prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. De statliga anslagen för FoU beräknas av () uppgå till 2016. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forsk- ningsstiftelser som bildades med löntagarfonds- medlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och lands- tings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga in- vesteringar i FoU uppgå till 2016, vilket motsvarar en andel av BNP på . Det är en minskning jämfört med . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. SCB uppskattar att före- i FoU uppgick till 2013, vilket är senast Företagens investeringar i FoU motsvarade 2013 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på 2013 avsattes därmed av BNP på FoU 2013. Svensk forskning i internationell jämförelse , och är de tre länder i världen som producerar flest artiklar per capita. Svenska forskare publicerade ca 15 000 artiklar (fraktionerat) 2015, dvs. där en artikel med t.ex. två författare räknas som en halv för vardera författare. Forskare i publicerade ca 10 200 och forskare i ca 15 200 med samma mått. fler artiklar än från trots att det är ett mindre land. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat medan den från har ökat och , se diagram 8.1. Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder 1999–2015 Källa: Web of Science 2016. Den största ökningen av vetenskaplig produk- tion har skett i . har tiofaldigat sin publicering av vetenskapliga artiklar och har fyrfaldigat sin produktion . Från publicera- des något färre artiklar än från , medan det 2015 publiceras mer än så många artiklar från jämfört med . är , efter , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar, följt av , och . Den största producenten är med cirka 300 000 fraktionerade artiklar , se diagram 8.2. Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder 1999–2015 Källa: Web of Science 2016. Ett mått på kvalitet är antalet citeringar av vetenskapliga artiklar. återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklar citeras mest. Skillnaden mellan de tio länder som citeras högst är små. Dock finns det skillnader inom denna grupp som visar på att jämförbara länder ändå skiljer sig åt något avseende citeringsgrad. som citeras på ca 50–över världsgenomsnittet ligger här högre än och , i nivå med och , men lägre än , , och , se diagrammen 8.3 och 8.4. citeringsgrad ökade , men har därefter fallit något. Artiklar från , , och citeras nu i högre grad än de från . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för och jämförbara länder 1997–2015 Diagram 8.4 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för , , , och vissa större europeiska länder 1997–2015 När enskilda forskningsområden för jämförs med världsgenomsnittet ligger medicin och teknik högst, följt av agronomi och naturvetenskap med en citeringsgrad på 40–över världsgenomsnittet. Även sam- hällsvetenskap ökar mot denna nivå, se diagram 8.5. Inom humaniora har publiceringen ökat, vilket har resulterat i ett ökat antal citeringar, dock med en stor variation beroende på ett jämförelsevis lågt antal artiklar. Slutsatser är därför svåra att dra avseende citeringsgraden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.5 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i – Fördelning av statliga medel till forskning Enligt () beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2016, vilket är en ökning med prisnivå jämfört med . FoU-medlen i statens budget beräknas därmed av SCB anvisades inom utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. Dessutom för- delades av anslaget till för forskning och forskarutbildning. Sammantaget uppgår anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå till 2016. De fyra myndigheterna med särskilda upp- gifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela , se tabell 8.1. Avsättningarna till FoU inom utg.omr. Försvar och samhällets krisberedskap beräknas uppgå till 2016. 7 Internationellt bistånd finansieras FoU med och Energi finansieras FoU med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Tabell 8.1 Medel från statsbudgeten 2016 efter mottagare Ett urval av de statliga medel om som används för FoU 2016 av övriga myndigheter och hur de fördelas framgår av tabell 8.2. Tabell 8.2 Några av de största avsättningarna 2016 för FoU från statliga myndigheter utöver universitet och högskolor, forskningsråden och samt försvaret, med data inom parentes 2016 (2015) (1 798) Kultur, medier, 39 (38) 24 (16) Insatser för den ideella 19 (19) 19 (22) 76 (76) 29 (29) Åtgärder för havs- och 21 (30) 12 (12) 359 (313) 181 (150) 26 (26) 589 (583) (1 588) De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 8.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag för FoU samt en prognos för fördelningen . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2014–2016 2016 (Prognos) har själva rapporterat in 2015. () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forsk- ning av strategisk betydelse för den svenska kon- kurrenskraften. och kompetens-ut- veckling () ger bidrag till universi- tet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontak- ter med näringslivet, främst i omgivande regio- ner till universitet och högskolor. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskarutbildning inom vårdområdet samt med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Styrelsen har beslutat om en avveckling av stiftelsen och de sista bidragen fördelades . av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipen- dier för svenska forskares vistelse vid utländska universitet och för utländska forskares vistelse i . vid Lunds universi- tet (IIIEE) finansierar verksamhet vid inom industriell miljöekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . Stiftelsen för- delade 2015 till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Av dessa medel fördelades totalt från den kulturvetenskapliga donationen som bilda- des med medel från de statliga löntagarfonderna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andra stiftelser och organisationer Utöver de forskningsstiftelser som har bildats av staten finns det andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. som lämnade ett av de största bidragen var . Sammantaget för- delade Wallenbergsstiftelserna 2,4 miljarder kro- nor för olika forskningsprojekt och vetenskaplig utrustning . Cancerfonden avsätter för forskning 2016. Översyn av etikprövning av forskning En utredare har på uppdrag biträtt i forsknings- frågor med särskild uppgift att se över och föreslå hur etikprövning av forskning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare han- tering. Departementspromemorian Etisk gransk- ning av klinisk läkemedelsprövning (Ds 2016:12) har remitterats. överlämnades betänkan- det En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75) till regeringen. Utredarens uppdrag var att föreslå en sammanhållen nationell rymdstra- tegi för svensk rymdverksamhet (dir. 2014:57). Syftet var att inom befintlig ekonomisk ram utveckla möjligheterna till att använda rymd- verksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Betänkandet har re- missbehandlats och bereds inom . Reglering av personuppgiftsbehandling för forskningsändamål med anledning av EU:s dataskyddsförordning och rådet fattade beslut om en ny allmän dataskyddsförord- ning (EU 2016/679). Genom förordningen upp- hävs EU:s nu gällande dataskyddsdirektiv, vilket bl.a. innebär att den svenska personuppgiftslagen måste upphävas. Dataskyddsförordningen förutsätter att vissa kompletterande nationella bestämmelser ska finnas på plats när EU-förordningen ska börja tillämpas. Förutom att anpassa och komplettera de generella författningsbestämmelser som data- skyddsförordningen ger anledning till finns det också ett visst utrymme att införa särregleringar för specifika områden. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att föreslå en reglering av behandling av personuppgifter för forsk- ningsändamål som är förenlig med EU:s data- skyddsförordning (dir. 2016:65). Utredaren ska också behandla vissa av förslagen i betänkandet Unik kunskap genom registerforskning (SOU 2014:45). Delar av uppdraget ska redovisas och uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Organisationen för utredningar om oredlighet i forskning har upp- dragit åt en särskild utredare att undersöka be- hovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av oredlighet i forskning och lämna förslag som säkerställer en tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet (dir. 2015:99). Uppdraget ska redovisas . Översyn av regelverken för forskningsetik och gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård fick en särskild utredare i upp- drag att se över lagen (2003:460) om etikpröv- ning av forskning som avser människor (etik- prövningslagen) och regleringen för verksamhet i gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård samt en bestämmelse om vissa etiska bedömningar (dir. 2016:45). Upp- draget ska redovisas . främsta uppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsom- råden. Merparten av rådets forskningsstöd söks i konkurrens och fördelas efter granskning av sakkunniga till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Administra- tionen av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. Av de totalt nästan som lämnade i bidrag var forskningsstöd och nästan var stöd för forskningens verktyg och infrastrukturer. En bibliometrisk analys som har genomfört visar att har en bred forskningsprofil, med viss tonvikt på klinisk medicin, samhällsvetenskap, biomedicin och bio- logi, men också på humaniora. Svensk forskning har särskilt starkt genomslag inom agronomi, biologi och kemi. Humanioras genomslag har stärkts något . Tre fjärdedelar av forsknings- ansökningar gäller projektstöd. Totalt behandla- des 4 899 projektansökningar 2015. Majoriteten av ansökningarna avsåg projektbidrag utan speci- ficerad inriktning. Inom flera områden var be- viljandegraden något högre 2015 jämfört med föregående år. stöd till forskningsmiljöer, forskningssamverkan och forskarskolor inne- fattar en rad olika bidragsformer och utgjorde totalt av myndighetens utbeta- lade stöd. Bidrag till internationell rekrytering ska göra det möjligt för svenska lärosäten att rekrytera framstående forskare. I och med de beslut som togs 2015 har totalt 19 ansökningar beviljats. Programmet är nu stängt för nya ansökningar. För att bidra till högre kvalitet på svensk forskningsutbildning ger stöd till forskarskolor. Dessa kan drivas på ett enskilt lärosäte eller av flera lärosäten i samverkan, nationellt eller internationellt. finansierar 21 forskarskolor. Förnyelse inom forskningen sker enligt framför allt genom att förslag på forskningsprojekt initieras inom forskar- samhället. huvudsakliga forsk- ningsfinansieringsform, projektbidrag, sker ge- nom denna princip. Förnyelse kan också omfatta förutsättningar för unga forskare. Det kan gälla såväl god och förutsägbar karriärväg, som god forsknings- finansiering och ökad möjlighet till att söka sig till starka forskningsmiljöer. Utlysningsformen rådsprofessorprogrammet ger etablerade forska- re möjlighet till mer långsiktig finansiering och därigenom större möjlighet till mer risktagande i forskningen. Forskares rörlighet är också en viktig faktor i forskningens förnyelse. Genom finansiering av stödformen internationell 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 postdok, där de forskare som får bidraget anställs vid ett svenskt lärosäte och tillbringar minst två tredjedelar av sin anställningstid vid ett utländskt universitet, bidrar till rörligheten. driver genom stöd från EU, programmet International Career (INCA), som stödjer såväl rörlighet, som karriär- och ledarskapsutveckling för forskare i början av sin karriär. har beslutat att minst en tredjedel av beslutade medel inom varje ämnesområde ska fördelas till unga forskare. utlyste ett särskilt bidrag till framstående yngre forskare inom naturveten- skap och teknikvetenskap och medicin och hälsa, med avsikt att ge de allra främsta forskarna en mer långsiktig finansiering av anställningar och forskningsmedel, två till efter avlagd doktorsexamen. Inom humaniora och samhälls- vetenskap anses denna riktade satsning inte behövas då unga forskare står sig väl i konkur- rensen om forskningsmedel. För unga forskare som är kliniskt verksamma finns möjlighet att söka medel för att täcka lön för att kunna forska på halvtid. Av de 199 yngre forskare som bevilja- des medel från var 82 vid samma lärosäte som när de disputerade. Av dessa hade 46 varit vid ett annat lärosäte och åter- kommit till det lärosäte där de disputerade. Beviljandegraden är något högre för dem som har bytt lärosäte eller varit mobila än för dem som har varit kvar på sitt lärosäte sedan disputa- tion. Beviljandegraden var något högre för kvinnor än för män i alla tre kategorierna. Trots att beviljandegraden är ungefär densamma för kvinnor och män, kvarstår det faktum att det inte är jämnt fördelat hur många kvinnor och män som söker medel inom olika forskningsom- råden. Forskningens verktyg och infrastruktur stöd till forskningens verktyg och infrastrukturer uppgick till nästan , vilket är lägre än . har inlett arbetet med att införa en ny modell för prioritering, finansiering, organisation och styrning av forskningsinfrastruktur av nationellt intresse. Den nya modellen bygger på en hög grad av medfinansiering från lärosätena, vilket förväntas leda till att de åtaganden som görs är långsiktiga. Utlysningar av infrastrukturstöd kommer i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fortsättningen att ske , baserat på en färdplan där de mest prioriterade satsningarna anges. deltar genom i en rad internationella forskningsinfrastrukturer, bl.a. partikelfysiklaboratoriet och den euro- peiska organisationen för astronomi . har baserat sitt jämställdhetsarbete på den av styrelsen beslutade jämställdhetsstrategin. De operativa målen är att ska ha en jämn könsfördelning i sina berednings- grupper, verka för att andelen kvinnor och män bland dem som söker bidrag motsvarar andelen kvinnor och män bland de potentiellt sökande forskarna samt ha samma beviljandegrad och ge- nomsnittliga bidragstorlek för kvinnor och män. har också uppdrag om jämställdhetsintegrering (U2013/7800/F). Könsfördelningen i beredningsgrupperna har blivit jämnare över åren. var det i genomsnitt kvinnor i panelerna. Lägst andel kvinnor, , var det inom natur- och teknikvetenskap. När det gäller projektbidrag, som är Veten- skapsrådets dominerande stödform, har skillna- derna i beviljandegrad mellan män och kvinnor utjämnats . Beviljandegraden var marginellt högre för män inom de flesta områ- den . Beviljad genomsnittlig bidragsstorlek under det första bidragsåret var högre för kvinnor än för män inom naturvetenskap och teknik- och utbildningsvetenskap, medan det omvända gällde för medicin och hälsa och humaniora och sam- hällsvetenskap. utbildar granskare, personal, styrelse, ämnesråd och kommittéer i jämställd- het. Utbildningen baseras bland annat på resultatet av de jämställdhetsobservationer som återkommande har utförts i beredningsgrupper- na . Studierna syftar till att identifiera brister och förbättringspunkter i ansöknings- beredningsprocessen ur ett jämställdhets- perspektiv. Såväl gruppsammansättning och dynamik, som instruktioner och tillvägagångs- sätt har identifierats som faktorer, vilka kan påverka processen. Det kan t.ex. handla om att personer i gruppen får olika stort talutrymme och därigenom kan påverka bedömningen av ansökan. När informell information ges utrym- me i diskussionerna kan det också påverka rätts- säkerheten i processen. Uppföljning och utredning inom De strategiska forskningsområdena (SFO) är en satsning på ett antal strategiska områden där svensk forskning tillhör eller bedöms ha poten- tial att tillhöra den internationella forsknings- fronten. På uppdrag av regeringen har , , Formas och Energi- myndigheten genomfört en utvärdering av satsningen som pågått . Totalt om- fattade utvärderingen 43 forskningsmiljöer på elva lärosäten. Den internationella expertpanelen konstatera- de att satsningen på strategiska forskningsområ- den har varit ett utmärkt och nyskapande initiativ från regeringen och det förefaller ha ökat kvaliteten på forskningen i en majoritet av forskningsmiljöerna. Satsningens främsta styrka har varit långsiktighet, vilket har gjort det möjligt att kombinera risktagande och höga ambitioner i forskningsprojekt och i rekrytering av ny personal. Långsiktigheten har även varit avgörande för möjligheten att utveckla nya forskningsområden. Panelen pekade också på att stödformen hade ett antal tillkorta- kommanden, inte minst vad gällde de strategiska områdenas kopplingar till samhällets behov och utbildningarnas utveckling. Verksamheten inom en av SFO:erna, Nationellt centrum för livsvetenskaplig forsk- ning (SciLifeLab), utvärderades även genom en särskild utvärdering som belyste tre områden: organisatoriska och finansiella förutsättningar, tekniska plattformars vetenskapliga kvalitet och vetenskaplig produktion, samt samhällelig rele- vans. De två internationella panelernas över- gripande bedömning var att SciLifeLab har stor potential att bli världsledande inom livsvetenska- perna, men att en tydligare och mer samlad målbild, struktur, styrning och finansiering be- hövs. Vidare menade panelerna att SciLifeLab ännu inte fullt ut är ett nationellt centrum och att det är viktigt att SciLifeLab även i fortsätt- ningen är integrerat i värduniversiteten samt att SciLifeLab behöver kommunicera bättre med omvärlden om betydelsen av den forskning som bedrivs där. Utvecklingsforskning omfattar stöd till forsk- ning av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling i långinkomstländer och stöd till samarbete och kunskapsutbyte mellan forskare i och forskare i låginkomst- länder och lägre medelinkomländer. har kommittén för utvecklings- forskning arbetat med att integrera utvecklings- forskning med övrig verksamhet på myndig- heten, samt med att utveckla beredningen av ansökningar inom området. I vetenskapliga återrapporteringar och på seminarier har forskare beskrivit resultat av den biståndsfinansierade forskningen som har till syfte att bidra till att förbättra levnadsför- hållandena för människor i låginkomstländer. Utöver konkreta forskningsresultat har finansie- ringen bidragit till nya och fortsatta samarbeten och kunskapsutbyten med forskare i dessa länder. Sammanlagt uppgick de bidrag Vetenskaps- rådet finansierade för utvecklingsforskning till , från utg.omr. 7 Inter- nationellt bistånd. Medlen utlystes , dels i form av projektbidrag av relevans för låginkomstländer, dels i form av bidrag för internationellt forskningssamarbete. Av 185 projektbidragsansökningar beviljades 37 stöd om sammanlagt . Många av projekten bedömdes vara av omedelbar nytta för målet för inter- nationella utvecklingssamarbete, medan andra syftar till kunskap som kan bidra till målet . fördelades majoriteten av forsk- ningsmedlen till , Kungl. Tekniska högskolan (KTH), och , men även andra lärosäten och forskningsinstitut finns bland mottagarna. har Rymd- styrelsen låtit utvärdera effekterna av forskar- gruppernas deltagande med instrumentbidrag i stora internationella rymdprojekt, genom ett antal fallstudier inom rymdfysik. Utvärderingen visade på goda effekter, men också på den starka kopplingen mellan medverkan i nationella forsk- ningssatellitprojekt och framgångsrika bidrag till internationella projekt, samt nödvändigheten av långsiktig finansiering från Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen tecknade ett ramavtal med den kinesiska rymdstyrelsen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 konkretiserades möjligheterna till samarbete genom diskussioner mellan och rörande ett svenskt instrument på en kommande kinesisk månlandare. förlängde och det bilaterala rymdavtalet som teckna- des 2005 och därmed möjliggjordes en fortsättning på samarbetet mellan och Rymdstyrelsen. Inom de europeiska satsningarna (program för miljö- och klimatövervakning) och (program för satellitnavigering) har ett antal satelliter sänts upp . förberedelser invigdes den svenska delen av ESA:s inkubator- verksamhet. blev den tolfte rymdinkubatorn i och kommer ge möjlighet för upp till åtta nystartade svenska företag att få råd och stöd med rymdrelaterade produkter och tjänster. EU:s intresse och ambitioner för rymdverksam- het har ökat sedan Lissabonfördraget 2009. EU:s huvudsakliga intresse finns inom navigering, miljö och klimat, och satsningar prioriteras för projekten (satellitnavigering) och (miljöövervakning), men i ökande grad även för rymdlägesbild (Space Situational Awareness, SSA) där samarbete också sker med den Europeiska försvarsbyrån (). Sats- ningarna har skett dels inom ovanstående pro- jekt, dels inom tema rymd i ramprogrammet för forskning Horisont 2020. genomför majoriteten av sina rymd- satsningar i samverkan med det europeiska rymdorganet (), vilket ger en kompetensutveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. ESA:s verksamhet består av både obligatoriska och frivilliga program och den årliga budgeten uppgår till . Medlems- ländernas bidrag till ESA:s obligatoriska pro- gram av gemensamt intresse beräknas enligt en skala för bruttonationalinkomsten (BNI-skala). andel var totalt och andel av ESA:s totala budget upp- gick till . I frivilliga program utgår deltagandet från varje lands intressen. En stor del av satsningarna återgår till medlemsländerna i form av utvecklingsuppdrag 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den utsträckning i vilken ländernas industri har vunnit utvecklingsuppdrag inom anges som landets returkoefficient, dvs. volymen industriuppdrag i relation till bidraget. Returkoefficienten ska idealt vara 1,0 över en given period. För den senaste beräkningsperio- den –2014 hade en returkoefficient om 0,99 vilket är acceptabelt. En ny beräknings- period inleddes och Rymd- styrelsen fortsätter arbetet med att försöka öka returkoefficienten till målet 1,0. Forskningen vid () syftar till att öka förståelsen för grundläggande fysikaliska processer i rymden och atmosfären. IRF:s forskning ger vetenskapliga resultat för en mängd tillämpningar inom många typer av rymdteknik. Innovativa mätinstrument som IRF utvecklar och ansvarar för ger möjligheter för forskare inom och utom institutet att göra nya upptäckter till gagn för naturvetenskap och teknik i hela samhället. IRF har återigen lyckats väl internationellt. En viktig händelse var uppskjutningen av de fyra (Magneto- spheric Multiscale Mission) som formations- flyger i jordens magnetsosfär med hårdvara från IRF ombord.