prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Det dock i särklass största framtida projektet för institutet är JUICE (Icy Moons Explorer) där IRF 2013 blev utvald att med två experiment ingå i den vetenskapliga nyttolasten. Arbetet med att ta fram underlag och färdigställa instrumenten har upptagit mycket tid för personalen på institutet. IRF:s forskare har varit fortsatt aktiva och framgångsrika i publicering av vetenskapliga resultat i internationellt expert- granskade tidskrifter. Samarbetet med universi- tet och högskolor är fortsatt gott, vilket är betydelsefullt för IRF:s arbete. Europeiska spallationskällan (ESS) European Spallation Source (ESS) byggs i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . ESS kommer att bli världens mest kraftfulla neutronkälla. Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funk- tion kan studeras hos många olika typer av material. Forskningen vid ESS kommer att ske inom framför allt fysik, kemi och livs-, material- och ingenjörsvetenskap, med tillämpningar inom t.ex. energi och klimatsmart teknologi, medicin och läkemedelsutveckling. Anläggningen har 2012 projekterats att kosta för perioden –2025. andel är av den totala kost- naden, motsvarande ca priser. Förhandlingarna med flertalet av de länder som avser att delta i konstruktionen och driften av ESS avslutades . överfördes all verksamhet i till ett konsortium for europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. ERIC-konsor- tium. Ett ERIC-konsortium är en associations- form som är särskild anpassad för forsk- ningsinfrastrukturer, vars huvuduppgift ska vara att inrätta och driva en forskningsinfrastruktur på icke-ekonomiska grunder. Konsortiet har tolv medlemsländer och tre obser- vatörsländer. Fler länder förväntas ansluta sig som medlemmar. Konstruktionen av ESS påbörjades och anläggningen beräknas stå helt färdig 2025. är en anläggning i för att studera struktur hos material och molekyler. Det görs genom användning av intensivt röntgenljus, vars korta våglängd gör det möjligt att se bl.a. extremt små detaljer. Det första spadtaget togs 2010 och anläggnin- gen invigdes . Den unika prestandan hos öppnar upp för världs- ledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöforskning. Den magnetteknik som används för att skapa röntgenstrålningen vid utvecklades i och har numera blivit en ny standard för motsvarande anläggnin- gar runt om i världen. Till anläggningen kan upp till 30 s.k. strålrör etappvis anslutas för olika slags mätningar. Tolv svenska universitet, och ett estniskt-finskt konsortium är klara som finansiärer av investerin- gar i nya strålrör. är beteckningen för den organisation inom som omfattas av förordningen (1994:946) om den na- forskningsanläggningen i elektronacce- leratorlaboratoriet () i . Den tidigare röntgenljusanläggningen med tre lagringsringar (, II och III) besöktes av över 1 000 forskare, varav mer än hälften kom från utlandet, men är nu inte längre i drift. Forskarna utförde experiment inom flera vetenskapsområden. Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) har pre- senterat färdplaner för forskningsinfrastrukturer. Den första publicerades , följt av upp- dateringar 2008 och 2010. pre- senterades en ny, där tydligare prioriteringar gjorts. I den finns 21 projekt, nio från färdplanen , sex plus ett omarbetat samt fem nya projekt. ESFRI prioriterade tre projekt som alla kan bidra till världsledande forskning, ett av dessa projekt var den europeiska spalla- tionskällan ESS. Vidare identifierades ytterligare nio projekt som rekommenderades att få stöd, av vilka det fanns ett (EISCAT_3D) med särskild relevans för . Särskilda medel avsattes av EU för stöd till de första faserna i dessa projekt . Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) SciLifeLab är ett nationellt centrum för stor- skalig molekylär biovetenskaplig forskning. Det unika med SciLifeLab är att det är både en forsk- ningsinfrastruktur och ett forskningscentrum. Verksamheten i SciLifeLab regleras i förordnin- gen (2013:118) om Nationellt centrum för livs- vetenskaplig forskning. De fyra värduniversite- ten (Kungl. Tekniska högskolan, , och ) får stöd genom de strategiska forsk- ningsområdena för att bygga upp och bedriva forskning på SciLifeLab. Vid SciLifeLab finns över 150 verksamma forskningsgrupper. Den vetenskapliga produk- tionen har ökat ytterligare till 605 vetenskapliga publikationer. Åtta unga forskningsledare rekryterades inom ramen för programmet SciLifeLab Fellows, vilket finansieras i samarbete med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sammanlagt 441 personer har jobbat på platt- formarna (lika många kvinnor som män). Av de 3 077 projekt som utfördes vid platt- formarna 2015 var serviceprojekt (dvs. ej samarbeten med forskare i SciLifeLab) varav var uppdrag från forskare utan- för de fyra värduniversiteten, vilket är en ökning . Utvidgningen av SciLifeLab pågår genom att forskningsplatt- formar i hela landet knyts till SciLifeLab som satelliter. Inom verksamheten Läkemedelsutveckling har 63 projekt utvärderats och sammanlagt drivs 10 stora och 20 mindre ut- vecklingsprojekt. SciLifeLabs plattformar har 49 olika samarbe- ten med sjukvården och utöver det med myndig- heter som , Statens vete- rinärmedicinska anstalt och . Plattformen för klinisk diagnostik samarbetar inom nationella nätverk för olika sjukdomsom- råden. Genomikplattformen på SciLifeLab är involverade i att diagnostisera cancerpatienter, s.k. precitionsmedicin, för att ta beslut om per- sonligt anpassad behandling. Samarbeten med näringslivet sker bl.a. genom pilotprojektet där företag med finansiering från samarbetar med forskare från SciLifeLab. Totalt 60 samarbets- projekt är genomförda med företag inom läkemedelsindustrin, medicinteknik, bioteknik, diagnostik, forskningsmetodik och instru- mentutveckling. Bland de större företagen återfinns AstraZeneca, , och Boeringer-Ingelheim, och bland de mindre , KaroBio och SOBI. Skolor, både lärare och elever på olika nivåer, och allmänheten bjuds in till verksamhet och SciLifeLab samarbetar även med Tom-Tits för att nå barn. Sunet () är en forskningsinfrastruktur som tillhandahåller nätverk för digital kommunikation och tjänster för att stödja forskning och högre utbildning. Sunet förser anslutna universitet, högskolor och vissa kulturinstitutioner med internetför- bindelser nationellt och internationellt samt tillhörande tjänster. Sunet har funnits och ligger organisa- toriskt placerad vid . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sunet utvärderades av en internationell expertpanel. Mot bakgrund av panelens rekommendationer har Sunet tagit fram en ny strategi och vision för verksamheten avseende perioden –2019. Parallellt har gjort en översyn av Sunets organisationsform med målsättningen att skapa de bästa förutsättningarna för Sunet att bedriva sin verksamhet. Sunet är nu en egen enhet inom avdelningen för forskningens infrastruktur på . Vissa register för forskning Lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa trädde i kraft . Lagen ger ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes uttryckliga samtycke behandla personuppgifter i syfte att skapa underlag för olika forskningsprojekt om vad arv och miljö betyder för uppkomst och utveckling av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa i övrigt. Bestämmelserna i lagen innebär ett skydd för enskildas personliga integritet i den verksamheten. Lagen var tidsbegränsad och gällde ursprungligen till och med . I avvaktan på beredning av förslagen i betänkande (SOU 2014:45) förlängdes lagens giltighetstid t.o.m. . På så sätt ges de universitet som behandlar personuppgifter med stöd av lagen möjlighet att fullfölja pågående och planerade forskningsprojekt tills dess att en ny lagstiftning kan ersätta den tillfälliga lagen. uppgift är att främja förutsättningarna för och samordna svensk polarforskning och utveckling i polarom- rådena. Medelsförstärkningen från och Formas till för samarbete med avseende forsknings- samarbeten i har slagit väl ut. undertecknades ett bilateralt avtal med och genomfördes den första gemensamma expeditionen (Petermann) till på nordvästra med isbrytaren . Ytterligare en expedition tillsammans med () är planerad till 2018. har det bilaterala samarbetet med fördjupats. har ansökt om och blivit accepterat som partner i Sustainable Arctic and (SAMCoT), ett akademiskt vid teknisk-natur- vitenskapelige universitet (NTNU). Forskning vid SAMCoT utförs i samarbete med industrin, något som bidrar till att stärka sekretariatets förmåga att arbeta med innovationsinriktad forskning. Deltagandet i SAMCoT innebär även bättre förutsättningar för Polarforsknings- sekretariatet att etablera samarbete mellan svensk och norsk forskning. Vidare har samarbe- tet med manifesterats i en gemensam expedition med NTNU med isbrytarna och , (OATRC 2015). Samarbetet med har också varit viktigt i samband med en svenskledd glaciologisk expedi- tion till , , . Sekretariatet har även under- tecknat ett forskningsavtal med om en polarexpedition med till . Vidare har utfört flertalet forskningsexpeditioner, både till och till . En tydlig trend är att ett allt större fokus har riktas på forskningsexpeditioner till bl.a. på grund av att sekretariatets