prop · H303100d9 · 2016-01-01 00:00:00 — Det finansiella sparandet motsvarar skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna.27 Den större delen av skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras av redovisningen av investeringar och avskrivningar. I resultatet ingår endast årets avskrivningar, och således inte årets investeringsutgifter. I det finansiella sparandet ingår däremot investeringarna som en utgift, vilket drar ned det finansiella sparandet som investeringen görs. Däremot belastar inte avskrivningarna det finansiella sparandet. har kommunsektorn redovisat starkare finanser än och . Det ekonomiska resultatet har varit positivt alla år (se diagram 8.6). Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet har ökat, främst på grund av högre investeringsutgifter.29 27 Det finansiella sparandet definieras av det internationella regelverket för nationalräkenskaperna. Det är nationalräkenskaperna som är grunden för regeringens utfallsredovisning av det finansiella sparandet och prognos för kommunsektorns finanser. 28God ekonomisk hushållning antas i normalfallet motsvara ett resultat som motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen, vilket också är ett vanligt förekommande mål inom kommunsektorn (se avsnitt 8.2). 29Kommunsektorns finanser har även påverkats av tillfälliga poster, exempelvis pensionsskuldsökningar till följd av förändringar av diskonteringsräntan för pensioner, som påverkar jämförelsen mellan resultatet och det finansiella sparandet. Diagram 8.6 Finansiellt sparande och resultat 1993–2020 Utfall –2015, prognos –2020 Resultat före extraordinära poster 93 95 97 99 01 03 05 07 09 11 13 15 17 19 Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i kommunsektorn uppgick preliminärt till -2015, eller -0,av BNP, vilket var en tydlig förbättring jämfört med . Det förbättrade finansiella sparandet berodde till stor del på det tillfälliga stöd till kommunsektorn om som beslutade om . Hela beloppet redovisas som en inkomst för kommunsektorn 2015 i termer av finansiellt sparande, som förbrukningen av resurserna kan ske både 2015 och 2016. I resultattermer har kommunsektorn redovisat av intäkten 2015, medan resterande del kommer att redovisas som en intäkt 2016, vilket bidrar till ett förbättrat resultat detta år. ökade både inkomsterna, även exklusive det tillfälliga stödet, och utgifterna i en högre årstakt än den genomsnittliga ökningen . Såväl skatteinkomsterna som konsumtionsutgifterna ökade starkt. Det berodde bl.a. på en stark utveckling på arbetsmarknaden och på det stora antalet asylsökande. Försämrat finansiellt sparande 2016–2020 bedöms kommunsektorn redovisa ett försämrat finansiellt sparande jämfört med föregående år. Till stor del beror det på att det tillfälliga stödet som beslutades inte tas upp som en inkomst 2016, men däremot till stor del väntas förbrukas och därmed belasta utgiftssidan . utvecklas skatteunderlaget i kommunsektorn starkt 2016 och 2017 till följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Vidare höjdes den genomsnittliga skattesatsen i kommunsektorn med 0,11 procent- enheter eller per i beskattningsbar inkomst. Även statsbidragen ökar i hög takt 2016 och 2017, främst till följd av det stora antalet asylsökande men även till följd av satsningar inom bl.a. utbildningsområdet. Skatteinkomsternas utveckling dämpas något 2018–2020 och ligger nära den genomsnittliga årliga ökningstakten 1994–2015. Det beror i huvudsak på att lönesumman ökar långsammare när arbetsmarknaden når balans och på att skattesatserna i kommunsektorn, enligt tidigare nämnd prognosprincip, antas vara oförändrade. avtar ökningen av statsbidragen . Den starka inkomstutvecklingen och 2017 ger utrymme för en stark ökning av den kommunala konsumtionen (se tabell 8.9). bidrar den demografiska utvecklingen, med fler barn och fler äldre samt den senaste tidens stora antal asylsökande, till att de kommunala konsumtionsutgifterna ökar successivt . Det finansiella sparandet och resultatet bedöms därmed komma att försämras successivt 2017–2020. Kommunsektorn bedöms som helhet uppnå ett resultat som är något sämre än vad som normalt anses vara i linje med god ekonomisk hushållning. Tabell 8.9 Kommunsektorns finanser 2015–2020 Stark tillväxt i sysselsättningen ökar Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos för 2016-202 I regeringens prognos bedöms sysselsättningen öka i hög takt . med i genomsnitt 2016–2020, 2000–2015. Pensionerna ökar också starkt, med i genomsnitt underlaget för kommuner och landsting ökar i god takt 2016–2020 (se diagram 8.7). Diagram 8.7 Lönesumma och beskattningsbar förvärvsinkomst 1994–2020 Utfall –2015, prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som neutraliseras som regel effekterna av dessa Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med genom att nivån på det generella statsbidraget 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på höjs eller sänks (s.k. skattereglering). offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5.2. 2 Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga begränsades avdragsrätten för privat inkomster och inte i statsbidragen. 3 Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade Detta beräknas öka de kommunala utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. höjdes grundavdraget för pensionärer över 65 år i statens budget , vilket minskar skatte- Kommunsektorns inkomster består framför allt Båda dessa förändringar neutraliseras genom En samlad bild av utvecklingen Skatteinkomsterna är till stor del be- skatteregleringar, redovisas i tabell 8.10. beslutade, föreslagna och aviserade förändringar till följd av ny politik, men även av demografiska underlaget, bedöms öka 2016. Den starka utvecklingen jämfört med beror till viss del på att den genomsnittliga kommunal- skatten höjs, men den främsta förklaringen är att Skatteinkomsterna, justerat för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget, bedöms fortsätta att öka i god takt, med i genomsnitt 2017–2020, även om utvecklingen mattas av något mot slutet av prognosperioden till följd av att antalet arbetade timmar ökar i en långsammare takt (se tabell 8.10). Tabell 8.10 Skatter och statsbidrag 2015–2020 Utfall i miljarder kronor Prognos, procentuell förändring -0,4 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidrag exklusive ersättning för mervärdesskatt. –2020 antas oförändrad skattesats. Redovisningen av skatter och bidrag exkluderar fastighetsavgift. 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5.2. Källor: och egna beräkningar. Kraftig ökning av de riktade statsbidragen Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels ett generellt statsbidrag, dels riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden. Bidragen från utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas öka från ca 35 miljarder till 2016–2020, vilket motsvarar 35–av de totala riktade statbidragen. Bidraget till landstingen för läkemedelsförmånen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas uppgå till 22–2016–2020 och utgör ungefär en fjärdedel av de totala riktade statsbidragen. Kommunsektorn får också transfereringar från staten som avser kompensation för mervärdesskattekostnader i verksamhet som inte är skattepliktig. Tabell 8.11 visar den beräknade utvecklingen av de generella och riktade statsbidragen 2016– 2020. Minskningen av det generella statsbidraget 2016 beror till stor del på det tillfälliga stöd till kommunsektorn om som beslutades . Det generella statsbidraget ökar något 2017, men är därefter i princip oförändrat. Kommuner och landsting kompenseras för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifter för unga och för det höjda grundavdraget för pensionärer. innebär andra justeringar, exempelvis till följd av den beslutade begränsningen av avdragsrätten för privat pensionssparande (som förbättrade skatteunderlaget), sänkningar av det generella statsbidraget. Tabell 8.11 Årlig förändring av statsbidragen 2015–2020 Utfall i nivå , prognos –2020 Förändring, miljarder kronor -8,7 -1,0 -0,9 -0,9 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och riktade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De specialdestinerade statsbidragen inkluderar också kapitaltransfereringar på ungefär några miljarder kronor . Skatteregleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar. De riktade statsbidragen ökar kraftigt –2018 för att sedan vara nästan oförändrade 2019 och 2020 (se tabell 8.11). Den tydliga ökningen 2016–2018 beror främst på att antalet asylsökande ökade kraftigt . De riktade bidragen ökar också till följd av beslutade satsningar, främst inom sjukvård, utbildning och äldreomsorg. Generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpligt. För regeringen är det viktigt att minska det totala antalet styrsignaler som kommuner och landsting får. Kommunsektorns inkomster bedöms också öka när kommuner och landsting anställer ungdomar eller långtidsarbetslösa på