prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Som ett led i att effektivisera det kunskaps- baserade arbetet inom familjerättsområdet samlade regeringen det statliga ansvaret för familjerättsliga frågor, familjerådgivning, föräldraskapsstöd och internationella adop- tioner i en och samma myndighet, Myndig- heten för internationella adoptionsfrågor (), . Förändringen innebär att det ansvar och de uppgifter som och har inom ovanstående områden överförs till . Med anledning av förändringarna bytte namn till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 3Personalstrukturen m.m. i staten Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndig- heterna, utifrån sina uppgifter, har en betyd- ande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utveck- lingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensförsörj- ning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strate- giska kompetensförsörjning systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var 252 407 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med knappt 900 . har antalet anställda ökat med ca 17 500. De statsanställda motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av diagram 3.1 framgår utvecklingen av antalet statsanställda – 2015, uppdelat på kvinnor och män. Diagram 3.1 Antalet statsanställda 1995–2015 var fler män än kvinnor anställda i staten, men är för- hållandet det omvända. Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas efter den internationella klassifikationen COFOG1. Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet. Som framgår av tabell 3.1 finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritids- verksamhet, kultur och religion. I jämförelse med 2014 sker den största ökningen inom Socialt skydd m.m. Störst ökning bland enskilda myndigheter uppvisar och Arbetsförmed- lingen, med nära 1 200 respektive 1 100 anställda vardera. uppvisar en minskning med ca 400 anställda. 1 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2013–2015 fördelade efter COFOG- grupper Grupper, antal och procentuell fördelning 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Fördelningen mellan tillsvidareanställda, viss- tidsanställda och timanställda m.fl. är i princip oförändrade inom staten 2015 jämfört med . var ca tre fjärdedelar av de statsanställda tillsvidareanställda. Av kvinnorna hade en tillsvidare- anställning jämfört av männen. Av de anställda var visstidsanställda, av kvinnorna och av männen. Återstående av de anställda hade betings-, dag- eller tim- anställningar, varav var kvinnor och var män. Bland de tidsbegränsat anställda ingår bl.a. de som har en provanställning, de som fått möjlighet till tjänstledighet för att prova annan statlig anställning och chefer för myndigheter som anställs av regeringen för en bestämd tid. En stor del av de tidsbegränsade anställ- ningarna inom staten grundar sig på arbetets 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 karaktär eller förutsättningar och vilar på reglering i lag, förordning eller kollektivavtal. Exempel är soldater och sjömän där både lag och kollektivavtal reglerar förutsättningarna och tingsnotariernas författningsreglerade anställningar inom Domstolar. Andelen tidsbegränsade anställningar skiljer sig åt mellan olika myndigheter. fanns, , den högsta andelen tidsbegränsat anställda inom universitet och högskolor. Även andelen timanställda m.fl. skiljer sig åt mellan myndigheterna. Det kan t.ex. vara fråga om säsongsanställningar, vilket är särskilt vanligt vid de statliga museerna. Av tabell 3.2 framgår fördelningen av stats- anställda totalt per kompetenskategori samt könsfördelningen inom respektive kategori . Med ledningskompetens avses personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. Kärnkompetens avser personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Stödkompetens avser personal med stödfunk- tion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndig- hetens verksamhetsområde. Tabell 3.2 Fördelning total andel statsanställda per kompetenskategori samt könsfördelning för respektive kategori 2015 1 Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten och andelen män till . Se utg. omr. 2 avsnitt 5, diagram 5.3. Totalt sett överensstämmer fördelningen med 2014. Nedbrutet per kön syns vissa skillnader i jämförelse med 2014 vad avser tre kategorier. Andelen kvinnor har ökat med en procentenhet från i gruppen kärnkompetens som andelen män minskat från . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 kvinnor har minskat från i gruppen stöd- kompetens som andelen män ökat från . Den största skillnaden återfinns i kategorin oklassade där andelen kvinnor har minskat från och andelen män ökat från . Staten har en äldre personalstyrka än arbets- marknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda för både kvinnor och män. Se diagram 3.2 för ålderstrukturen i sta- ten och på arbetsmarknaden . Diagram 3.2 Åldersstrukturen i staten och på arbets- marknaden totalt 2015, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften Att medelåldern för statsanställda är högre förklaras till stor del av att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Åldersfördelningen i staten 2015 har ändrats något i jämförelse med 2014. Av de statsan- ställda var 45–(att jämföra 2014), var 55–65 år 35–(att jämföra med På hela arbetsmarknaden var eller äldre, medan var yngre än 35 år.2 nybeviljades det 5 626 förmåns- bestämda ålderspensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Det är 516 fler än 2014 men 84 färre än 2013. till finns en uppåtgående trend i nybevil- jandet av ålderspensioner. har trenden mattats av och ny- beviljandet har fluktuerat runt 5 400 ålders- pensioner . Diagram 3.3 Nybeviljade ålderspensioner 2006–2015 Antal uppdelat på kön –2010 var det undantaget 2007 fler män än kvinnor som nybeviljades ålderspension. –2015 har det i stället varit fler kvinnor än män som nybeviljats ålderspension. Medianåldern för när statsanställda går i pension är fortsatt . Det finns dock en tydlig trend att allt färre avgår med ålders- pension vid 65-årsmånaden. I stället har både andelen som tar ut ålderspensionen före och andelen som tar ut pensionen ökat. avgick 1 085 personer vid 65- årsmånaden, vilket motsvarar , jäm- 2 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.1, avsnitt 5.3.2. Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. Av kvinnorna avgick vid 65- årsmånaden, medan av männen gjorde det. Det är ett tydligt mönster att en större andel kvinnor än män avgår vid 65-års- månaden. var det 2 483 personer som tog ut sin ålderpension efter att de fyllt . Det innebar att andelen som sköt upp uttaget av sin ålderspension minskade med en procent- enhet till . Minskningen med en procentenhet gäller både kvinnor och män. tog av männen ut sin pension efter att de fyllt , medan 42 pro- cent av kvinnorna gjorde det. Det finns en tydlig skillnad mellan könen som innebär att en större andel män än kvinnor arbetar längre än till . Andelen som tar ut sin ålderspension före fortsatte att öka . Totalt av- gick 2 058 personer, motsvarande före månaden då de fyllde . var det som gjorde det. Män har i större utsträckning än kvinnor en lägre pensionsålder än , medan kvinnor i större utsträckning använder even- tuell rätt till lägre pensionsålder enligt över- gångsbestämmelser till äldre pensionsavtal. Vidare använder kvinnor i större utsträckning än män möjligheten till s.k. förtida uttag av sin ålderspension. var det av kvinnorna och av männen som gick i pension före månaden de fyllde . Det kan jämföras med 2014 då andelen var för kvinnor och för män och 2013 då andelen var både för kvinnor och för män. Antalet statsanställda som har månadslön och är eller äldre har minskat, från 1 731 personer 2014 till 1 649 personer 2015. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.3. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Tabell 3.3 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2013–2015 Jämfört med 2014 har antalet anställda som är eller äldre minskat inom kategorierna kärnkompetens och stödkompetens medan kategorierna ledningskompetens och oklas- sade har ökat. Av totala antalet anställda som är eller äldre uppgår andelen kvinnor till och andelen män uppgår till , vilket är oförändrade nivåer jämfört med . nybeviljades det 1 202 delpensio- ner enligt Avtal om delpension för arbets- tagare hos staten. Det är 35 färre än och 80 färre än . har det utom nybeviljats färre delpensioner än året innan. Den totala andelen beviljade delpensioner av antal aktiva 61–har fortsatt att minska och uppgår till , jämfört för . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Diagram 3.4 Nybeviljade delpensioner 2003–2015 Antal uppdelat på kön efter att avtalet om delpension infördes var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. är det fler kvinnor än män som beviljats förmånen. Omfattningen på beviljade delpensions- ledigheter skiljer sig mellan kvinnor och män. Kvinnor beviljas i högre utsträckning del- pension . Män beviljas i högre utsträckning den högsta omfattningen av delpension som är . Tabell 3.4 Andelen nybeviljade respektive löpande del- pensioner 2015 hos anställda inom olika kompetens- kategorier Av tabell 3.4 framgår att delpension är vanligast förekommande hos anställda inom kompetenskategorin Kärnkompetens och minst vanliga inom Ledningskompetens. Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas rela- tiva andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. det fler kvinnor än män bland de statsanställda. var andelen kvinnor . Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördel- ningen skiljer sig åt mellan COFOG- grupperna och därmed också mellan myndig- heter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen chefer som är kvinnor har långsiktigt ökat i staten. Totalt finns nu drygt 6 300 che- fer som är kvinnor () och drygt 9 900 som är män (). var ca 4 200 chefer kvinnor (), och ca 8 100 män (). Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 28 myndighetschefer, av vilka 16 () var kvinnor och 12 () var män. var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , dvs. högre än 2015. Föränd- ringar i myndighetsstrukturen har påverkat det totala antalet myndighetschefer som rege- ringen anställer. Dessa uppgår nu till 195, att jämföra med 2015. Tabell 3.