största infrastrukturplatt- form (isbrytaren ) inte kan utföra expedi- tioner till . Utvecklingsarbetet och moderniseringen av forskningsstationen har fortsatt, vilket har medfört ett utökat internationellt intresse som har resulterat i att av de besökande forskarna kommer från internatio- nella lärosäten. är och arkiv och svarar för insamling av och tillgång till fysiska och digitala publikationer. En av myndighetens uppgifter är att vara en resurs för forskning, främst som humanistiskt och samhällvetenskapligt forskningsbibliotek. Vidare ska Kungl. främja den svenska forskningens kvalitet genom att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruktur. Den allra största utmaningen för Kungl. är en övergång och anpassning till det så kallade hybridbiblioteket, som ansvarar för både fysiska och digitala publikationer och där inflödet av digitalt material tilltar kraftigt utan att inflödet av fysiskt material avtar. Detta får till följd att behovet av digital lagring kraftigt har ökat, liksom behovet av att det digitala materialet tillgängliggörs för användarna, i kombination med fortsatt hantering av det fysiska materialet. har ett uppdrag att tillsammans med och med universitet och högskolor, genom , vidareut- veckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser. Datakvali- teten i SwePub har dock bitvis varit låg, beroende på brister i de data som levereras från universitet och högskolor, vilket inneburit att det ännu inte varit möjligt att göra heltäckande bibliometriska analyser. De bibliometriska analyser som ett utvecklat SwePub kan ligga till grund för skulle bland annat kunna fungera som underlag för att fördela statliga forskningsmedel. Uppdraget ställer höga krav på ändamålsenlig insamling och bearbetning av från universiteten och högskolorna redan kvalitetssäkrad data och att samarbetet med universitet och högskolor, liksom med , fungerar väl. Arbetet med detta har framskridit . också, i enlighet med ett uppdrag, inlett ett arbete med att ta fram förslag till en nationell biblioteks- strategi för att främja samverkan och kvalitetsut- veckling inom det allmänna biblioteksväsendet. Se även utg.omr. 17, avsnitt 5 Litteraturen, läsan- det och språket. har lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material trätt i kraft i alla delar, vilket ställer nya krav på Kungl. och har präglat arbete. har för Kungl. präglats av att slutföra och följa upp ett omfattande orga- nisations- och förändringsarbete som har ge- nomförts med målsättningen att inom givna ekonomiska ramar skapa en stark och effektiv organisation. Förbättrad tillgång till forskningsresultat, såsom vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata, är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Mot denna bakgrund fick 2013 i uppdrag att föreslå nationella riktlinjer för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 öppen tillgång (open access). ska enligt uppdraget samråda och samarbeta med Kungl. samt andra relevanta aktörer (U2013/7800/F). har fått i uppdrag att samarbeta med i ovan nämnda uppdrag. har raporterat uppdraget till () genom rapporten riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information (U2015/00206/F). Expertgruppen för oredlighet i forskning som inrättades 2010 vid Centrala etikprövnings- nämnden har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärlig forskning samt utveck- lingsarbete. lämnade oredlighets- gruppen yttranden i ett ärende. Expertgruppen har lämnat yttrande i totalt nio ärenden. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behand- ling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker av sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisa- tionen för etikprövning av forskning är de regio- nala etikprövningsnämndernas genomsnittliga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla regionala nämnder väl inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. avgjordes totalt 5 618 ärenden i de regionala nämnderna, vilket är en ökning med 59 ärenden jämfört med året innan. Totalt avgjordes 34 ärenden i Centrala etikprövnings- nämnden, vilket är en minskning med tre ärenden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är viktigt för att bidra till att lösa globala samhällsutmaningar och bidra till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Nyttiggörande omfattar många politikområden och nedan redogörs för delar av det nyttiggörande som sker vid universitet och högskolor. Högskolornas och universitetens roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är ett integrerat åtagande som kopplar både till utbildning och till forskning. En del av denna uppgift utförs i större eller mindre omfattning av innovationskontoren som finns vid samtliga universitet. Fyra av dessa innovationskontor fick också i uppdrag att stödja vissa utpekade högskolor. Innovationskontoren följs upp via ett antal flödestal samt verksamhetsrapportering i lärosätenas årsredovisningar. De flödestal som har rapporterats in är (U2014/5731/UH,U2015/1103,1229,1347/UH och U2015/2675/UH): –antal idéer som har influtit för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter samt hur en idé definieras och avgränsas, –antal idéer som går vidare till s.k. verifiering från forskare respektive student, samt hur verifiering definieras och avgränsas, och –antal idéer som har gått vidare till inkubatorer. Totalt har över 2 750 idéer från forskare och studenter omhändertagits av innovationskontoren. Detta inkluderar även till viss del idéer från högskolorna som stöds. Definitionen av en idé börjar bli allt tydligare där många innovationskontor definierar en idé som en idé där ett första möte har genomförts. Därmed har idén beskrivits på ett mer omfattande sätt. För en transparent fördelning av medel till innovationskontoren beslutade regeringen förordningen (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovationskontor vid universitet och högskolor. Denna förordning trädde i kraft och reglerar fördelningen av medel till innovationskontoren baserat på fyra parametrar. inkluderar ett basbelopp, ett belopp baserat på volym, ett belopp baserat på stöd till andra högskolor och ett belopp som baseras på prestation. För prestationsbedömningen av innovationskontoren genomfördes en utvärdering av Verket för innovationssystem ()(N2014/4460/FIN). gjorde i denna prestationsbedömning bedömningen att innovationskontoren visar på en allmänt hög nivå på verksamheten, vilket innebär att även de innovationskontor med lägsta betyg håller en bra nivå. En bedömning efter en betygskala på 1–5 gjordes, där två innovationskontor fick det högsta betyget (5) medan två kontor fick det lägsta betyget (1). fick i uppdrag att, i samråd med , Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd och Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation av universi- tetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). Upp- draget kommer att fortsätta . utlystes den andra piloten där universitet och högskolor kan delta. Universitet och högskolor förvaltar statligt ägda holdingbolag. Dessa holdingbolag är en del av det innovationsstödjande systemet och har ofta en nära koppling till innovationskontoren. Vid holdingbolagen har idébanker etablerats som ska underlätta övertagande av idéer där idébäraren inte själv är aktiv. I och med införandet av idébankerna beslutades att de holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor ska komma in med en återrapporte- ring till staten och återrapportera ett antal indikatorer (U2011/6745/UH). Indikatorerna som inrapporterades var det totala antalet unika idéer som holdingbolaget och dess dotter- företag tar emot, antal idéer som skyddas i form av patent, mönsterskydd och varumärke, antal idéer som holdingbolaget äger helt eller delvis, antal idéer som har sålts vidare till bolag och antal nya bolag som startas med idén som grund. Idébankerna fortsätter utvecklas i olika riktningar vid holdingbolagen. Vissa holdingbolag satsar renodlat på licensavyttringar medan andra använder medlen för att följa med en idé i utvecklingen. Fördjupad kommersiell verifiering (förinku- bation) inom life science etablerades också på ett antal innovationskontor, då dessa fick medel särskilt för detta ändamål. Dessa innovationskontor har precis påbörjat detta arbete och en utvärdering av arbetet kommer att genomföras . Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation. Ett nytt sjuårigt ramprogram med namnet Horisont startade . Det tidigare sjunde ramprogrammet (FP7) pågick –2013. Ramprogrammet Horisont 2020 har avsatt en budget på att fördela till de allra främsta forsknings- och innovationsprojekten. Verket för innovationssystem () publicerar rapporter om det svenska deltagandet i ramprogrammet. kom den senaste rapporten som redogör för utfallet i Horisont av undertecknade och inrapporterade kontrakt och (med utlysningar ). Medan FP7 var tematiskt strukturerat så är Horisont 2020 uppdelat i tre delar med en utmaningsdriven del gentemot identifierade samhälleliga utmaningar som exempelvis energi, miljö, hälsa samt inkluderande och säkra samhällen. Programmet inkluderar också en del om industriellt ledarskap med mer marknadsnära innovationsprojekt, vilket bland annat innebär att många nya aktörer ansöker om projektmedel jämfört med tidigare. Det finns också en del för grundforskning. Skillnaderna i struktur och anslag betyder att direkta jämförelser mellan Horisont 2020 och tidigare ramprogram är svåra att göra, men ett antal övergripande trender kan avläsas. ligger kvar bland de tio mest framgångsrika länderna i ramprogrammet, och svenska organisationer beviljades vilket motsvarar av fördelade medel i de första utlysningarna. Detta gav en åttonde plats bland deltagande länder, vilket är samma placering som i slutet av FP7. Över 300 svenska organisationer deltog och av dessa var drygt en tredjedel sådana som inte varit med i tidigare ramprogram. En analys av grundforskningsdelen visar att andel av beviljade medel från det minskade i slutet av förra ramprogramsperioden och den utvecklin- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gen har fortsatt i Horisont där svenska forskare fått . har lyckats bra i andra delar som Framtida och ny teknik , liksom i instrumentet för forskningsinfrastrukturprojekt till svenska organisationer. I delen för industriellt ledarskap är deltagande starkt i flera enskilda delar. Inom samhälleliga utmaningar ligger det svenska deltagandet på en hög nivå i utmaningsområdena Klimat (4,), Hälsa (4,) och Energi (4,). Över hälften av totala beviljade medel tillföll universitet, med i spetsen följt av , Kungl. Tekniska högskolan, och . I näringslivet var det som lyckades få mest medel följt av AstraZeneca och ABB. I småföretagarinstrumentet erhöll svenska företag . Bland forskningsorganisa- tioner var bland annat European Spallation Soucre (ESS), Provnings- och () och Totalförsvarets forsk- ningsinstitut (FOI) framgångsrika. Offentliga organisationer och myndigheter som kommun, () och Energi- myndigheten är också deltagare. Det svenska deltagandet i de europeiska partnerskaps- programmen är fortsatt starkt. En svensk EU-samordningsfunktion med uppdrag att förstärka det strategiska arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet och särskilt partnerskapsprogrammen etablerades under slutet av sjunde ramprogrammet. har EU-samordningsfunktionens arbete resulterat i ett antal bedömningar om svenskt deltagande och finansiering i de europeiska partnerskapsprogrammen. I den nationella samordningsfunktionen ingår Energimyndig- heten, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Rymdstyrelsen, och . Sekretariatet för samordningen finns på . Horisont 2020 implementeras genom fleråriga arbetsprogram som behandlas i kommittéer där medlemsstaterna finns representerade. Organisa- tionen för det svenska kommittéarbetet baseras på ett regeringsbeslut och det är representanter för och myndigheter som ingår i programkommittéerna som leds av EU- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Arbetsprogrammen för perioden –2017 beslutades . beslutade att Europeiska forskningsområdet (ERA) skulle vara förverkligat 2014. I s.k. framstegsrapporter redogör kommissionen för hur de uppfattar läget i medlemsstaterna. En ny rapport ska publiceras . Kommissionens slutsats i den senaste rapporten är att mycket har uppnåtts för att förverkliga ERA, men att det europeiska forsknings- och innovationslands- kapet är fragmenterat och att ERA därför inte är helt förverkligat. Vid Konkurrens- kraftsrådet antogs rådsslutsatser kopplade till en färdplan för utvecklingen av ERA och den tillhörande rådgivande strukturen. Varje medlemsstat ska ta fram en nationell färdplan för att specificera vilka åtgärder som har vidtagits eller planeras att vidtas på nationell nivå. Arbetet med den svenska färdplanen är påbörjat och kommer att färdigställas . överlämnar EU:s medlemsstater nationella reformprogram till EU-kommissio- nen. Programmen redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. På forskningsområdet har EU målsättningen att medlemsstaternas samlade utgifter för forskning och utveckling ska uppgå till av BNP 2020. Det svenska målet är att de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveck- ling ska uppgå till av BNP. I den senaste statistiken låg den på . Nivån är dock fortfarande hög i en internationell jämförelse. Forskning och innovation både främjas och stimuleras av samarbete över nationsgränserna. Detta är något som i de flesta fall sker direkt mellan forskare på bilateral eller multialateral basis. Vanligtvis finansieras samarbetena genom universitetens och högskolornas egna insatser eller med bidrag från eller andra forsknings- och innovationsfinansierande myn- digheter. sker detta inom ramen för bilaterala avtal mellan och tredje land. har samverkansaktiviteter genom- förts med , och . Samarbetena fortlöper väl.