traineejobb och extratjänster. Kommunsektorns utgifter fördelas mellan ett antal olika verksamhetsområden. Störst andel av utgifterna går till hälso- och sjukvård. följer utgifter för omsorg (främst för barn, äldre och funktionshindrade) och för utbildning (se diagram 8.8). Diagram 8.8 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter verksamhetsområde Anm.: Allmän offentlig förvaltning inkluderar bl.a. kommunledning, nämnd- och styrelseverksamhet, samt utgifter för fastighetsförvaltning. Av de totala utgifterna avser konsumtion, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg som finansieras med skattemedel. Kommunerna och landstingen har utöver detta utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. De kommunala välfärdstjänsterna är sysselsättningsintensiva och personalkostnader (inklusive arbetsgivaravgifter och kostnader för avtalsförsäkringar) utgör den klart största delen av konsumtionsutgifterna, . Ungefär en tredjedel av konsumtionsutgifterna går till förbrukning av insatsvaror och till vissa tjänster som används i produktionen. Andelen tjänster som produceras av privata utförare, men finansieras med skattemedel, har ökat . Exempelvis har antalet fristående skolor och privata äldreboenden blivit fler. utgjorde kostnaderna för privata utförare av kommunsektorns totala konsumtionsutgifter, vilket var en ökning . Delar av den kommunala verksamheten finansieras helt eller delvis med avgifter, t.ex. barnomsorg, fritidsverksamhet och viss sjukvård. Dessa inkomster dras av på utgiftssidan i redovisningen av de totala kommunala konsumtionsutgifterna. uppgick inkomsterna från avgifter till av de totala konsumtionsutgifterna. Stigande demografiskt tryck framöver Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. –ökade antalet personer i arbetsför ålder med drygt 450 000, som antalet barn (0–) och äldre () ökade i betydligt mindre omfattning (se diagram 8.9). Personer i de två sistnämnda åldersgrupperna är oftare brukare av kommunala välfärdstjänster än personer i övriga åldersgrupper. och framåt förväntas den totala befolkningstillväxten tillta. Det sker främst genom att antalet barn ökar snabbare . Även antalet äldre väntas öka i hög takt , även om det är först åren därefter som gruppen väntas öka betydligt mer än befolkningen som helhet (se avsnitt 10.1). Befolkningsutvecklingen påverkas framöver av det ökande asylmottagande; dels ökar antalet personer i befolkningen, dels påverkas ålderssammansättningen. Bland de asylsökande som var inskrivna i mottagningssystem var under , medan var 20–och var . Diagram 8.9 Förändring i antalet personer i olika åldersgrupper jämfört med , 2000–2020 Utfall , prognos –2020 0–19 år 20–64 år 65–79 år 00 01 02 03 04 05 06 07 I diagram 8.10 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom hela den kommunala välfärdssektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet.30 Beräkningen är ett mått på hur mycket konsumtionen måste öka för att mängden resurser per brukare ska hållas . –2015 beräknas ökningen till i genomsnitt . –2020 beräknas konsumtionsvolymen behöva öka med i genomsnitt för att följa den demografiska utvecklingen, alltså närmare så mycket som den genomsnittliga årliga ökningen 2000–2015. Eftersom antalet barn och äldre ökar uppstår ökade behov främst inom skolan, äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. De som söker asyl i räknas i modellen in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller . Diagram 8.10 Demografiskt betingad konsumtionsutveckling i kommunsektorn, modellberäkning Index 2000 = 100 Nivå (vä) genomsnitt 2000–2015 samt 2016–2020 (hö) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. De kommunala konsumtionsutgifterna ökar 2015-2020 Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade preliminärt i fasta priser 2015, vilket var den högsta ökningstakten . En stor del av ökningen skedde till följd av det stora antalet asylsökande under slutet av året. 30 Beräkningen av den demografiskt betingade konsumtionsvolymen tar hänsyn till antalet individer i olika åldrar i befolkningen, samt den genomsnittliga kostnaden och nyttjandegraden för olika välfärdstjänster. Till exempel ökar konsumtionsbehovet inom skolan i modellen om befolkningens sammansättning ändras så att det blir fler barn i skolålder. Beräkningen avser volymutvecklingen i fasta priser. Konsumtionen bedöms öka i god takt , framför allt . Kommuner och landsting fortsätter att påverkas av asylmottagandet och den demografiska