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för den svenska modellen. En alltmer globaliserad ekonomi gör att det finns ett stort behov av att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiska informationsutbyten. Skatteflykt och skatteundandragande innebär stora kostnader för och andra länder och det drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Skattefusk och skatteundandragande skadar såväl en fri och rättvis konkurrens som att det kan vidga klyftor och öka ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper i samhället. Att motverka skattefusk och aggressiv skatteplanering är en hög politisk prioritering. I syfte att intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden föreslår regeringen att medel tillförs och –2020. Det är viktigt att samverkan mellan de båda myndigheterna är god och fortsätter att utvecklas. Vad gäller att motverka skatteflykt och skattefusk utvecklar löpande arbetssätt och samverkan, bl.a. genom att ta del av andra länders erfarenheter. Regeringen följer dessa insatser noga och har för avsikt att ge i uppdrag att lämna en rapport till regeringen med goda exempel på åtgärder mot skatteflykt och skattefusk i andra länder samt föreslå andra relevanta åtgärder för att minska skatteflykt och skattefusk i . Regeringen presenterade ett 10-punktsprogram mot skatteflykt som är styrande för det fortsatta arbetet mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Som ett led i detta arbete har regeringen i budgetpropositionen tillfört en successiv förstärkning av resurser för att myndigheten ska kunna utöka den internationella kontrollen av skattefusk och skatteupplägg. kommer med automatiskt informationsutbyte att få tillgång till stora mängder information från andra länders skatteadministrationer. ska dels förstärka ärendehandläggningen, dels utveckla it-system för informationsutbyte för att kunna använda den information som erhålls på ett effektivt sätt. Vidare ska enligt regeringsuppdrag uppmuntra att skattepolicyfrågor diskuteras i företagens ledning (Fi2016/02469/S3). I 10-punktsprogrammet mot skatteflykt lyfter regeringen även fram att utvecklingsländerna drabbas hårt av det internationella skatteundandragandet. Det efterfrågestyrda arbete med kapacitetsuppbyggnad som bedriver i utvecklingsländer är därför av central betydelse för att möjliggöra för dessa länder att upptäcka och motverka skatteflykt samt att få in de skatter som ska betalas i enlighet med deras skattelagstiftning. Regeringen lyfter även fram vikten av kapacitetsuppbyggnad i skrivelsen Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2015/16:182). Högt förtroende för skattesystemet En vägledande princip för skattepolitiken är att medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet och skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). ska därför fortsätta att prioritera insatser för att säkerställa enhetlighet och rättssäkerhet i skattesystemet. Det handlar bl.a. om rimliga handläggningstider, enhetlig rättstillämpning och rätt kontrollnivåer. Ett högt förtroende för skattesystemet kräver åtgärder för att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. För att öka de allmänpreventiva effekterna anser regeringen att ska prioritera sådana områden där risken för allvarliga fel är hög och där fusk är särskilt förtroendeskadligt. Kontroller ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. Kontrollen ska ske tidigt för att öka den preventiva effekten på individnivå och ska följas upp genom återkommande kontroller i syfte att minska upprepat fel och fusk. Det är viktigt att arbetet med urvals- och riskanalyser liksom uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. En minskning av skattefelet kan bredda skattebaserna. Regeringen vill därför att kontinuerligt och med högre precision ska följa såväl skattefelets utveckling som skattefelets storlek . Regeringen kommer att fortsätta följa insatser för att kunna mäta skattefelets storlek. Motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet och organiserad brottlighet är en viktig samarbetspart i det arbete som regeringen har initierat för att myndigheterna ska arbeta gemensamt mot att samhällssystemen utnyttjas på ett icke avsett sätt. Samverkan mellan myndigheter är centralt eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. ska t.ex. bidra i regeringens delegation mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (dir. 2016:60). ska även fortsatt bidra och utveckla samverkan inom ramen för arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet.