prop · H4031d5 · 2016-09-20 00:00:00 — Detta kommer bl.a. till uttryck i förekomsten av stora mål vid landets domstolar som upptar omfattande resurser, en ökad användning av tolkar och längre huvudförhandlingstider för brottmål i domstol. Den förändrade brottsligheten, med exempelvis fler brott som begås på internet och tecken på en ökad aktivitet hos den organiserade brottsligheten, ställer också myndigheterna inför krävande utmaningar. För att öka kunskapen om huruvida förutsättningarna för det brottsutredande arbetet har förändrats har regeringen gett Brå i uppdrag att bl.a. analysera hur förundersökningarnas och brottmålens omfång och komplexitet har utvecklats . Även om det finns trender som har försvårat rättsväsendets arbete ser regeringen allvarligt på att rättsväsendets resultat, trots resursförstärkningar, i flera viktiga avseenden uppvisar en tydlig tillbakagång . Merparten av rättsväsendets myndigheter deltar i regeringens satsning Jämställdhetsintegrering i Myndigheter (JiM). Syftet är att myndigheternas verksamhetsområden ska bidra till att de jämställdhetspolitiska målen nås. Regeringen vill betona vikten av att myndigheternas ansträngningar för att främja jämställdhet fortsätter. Regeringen bedömer att målet om att brottsuppklaringen ska öka delvis har uppnåtts men att utvecklingen på området generellt sett inte är tillfredsställande. Som framgår av resultatavsnittet och tidigare budgetpropositioner har utvecklingen på området utredning och lagföring varit negativ . Resultaten 2015 förstärker i flera avseenden denna utveckling. Bland annat minskade antalet lagförda personer och färre ärenden redovisades till åklagare, såväl sammantaget som sett till enskilda brottskategorier. Även antalet ärenden relaterade till egeninitierade insatser, såsom inkomna ärenden om narkotikabrott och utfärdade ordningsböter, uppvisade en tydligt negativ utveckling. ökade antalet personuppklarade brott, vilket beror på att ett stort antal bedrägerier klarades upp . var i den nya och en viss påfrestning på den ordinarie verksamheten var förväntad. Myndigheten har också haft en ansträngd arbetssituation på grund av det stora inflödet av asylsökande . De migranter som inte sökte asyl innebar också mycket arbete för . vill regeringen betona vikten av att arbetet med utredning och lagföring levererar ett resultat som upprätthåller förtroendet för verksamheten. Det är angeläget att prioriterar brottsutredningsverksamheten så att fler brott kan upp. Det är också centralt att säkerställer en hög kompetens hos sina förundersökningsledare och brottsutredare. behöver även fortsätta att utveckla sin förmåga att använda de verktyg som finns för internationellt samarbete och informationsutbyte. Det ständigt ökande inflödet av bedrägeribrott ställer rättsväsendet inför stora utmaningar. För att förhindra och försvåra möjligheterna att begå bedrägeribrott krävs 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 åtgärder och regeringen kommer därför att återkomma med initiativ på området. Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som för rättssäkerheten. Regeringen ser därför allvarligt på resultatet när det gäller isoleringsbrytande åtgärder. Skillnaderna mellan män och kvinnor måste också uppmärksammas särskilt. Regeringen förväntar sig att vidtagna åtgärder och pågående arbete framöver kommer att öka omfattningen av de isoleringsbrytande åtgärderna. Regeringen bedömer dock att det trots pågående åtgärder finns utrymme för ytterligare insatser och kommer därför att återkomma med ytterligare initiativ på området. Regeringen bedömer att målet för den dömande verksamheten, att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet, delvis är uppnått. Regeringen ser sammantaget en positiv utveckling med övervägande kortare omloppstider och minskande balanser. Resultaten kan till viss del förklaras av en minskad måltillströmning men också av riktade åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Regeringen ser också positivt på att Domstolar arbetar kontinuerligt för att förbättra bemötande, domskrivning och kommunikation. Det processrättsliga regelverket har stor betydelse för domstolarnas effektivitet. De minskade omloppstiderna i tingsrätt och förvaltningsrätt kan delvis förklaras av de reformer som genomförts . Regeringen bedömer att även genomförda förändringar i de yttre tingsrätts- och förvaltningsrättsorganisationerna har haft långsiktigt goda effekter för måluppfyllelsen vid Domstolar. Produktiviteten, dvs. antalet avgjorda mål i förhållande till kostnaderna, har minskat . Framför allt beror det på att personalkostnaderna har ökat. Satsningar för att höja kvaliteten i den dömande verksamheten och förtroendet för domstolarna kan också ha påverkat produktiviteten negativt i ett kortare perspektiv. Regeringen anser dock att det är viktigt att produktiviteten hos domstolarna inte fortsätter att minska. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgifterna för rättsliga biträden har ökat . Till stor del utgörs utgifterna av kostnader för offentliga försvarare men även av kostnader för exempelvis målsägandebiträden, rättshjälp och offentliga biträden. Utgiftsökningen beror delvis på att timersättningen har räknats upp till följd av den årliga uppräkningen men även på att fler timmar debiteras per förordnande. Utvecklingen går mot större mål, med flera tilltalade och målsäganden i ett och samma mål. Regeringen följer utvecklingen noga och har bl.a. gett en särskild utredare i uppdrag att utreda hur stora och komplicerade brottmål kan handläggas på ett mer effektivt sätt men med bevarade krav på rättssäkerhet. Uppdraget ska redovisas . Regeringens bedömning är att målen för verksamheten delvis har uppnåtts. Det finns tendenser till en positiv utveckling inom några områden men har de resurser som frigjorts med anledning av den minskande klienttillströmningen ännu inte fått något tydligt genomslag i verksamhetens resultat. Regeringen har höga förväntningar på Kriminalvårdens fleråriga utvecklingsarbete och har förståelse för att effekterna av detta komplexa arbete tar tid. Regeringen är dock angelägen om att arbetet bedrivs på ett sådant sätt att de positiva effekterna av genomförda insatser inte ytterligare fördröjs. En god säkerhet är viktig ur ett samhällsskyddsperspektiv och en förutsättning för Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete. Det är därför positivt att Kriminalvårdens säkerhetshöjande åtgärder har haft önskad effekt och att myndigheten fortsätter detta arbete samt utvecklar säkerhetsarbetet vid frivårdskontoren. Att bedriva ett effektivt återfallsförebyggande arbete är en central uppgift för Kriminalvården. Det ställer krav på myndighetens förmåga att utreda och bedöma klienternas behov och förutsättningar samt erbjuda relevanta insatser. Det är därför positivt att myndigheten har lämnat ett flertal förslag om åtgärder för att öka antalet intagna som deltar i kompletterande utbildning på gymnasial nivå. Det är också tillfredsställande att andelen intagna som friges genom särskilda utslussningsåtgärder inte längre minskar och att myndigheten bedriver ett brett utvecklingsarbete avseende utslussning och andra frigivningsförberedelser. Återfallsförebyggande och frigivningsförberedande åtgärder kräver ofta insatser från flera aktörer. Kriminalvårdens initiativ för att driva på arbetet med samverkan är därför positivt och går i linje med det uppdrag regeringen har gett Kriminalvården för att förstärka utslussningsarbetet. Det är däremot inte tillfredsställande att resultaten inom flera områden inom klientverksamheten visar stillastående eller tillbakagående resultat, t.ex. att andelen klienter som genomgår adekvata behandlingsprogram har sjunkit och att den totala sysselsättningsgraden i anstalt inte är högre. Skillnaderna mellan kvinnor och män i detta avseende är också allt för stora. Regeringen förväntar sig att Kriminalvårdens nya organisation, som möjliggör en tydligare nationell styrning och ledning, tillsammans med pågående utvecklingsarbete, ska bidra till en positiv utveckling av resultaten på dessa områden. Regeringen anser att målet för verksamheten stöd till brottsutsatta delvis har uppnåtts. Nationella trygghetsundersökningen visar att brottsutsatta ofta är nöjda med sina kontakter med rättsväsendet men det finns fortsatt utrymme för förbättringar. Skillnaderna mellan brottsutsatta kvinnors och mäns erfarenheter av rättsväsendet måste beaktas och mer finns att göra när det gäller exempelvis polisens information och effektivitet. Även domstolarnas, och arbete med bemötandefrågor och information till brottsoffer behöver utvecklas vidare. Det är positivt att fler utnyttjade möjligheten att ansöka om brottsskadeersättning . informationskampanjer, bl.a. riktade till poliser och åklagare, och ett enklare ansökningsförfarande har med stor sannolikhet bidragit till detta. Däremot har såväl handläggningstiderna som ärendebalanserna för brottsskadeärenden ökat kraftigt. Utvecklingen är oroande då detta påverkar människors möjligheter till den upprättelse och reparation som brottsskadeersättningen är avsedd för. Även om myndigheten har vidtagit vissa åtgärder för att effektivisera handläggningen är regeringens bedömning att målen för verksamheten brottsskadeärenden inte har uppnåtts. Regeringen ser behov av att myndigheten vidtar ytterligare åtgärder för att bryta den negativa utvecklingen. Att staten utövar regress från dömda gärningspersoner är en viktig signal från samhället. Antalet aktiva regressärenden har fortsatt att öka men intäkterna var ungefär desamma 2015 som föregående år. Regressintäkterna finansierade runt en tredjedel av årets utbetalda brottsskadeersättning. Möjligheten till kvittning har fallit ut mycket väl och intäkterna i samband med kvittning har mer än fördubblats . Regeringen bedömer att målen för regressverksamheten har uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansieringen av ideella organisationers brottsofferarbete och viktimologisk forskning. Bidragen från Brottsofferfonden når många olika verksamheter som gagnar brottsoffer och regeringen bedömer att målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Däremot ser regeringen behov av att myndigheten i större utsträckning tillvaratar den utvecklingspotential som finns i rollen som informations- och för brottsofferfrågor. Statskontoret har genomfört en myndighetsanalys av verksamheten vid vilken redovisades . Enligt Statskontoret fullgör myndigheten överlag sitt uppdrag och huvuddelen av verksamheten är välfungerande men det finns utvecklingsområden bl.a. avseende den interna styrningen, inte minst när det gäller handläggningen av brottsskadeärenden. Regeringen kan konstatera att tryggheten i samhället ligger på en hög nivå och att allmänhetens förtroende för rättsväsendet är fortsatt högt. Detta tyder på att rättsväsendets myndigheter bidrar till en positiv utveckling, såväl enskilt som i samverkan med andra samhällsaktörer. finns det enligt regeringens mening fortfarande en betydande utvecklingspotential på det brottsförebyggande området. är en central aktör i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Enligt har det brottsförebyggande arbetet, i kombination med en flexibel ingripandeverksamhet, bidragit till att förhindra att brott begås. Däremot anser myndigheten att det inte är möjligt att bedöma i vilken omfattning detta har skett. Enligt regeringen är det mycket viktigt att bedriver ett proaktivt, väl genomtänkt och planlagt brottsförebyggande arbete. För att regeringen ska kunna följa och bedöma myndighetens resultat måste göra en strukturerad årlig uppföljning av den brottsförebyggande verksamheten, inklusive övrig yttre verksamhet, såsom ingripandeverksamheten. Även om har påbörjat arbetet med strukturerade och kunskapsbaserade brottsförebyggande insatser saknas en tydlig redovisning av myndighetens brottsförebyggande arbete. Eftersom underlaget för att värdera måluppfyllelsen är otillräckligt är regeringens samlade bedömning att målet för den brottsförebyggande verksamheten inte har uppnåtts för . Ombildningen av polisen är ett omfattande arbete som innebär påfrestningar, inte minst på personalen, som verksamheten ska bedrivas med fortsatt höga krav på effektivitet och kvalitet. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete som bedriver för att säkerställa en lokalt förankrad polisverksamhet och för att etablera mer evidensbaserade arbetsmetoder i det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. Väl utarbetade lokala problembilder med konkreta och uppföljningsbara aktiviteter utgör enligt regeringens mening grunden för ett framgångsrikt brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. För att förebygga ekonomisk brottslighet krävs kunskap om riskområden och utvecklingstendenser. prioriterar sina resurser utifrån analyser av den ekonomiska brottsligheten och skapar därmed förutsättningar för ett effektivt arbete. Säkerhetspolisen har utvecklat sin samverkan med särskilt men även med andra svenska myndigheter och internationella partner för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Regeringen anser att det är viktigt att Säkerhetspolisen fortsätter utveckla denna samverkan och att den operativa förmågan prioriteras främst. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Sammanfattningsvis anser regeringen att det brottsförebyggande arbetet fortsatt behöver utvecklas och tydliggöras. Aktörer utanför rättsväsendet behöver involveras i högre grad och arbetet måste bedrivas på ett mer strukturerat sätt på såväl lokal som regional och nationell nivå. I detta utvecklingsarbete har Brå en central roll för att bidra till samordning mellan myndigheter och andra samhällsaktörer och sprida kunskap om brottsförebyggande åtgärder. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och att myndigheterna arbetar aktivt med dessa frågor. Det är dock angeläget att arbetet med att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen fortsätter för att kunna möta framtida utmaningar och behov. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med chefsutvecklingsprogram och olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Detta skapar förutsättningar för myndigheternas verksamhetsutveckling . Utvecklingen går också i rätt riktning när det gäller andelen kvinnor på ledande befattningar. Däremot är exempelvis andelen poliser som är kvinnor fortfarande alltför låg inom . Mångfalden i är stor och en personalsammansättning av kvinnor och män med olika etniska tillhörigheter och erfarenheter skapar goda förutsättningar för en effektiv verksamhet. Ett långsiktigt mångfaldsarbete har i viss mån bidragit till att öka andelen anställda med olika etniska tillhörigheter inom rättsväsendet men skillnader finns mellan myndigheterna. Regeringen ser det som angeläget att myndigheterna fortsätter att arbeta med dessa frågor. Det är vidare tillfredsställande att myndigheterna utvecklar och driver såväl säkerhetsfrågorna som arbetsmiljöinsatserna med hög prioritet. Sjukfrånvaron har dock ökat och regeringen kommer därför att fortsätta följa utvecklingen på detta område. 2.6.1Ett tryggare i en föränderlig omvärld är på många sätt ett tryggt land att leva i. har ojämlikheten ökat . På såväl större som mindre orter runt om i finns bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. Orsaken till denna utveckling är komplex och mångfacetterad. Det är därför angeläget med kraftfulla insatser för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. För att motverka brottsligheten i socialt utsatta områden har regeringen aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro. Regeringen har också aviserat en översyn av lagstiftningen gällande attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner, för att ytterligare skydda dem i deras arbete. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl möjligheter till arbete och en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. Regeringen genomför därför en särskild satsning på det brottsförebyggande arbetet, med utökade resurser, en nationell samordnare och ett samlat program som spänner över flera politikområden. I socialt utsatta områden, liksom i andra delar av , krävs också åtgärder mot organiserad brottslighet. Sådan brottslighet har blivit alltmer komplex och varierad och utgör en stor utmaning för hela samhället. presenterade regeringen en långsiktig och samlad insats som tar sikte på att angripa organiserad brottslighet från flera håll. Utvecklingen i omvärlden ställer stora krav på rättsväsendets verksamhet. Globaliseringen och den tekniska utvecklingen medför såväl nya möjligheter som utmaningar. Pågående väpnade konflikter har medfört att miljontals människor är på flykt. har tagit emot ett mycket stort antal asylsökande, vilket har inneburit en utmaning för samhället och en ökad arbetsbelastning för vissa delar av rättsväsendet, i synnerhet polisen, t.ex. när det gäller gränskontroll och ordningsstörningar kring och angrepp på asylboenden. Rättsväsendets arbete, liksom lagstiftningen, måste löpande anpassas efter förändrade För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det öppna, demokratiska och rättssäkra samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Regeringen anser att myndigheternas arbete med utredning och lagföring, inklusive samarbetet mellan polis och åklagare, behöver vidareutvecklas. ska de personer som utsätts för eller på annat sätt drabbas av brott få stöd och skydd. Att ett stort antal personer, oftast kvinnor, blir utsatta för brott av närstående är oacceptabelt. Insatserna mot mäns våld mot kvinnor har över åren stärkts och många åtgärder har genomförts. Det finns nu behov av att ta ett gemensamt ansvar för att fortsätta prioritera denna viktiga fråga och få insatserna att i än större utsträckning leda till faktiska förbättringar. Kvinnors upplevda otrygghet är betydligt större än mäns. Fler kvinnor än män känner sig otrygga i offentliga miljöer. Det finns även skillnader i mäns och kvinnors utsatthet för brott och egna brottslighet. Regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle högt och fortsätter arbetet för att nå de särskilda jämställdhetsmål som aviserades i budgetpropositionen . Möjligheten att leva ett tryggt liv utan brottslighet ska inte vara beroende av i vilken del av landet eller i vilket område man bor i eller vem man är. Regeringen satsar på att genom breda och långsiktiga åtgärder bygga ett starkare samhälle, där rättsväsendet tillsammans med andra aktörer tar ansvar för att ge människor en tryggare tillvaro. 2.6.2Åtgärder anpassade efter en omvärld i förändring Stora utmaningar för polisverksamheten har utvecklingen i omvärlden på ett tydligt sätt ändrat förutsättningarna för polisens planering av sin verksamhet. Det stora antalet asylsökande saknar motstycke i modern tid och situationen har medfört en ökad arbetsbelastning för inom en rad olika verksamhetsområden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 verksamheten präglats av ombildningen till en nationell polismyndighet, som inledde sin verksamhet . För att ge möjlighet att öka sina personella resurser föreslår regeringen att medel tillförs myndigheten . Regeringen följer myndighetens resursbehov och kommer vid behov att återkomma i frågan. Det finns också ett behov av att frigöra mer polisiära resurser till sådana uppgifter som kräver polisiär kompetens. För att bidra till den utvecklingen arbetar regeringen med frågan om att renodla polisverksamheten och föreslår i denna budgetproposition att medel omfördelas till Kriminalvården för att den myndigheten i större utsträckning ska utföra transporter som annars skulle ha utförts av . pågår dessutom beredning av ytterligare förslag med samma syfte, bl.a. möjligheten att flytta vissa uppgifter enligt djurskyddslagen och lagen om tillsyn över hundar och katter till annan aktör än . huvuduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. För att åstadkomma detta krävs en lokalt förankrad och närvarande polis där arbetet bedrivs målinriktat med högt ställda krav på effektivitet och kvalitet. Såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten avseende begångna brott måste förbättras. Fler poliser behöver utbildas för att kunna möta myndighetens behov av ett ökat antal poliser i verksamheten. har också ett stort behov av fler anställda med annan kompetens än den polisiära för att kunna fullgöra sina uppgifter och svara upp mot de krav som en omvärld i ständig utveckling och förändring ställer. Det är emellertid verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda inom myndigheten. behöver även bli väsentligt bättre på att attrahera kvinnor och personer med utländsk bakgrund till polisyrket. Jämställdhet och mångfald inom myndigheten utgör en viktig del av samlade förmåga att lösa sitt uppdrag och regeringen följer noga utvecklingen i detta avseende. Att andelen kvinnor ska öka bland poliserna inom är också ett av regeringens jämställdhetsmål på rättsväsendets område. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det faktum att säkerhet inte kan särskiljas i nationella och internationella delar på samma sätt som tidigare gör att polisverksamhet är en strategiskt viktig del av såväl politiken för rättsväsendet som för utrikes- och säkerhetspolitiken. Svensk representation i polisiära och rättsliga frågor på den internationella arenan är därför viktigt ur såväl inrikes- och utrikessom säkerhetspolitiska perspektiv. Ökade krav på rättsväsendet till följd av utvecklingen på migrationsområdet har resurser inom omprioriterats till förmån för arbetet med kontroller vid inre gräns samt ordningshållning och tillsyn vid asylboenden. Eftersom fler personer har sökt asyl i kan också fler personer antas få avslag på sina asylansökningar. kommer myndigheten därför att behöva avsätta mer resurser till inre utlänningskontroller och verkställigheter. Eftersom migrationen till EU är fortsatt hög, kommer höga krav att ställas på gränspolisens verksamhet, t.ex. verkställighet av av- och utvisningsbeslut samt arbete vid gränskontroll. behöver ha en bra gränspolisiär kompetens både för att utföra verksamhet nationellt och för att bidra i gemensamma EU- operationer. Det är viktigt att asyl- och mottagningssystemet är hållbart. Hållbarheten innefattar förmågan att möta omvärldsförändringar, en god rättslig kvalitet och effektiva myndigheter. Det är av stor vikt att verkställigheterna av av- och utvisningsbeslut fungerar effektivt och rättsäkert. De människor som får avslag på sin asylsansökan ska lämna och återvända. Även migrationsdomstolarna står inför avsevärda utmaningar till följd av en ökad arbetsbelastning i och med det stora antalet asylsökande som har kommit till . För att förbättra förutsättningarna att hålla handläggningstiderna i migrationsmål och övriga mål på en rimlig nivå även vid en kraftigt ökad måltillströmning avser regeringen att lämna förslag om utökade möjligheter för de domstolar som är migrationsdomstolar att överlämna mål till andra domstolar. har fått i uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar (Ju2016/03931/Å). För att inte riskera att myndighetens övriga verksamhet påverkas behöver myndigheten tillföras ytterligare medel. Ett starkare skydd för markägare Otillåtna bosättningar utgör en inskränkning av markägarens rätt till sin egendom. Regeringen avser att lämna förslag om hur markägares möjligheter att få handräckning vid otillåtna bosättningar kan förbättras. Utvecklingen i omvärlden innebär även ett ökat hot mot säkerhetskänslig verksamhet i form av terrorism, spioneri, sabotage och andra brott. Ett antal händelser har i närtid förstärkt denna bild.