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3Inklusive vikarierande myndighetschefer. 4Försvarsexportmyndigheten, , och har upphört som myndigheter. Av diagram 3.5 framgår att 2016 är andelen kvinnor den högsta bland myndig- hetschefer som regeringen anställt, . Diagram 3.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 2006–2016 Fördelningen för de enskilda åren har tidigare redovisats i respektive budgetproposition. 3.4Anställda med utländsk bakgrund Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka har redovisad statistik avseende andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt befolkning i arbetsför ålder inkluderat frivilliga med- lemmar utöver de obligatoriska medlemmarna. I denna proposition redovisas statistik endast för de obligatoriska medlemmarna för samtliga jämförelseår, varför små differenser förekommer jämfört med tidigare redovisad statistik i budget- propositionerna. Med utländsk bakgrund avses personer som är utrikes födda eller personer som är födda i och där båda föräldrarna är utrikes födda, i enlighet med SCB:s definition. Totalt hade ca 41 100 statsanställda utländsk bakgrund 2015. Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick , vilket är en ökning jämfört med . Diagram 3.6 visar att bland de nyan- ställda i staten har andelen med utländsk bak- grund ökat från , vilket nästan är i linje med den totala andelen med utländsk bakgrund i staten (25,2015). Andelen anställda med utländsk bakgrund förändras . Många av dem som är 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 statsanställda rekryterades när andelen med utländsk bakgrund i befolkningen var lägre än . Det är därför intressant att följa andelen nyanställda med utländsk bakgrund inom staten eftersom det påverkar andelen med utländsk bakgrund bland de statsanställda totalt sett. uppgick ökningen av andelen med utländsk bakgrund till inom gruppen statsan- ställda och till inom grup- pen förvärvsarbetande i (senast jäm- förbara uppgifter för gruppen förvärvsarbe- tande härrör ). Diagram 3.6 illustre- rar att andelen nyanställda med utländsk bak- grund är högre i staten än andelen med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden totalt. Vad gäller takten för andelen anställda med utländsk bakgrund ökar den snabbare i staten än bland det totala antalet förvärvsarbetande. Diagram 3.6 Andel med utländsk bakgrund för; staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2006–2015 Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej, källa: . Som nyanställda räknas individer som inte varit anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år, källa: . Förvärvsarbetande 20–, källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . Statistik avseende 2015 av förvärvsarbetande 20–n/a. Befolkningen , källa: SCB:s befolkningsstatistik. Nedbrutet per födelseregion är av de statsanställda födda utrikes och födda i med två föräldrar som är födda utomlands. Bland de utrikesfödda har de som kommer från länder utanför EU och successivt ökat . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Diagram 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten totalt och uppdelad per kompetenskategori och kön 2006–2015 Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. Som framgår av diagram 3.7 var andelen med utländsk bakgrund i statsförvaltningen bland kvinnorna och bland männen . Det innebär en ökning för kvinnor och för män jämfört med . Att andelen är något lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mans- dominerade COFOG-grupperna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd Inom dessa grupper har mellan drygt 6 och av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsför- delning och det krav på svenskt medborgar- skap som följer av lagstiftning, bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbets- uppgifter inom dessa grupper. Att en betydan- de andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med ut- ländsk bakgrund. Den totala andelen anställda i åldrarna 25–var 2015, medan andelen anställda i gruppen med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var andelen som var , och bland anställda med utländsk bakgrund uppgick andelen till . Var och inom vilka kompetenskategorier finns de anställda med utländsk bakgrund i staten? Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Ut- anför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförel- sen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena (22,), (19,) och (22,). Vad avser olika kompetenskategorier tillhör en högre andel av de anställda med utländsk bakgrund kategorin kärnkompetens jämfört med anställda med svensk bakgrund. Mot- satsen gäller dock för kategorierna stöd- och ledningskompetens. Andelen som tillhör led- ningskompetens är mer än dubbelt så hög bland anställda med svensk bakgrund (7,) jämfört med bland dem med utländsk bakgrund (3,). Diagram 3.7 illustrerar att det inte föreligger någon större skillnad mellan könen för de med utländsk bakgrund ifråga om kärnkompetens. Däremot är det en större andel kvinnor än män med utländsk bakgrund inom grupperna lednings- och stödkompetens. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen då verksamhetens karaktär har betydelse. Av tabell 3.6 framgår andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG- grupper och kompetenskategorier. Tabell 3.6 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2015 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. Universitetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Även andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högst inom Utbildning, 2015. Gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bak- grund, . Övriga fem grupper har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla grupper utom Fritids- verksamhet, kultur och religion, är att andelen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 anställda med utländsk bakgrund successivt ökat –2015. Inom gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion ökar även andelen med utländsk bakgrund, men inte . Det beror delvis på att förändringarna inom denna, den minsta gruppen, påverkas procentuellt mer även av små förändringar i antalet anställda. Här finns endast totalt ca 2 200 anställda varav ca 310 individer med utländsk bakgrund. Perso- nalomsättningen är också relativt sett högst inom denna grupp. Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom gruppen Försvar, där av de anställda har utländsk bak- grund. Inom både grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och rätt- skipning, finns befattningar som förutsätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bak- grund inom dessa grupper. Inom gruppen Försvar har av de anställda annat medborgarskap än svenskt. Inom grup- pen Samhällsskydd och rättskipning är mot- svarande andel . Inom den största gruppen Utbildning har utländskt medborgarskap, att jämföra i statsförvaltningen och 9,5 pro- cent i befolkningen mellan 20–. Mellan uppgick personalrörligheten i staten till . Det innebär att rörligheten ökat med en procentenhet i jämförelse med perio- den –. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Diagram 3.8 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier, ålder och kön I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stöd- kompetens än inom kategorin lednings- kompetens, framför allt i den yngsta ålders- gruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. Skill- naden i rörlighet mellan kvinnor och män i , finns i COFOG-grupp Fritids- verksamhet, kultur och religion. Den lägsta finns i Samhällsskydd och rättsskipning, 8 pro- cent. – en kollektivavtalsstiftelse har som ändamål att stödja och hjälpa statsanställda som på grund av arbetsbrist är uppsägningshotade, uppsagda eller arbetslösa. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering av en myndighets verksamhet väljer att inte följa med till den nya orten. bildades i samband med att parterna på det statliga avtalsområdet enades om trygghetsavtalet för statligt anställ- da. arbetar stiftelsen efter ett nytt avtal, benämnt avtal om omställning. stöd till de uppsagda är individinriktat och ska underlätta återgång till arbete. Sedan starten har det totala inflödet till varit nästan 100 900 perso- ner. Diagram 3.9 Totalt inflöde av uppsagda till uppgick antalet anmälda personer till till 2 189 personer, vilket är 65 fler än 2014 men 89 färre än 2013. har majoriteten av de som anmäls till lämnat en tids- begränsad anställning. hade av de anmälda lämnat en tidsbe- gränsad anställning, jämfört 2013. Majoriteten av de anmälda, , kom från universitets- och högskolesektorn. Andelen kvinnor som anmäldes till uppgick till 49 pro- cent och andelen män till . Året innan var andelen kvinnor och andelen män . Andelen kvinnor respektive män som anmäls är relativt jämn, men är det endast som andelen män har varit större än andelen kvinnor. De personer som är aktuella för stiftelsens insatser är de som anmälts till , som omfattas av avtalen och som inte fått en permanent lösning på sin arbets- situation. Vid utgången av uppgick dessa totalt till 4 089 personer. Det är betydligt färre jämfört med utgången av 2014 och 2013, då antalet uppgick till 4 815 personer respektive 4 894 personer. Minskningen beror på den tidsgräns som infördes i trygghets- avtalet 2008 och som tillämpades första gången . Av de 4 089 personerna som var anmälda hos stiftelsen hade en tillfällig lösning eller var i målinriktad åtgärd. De allra flesta av dem har en tillfällig anställning. Andra är på praktik, inskolning, utbildning eller håller på att starta ett eget företag. Tabell 3.7 De som lämnade 2012– 2015 Antal inom tidsgräns/ramtid Nytt arbete/startat eget företag Av de 2 955 personer som lämnade , inföll tidsgränsen för 514 personer. har räknat bort dessa i sin redovisning av de som lämnade resultatet ska vara jämförbart . Det är fortsatt en större andel kvinnor än män som lämnar . Majori- teten av de som lämnar var tidigare anställda inom universitets- och hög- skolesektorn. Av de 2 441 personer som lämnade av annan anledning än att de uppnått tidsgränsen, fick ett nytt arbete eller startade eget företag. Det är samma nivå . Andelen som avböjt kontakt har fortsatt att öka och uppgick . Enligt Trygg- hetsstiftelsens enkätundersökningar har nio av tio i den gruppen fått ett nytt arbete men inte meddelat stiftelsen var de fått arbetet.