utvecklingen. Med fler barn och äldre i befolkningen ökar behovet av välfärdstjänster. Dessutom bidrar regeringens föreslagna och aviserade satsningar inom vård, skola och omsorg tillsammans med en stark utveckling av skatteunderlaget till konsumtionstillväxten under prognosåren. bedöms konsumtionen öka mycket starkt, i fasta priser. Under senare delen av prognosperioden ökar konsumtionen i en lägre takt, med i genomsnitt i fasta priser. I prognosen antas att kommunsektorn mot slutet av prognosperioden i normalfallet anpassar utgifterna för att nå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. På grund av detta bedöms inte konsumtionstillväxten i prognosen vara tillräcklig för att möta det demografiskt betingade resursbehovet under slutet av prognosperioden. I prognosen antas också att produktiviteten är oförändrad i kommunsektorn. Diagram 8.11 Utgifter för välfärdstjänster 2000–2020 Utfall , prognos –2020 Medelvärde 2000–2015 löpande priser Medelvärde 2000–2015 fasta priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen bestäms främst av löneutvecklingen i sektorn. Lönekostnaden i kommunsektorn väntas öka med 2,7-3,2016–2020. Konsumtionsutgifterna i löpande priser beräknas öka med 3,5–7,(se diagram 8.11). Utgifterna för investeringar, transfereringar och räntor ökar av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen.31 Denna andel har varit i princip . Transfereringarna bedöms öka och uppgå till 2020, varav betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd bedöms minska något 2016 och 2017, för att sedan öka fram . Transfereringarnas andel av de totala utgifterna sjunker dock något , framför allt på grund av att konsumtionsutgifterna ökar i högre takt. Ränteutgifterna bedöms minska 2016, för att sedan öka mot slutet av prognosperioden, bl.a. till följd av stigande räntenivåer. Kommunsektorns långfristiga skulder har ökat . En högre skuldsättning leder också till att ränteutgifterna ökar. Räntenettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomster och ränteutgifter, beräknas vara något lägre 2020 än 2016. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat . uppgick de fasta bruttoinvesteringarna till , eller av BNP. Kommuner och landsting är inne i en period där omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, för exempelvis förskolor, som den demografiska utvecklingen också ökar behoven inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen i flera kommuner och landsting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut. Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Investeringsutgifterna bedöms öka med sammanlagt i löpande priser , och då uppgå till . Ytterligare investeringar sker i de kommunala företagen, exempelvis i bostadsbolagen. 31 Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av kommunsektorns del av assistansersättningen. Transfereringarna till näringslivet utgörs främst av olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollektivtrafiken. investeringar belastar dock inte det finansiella sparandet i kommunsektorn i någon större utsträckning. Större osäkerhet än vanligt i prognosen Utöver de risker som är kopplade till den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 3) finns det ett antal faktorer som innebär en ökad osäkerhet rörande utvecklingen av kommunsektorns finanser. Kommunsektorn befinner sig i en period av omställning till ett ökat demografiskt betingat tryck på välfärdstjänsterna. innebär den senaste tidens befolkningsökning ytterligare utmaningar för kommuner och landsting, särskilt för skolan och . De stora förändringarna i förutsättningar och behov leder till att osäkerheterna är större än vanligt i regeringens prognos. är osäkerheten stor rörande utvecklingen i omvärlden och hur antalet asylsökande kommer att utvecklas framöver. kommer kommunerna att behöva expandera och anställa i snabb takt. Även antalet anställda i vissa personalkategorier hos landstingen behöver öka. Detta leder till ytterligare rekryteringsbehov i en sektor där det finns en stor brist på flera olika kategorier av kvalificerad arbetskraft. är lokalbristen på många ställen stor. Bristen på exempelvis lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare leder till att utvecklingen av den kommunala konsumtionen bedöms hållas tillbaka något i närtid. Utvecklingen av den kommunala konsumtionen och sysselsättningen i kommunsektorn framöver påverkas av hur snabbt kommuner och landsting kan anpassa sina verksamheter och sin personalstyrka. Om den kommunala sektorn får svårt att rekrytera personal kan detta innebära en press uppåt på löneläget i sektorn och/eller en ökad medelarbetstid. Det finns också en risk för en lägre personaltäthet i de kommunala verksamheterna, exempelvis större klasser i skolan. innebär den stora efterfrågan på personal en möjlighet till att öka sysselsättningen, i synnerhet bland utrikes födda. En förbättring och utveckling av arbetsvillkoren i sektorn kommer att vara central framöver för att minska personalomsättningen, men också för att kunna locka tillbaka utbildad personal sysselsatta i andra sektorer och för framtida nyrekryteringar. Regeringens satsningar på traineejobb, extratjänster och snabbspår för nyanlända förbättrar tillgången till personal för kommuner och landsting. Personer med kort tidigare utbildning får möjlighet till sysselsättning inom välfärden genom trainee- och extratjänster, som efterfrågad utbildning och erfarenhet hos nyanlända tas tillvara genom att regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter inlett ett omfattande arbete för att korta tiden till jobb. Så kallade snabbspår för nyanlända har presenterats inom välfärdsyrken, exempelvis lärare, läkare och sjuksköterska. 8.5Kommunalt finansierad sysselsättning 2015–2020 Kommunalt finansierad sysselsättning omfattar dels personer som är sysselsatta i kommunsektorn, dels personer som är sysselsatta i näringslivet och producerar välfärdstjänster som finansieras med skattemedel, exempelvis på fristående skolor eller äldreboenden som drivs av privata utförare. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,3 miljoner personer, varav 1,1 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn. I kommunsektorn var av de anställda män och kvinnor. Diagram 8.12 Kommunalt finansierad sysselsättning 1993–2020 Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Andel sysselsatta hos privata utförare verksamhet (vä) Sysselsättning kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare (se diagram 8.12). Detta har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat långsammare än den kommunalt finansierade sysselsättningen. Sysselsättningen har ökat och bedöms fortsätta öka mycket starkt . Den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, ökar behovet av personal i skola, vård och omsorg. Det stora antalet asylsökande innebär ytterligare tryck på främst skolan och . Sammanlagt bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med ca 108 000 personer (se tabell 8.12) En del av ökningen beror på regeringens satsningar på trainee- och extratjänster i kommunerna. Tabell 8.12 Kommunfinansierad sysselsättning 2015–2020 Tusental personer 2015, årsvis förändring i tusentals personer –2020 Utfall , prognos –2020 Källor: , och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen än antalet sysselsatta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid och t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. Antalet arbetade timmar i kommunalt finansierade verksamheter har i stort sett varit som andel av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin (se diagram 8.13). Antalet kommunalt finansierade arbetade timmar har dock utvecklats starkare än antalet kommunalt finansierat sysselsatta, vilket återspeglar en stigande medelarbetstid i de kommunalt finansierade verksamheterna. Att andelen arbetade timmar är lägre än andelen sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter avspeglar en högre grad av deltidsarbete i den kommunalt finansierade verksamheten jämfört med övrig verksamhet i ekonomin. växer den kommunalt finansierade sysselsättningen och de kommunalt finansierade arbetade timmarna i snabb takt, vilket leder till att kommunsektorns andel av sysselsättningen respektive det totala antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökar. Diagram 8.13 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar 1993–2020 Procent av total sysselsättning respektive totalt arbetade timmar i ekonomin Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Sysselsättning i kommunfinansierad verksamhet Arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Genom att sätta den kommunalt finansierade sysselsättningen och antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklas. Den kommunalt finansierade sysselsättningen per invånare minskade påtagligt 2007–2010, men har ökat på nytt (se diagram 8.14). 1990-talets början har antalet arbetade timmar per invånare i kommunalt finansierad verksamhet ökat kontinuerligt.