prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — För att utveckla dagens system för validering tillsatte regeringen en nationell delegation med uppdrag att –2019 följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validerings- området på den nationella och regionala nivån. Delegationen, som antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019, ska bl.a. föreslå en nationell strategi för validering (se även utg.omr. Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft fortsätter utbyggnaden av såsom tidigare aviserats om motsvarande omkring 6 000 platser permanent . , som alltså ingår i regeringens kunskapslyft, behöver förändras och bli mer långsiktig för att bättre kunna fungera som ett led i yrkesutbildningssystemet för såväl unga som vuxna så att de kan skaffa sig nya eller fördjupade kunskaper inom yrkesområden där kompetens efterfrågas. Regeringen har därför i propositionen En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (prop. 2015/16:198) bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Denna nya inriktning betyder att utbildningsanordnare mer långsiktigt kan arbeta med kvaliteten och våga satsa på investeringstunga utbildningar. Examensgraden i är lägre för utrikes födda än för inrikes födda. En trolig förklaring är enligt Myndigheten för bristande kunskaper i svenska språket. Utbildningsanordnare kan erbjuda de studerande undervisning i svenska med yrkesinriktning men insatsen fungerar enligt myndigheten inte på bästa möjliga sätt. Regeringen avser därför att ge myndigheten i uppdrag att kartlägga omfattningen av denna undervisning och föreslå åtgärder inom ramen för insatsen som kan bidra till att examensgraden för utrikes födda kvinnor och män ökar. ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Därför investerar regeringen i att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Den svenska modellens goda möjligheter för kvinnor och män att utbilda sig oavsett inkomst och bak- grund har historiskt sett lagt grunden till vårt välstånd och vår konkurrenskraft – och gett människor ökad frihet. Möjligheterna ska ut- vecklas i takt med samhällets förändring. Den högre utbildningen ska finnas tillgänglig i hela landet, t.ex. via distansutbildningar eller via kommunala lärcentra, och den ska möjliggöra ett livslångt lärande samt bidra till hållbar utveckling, tillväxt och jämlikhet. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbild- ningarna förnyas, är långsiktigt hållbara, arbets- marknadsanknutna, tillgängliga för många samt vilar på vetenskaplig grund. Vad som sägs under avsnitt 9.4–9.5 avser både statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen samt enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, om inte annat anges. 9.4.1Fler i lärar- och förskollärarutbildning Nyckeln till att förbättra kunskapsresultaten i den svenska skolan är skickliga och engagerade lärare och förskollärare, som har genomgått ut- bildning av hög kvalitet. står inför en omfattande lärar- och förskollärarbrist och därför genomför regeringen en rad insatser på både kort och lång sikt (se även avsnitt 9.2). Antalet behöriga förstahandssökande till lärar- och förskollärarutbildningar har också ökat kraftigt . inleddes en utbyggnad med 2 300 nybörjar- platser, som fullt utbyggd motsvarar cirka 6 800 helårsstudenter , men fler insatser krävs för att möta bristen på lärare och förskollärare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår därför att ytterligare medel motsvarande cirka 970 nybörjarplatser tillförs lärar- och förskollärarutbildningarna. Den beräk- nade fördelningen av antalet nybörjarplatser per utbildningsinriktning framgår av tabell 9.2. I för- slaget till utbyggnad har hänsyn främst tagits till skolväsendets behov, söktryck till utbildningarna och till den pågående utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningar som beslutades genom vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Tabell 9.2 Föreslagen utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna Prognos över antalet nybörjarplatser per utbildningsinriktning. Antalet nybörjarplatser ger cirka 3 600 helårsstudenter vid full utbyggnad. Regeringen föreslår att universitet och hög- skolor tillförs för detta ändamål. Fullt utbyggd beräknas satsningen omfatta , exklusive studiemedel, vilket motsvarar 3 600 helårsstu- denter. Fördelningen av den föreslagna utbyg- gnaden per lärosäte framgår av tabell 9.3. Denna fördelning bygger i stor utsträckning på respek- tive lärosätes uppgift om vilka möjligheter de har att utöka utbildningarna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.3 Medel för utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna Behovet av lärare i svenska som andraspråk har ökat kraftigt. I utbyggnaden som beskrivs i ta- bellen ovan är det därför särskilt viktigt att ut- bildningar med denna inriktning prioriteras. Det finns fortfarande många som är yrkes- verksamma i skolväsendet som saknar en be- hörighetsgivande examen. har sju universitet och högskolor i uppdrag att bedriva vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen () och söktrycket till utbildningen är högt. Verksam- heten omfattar . Regeringen avser att säkerställa att verksamheten har samma omfattning även kommande år. Med syfte att skapa fler vägar in i läraryrket och öka rekryteringen av lärare i vissa ämnen pågår försöksverksamheter med särskild kom- pletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen (KPU) vid några lärosäten. En av dessa bedrivs av några statliga lärosäten i samarbete med organisationen for . I projektet ges studenter med en tidigare examen och tidigare goda studieresultat möjlighet att läsa en KPU som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Söktrycket till utbildningsvägen är högt. För- söksverksamheterna omfattar totalt . Regeringen avser att säkerställa att verksamheterna har samma omfattning även kommande år. Regeringen har gett Universitets- kanslersämbetet i uppdrag att utvärdera försöks- verksamheterna. behöver ta till vara alla individers kompetens, vare sig den har införskaffats inom landet eller i ett annat land. En möjlighet för personer med utländsk utbildning att få utbildningen bedömd är viktig för att de ska kunna använda sin kompetens och för att stärka samhällsbygget . Merparten av bedöm- ningarna av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå görs av Universitets- och högskolerådet. Belastningen på verksam- heten har varit hög och hand- läggningstiderna långa. Det är viktigt att verk- samheten ges långsiktiga förutsättningar att fungera väl. Universitets- och högskolerådet har fått i uppdrag att vidareutveckla bedömningen av utländsk utbildning, bl.a. för att också personer som har bristande dokumentation över sin eftergymnasiala utbildning ska kunna få utbildningen bedömd, vilket inte är möjligt (U2016/02796/UH). Mot bakgrund av de beskrivna satsningarna anser regeringen att myndigheten bör tillföras ytterligare medel och anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet föreslås därför öka med 2017 och beräknas öka med ytterligare 2018. För att förbättra möjligheterna för personer med utländsk utbildning att snabbare kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad förstärktes resurserna till kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning genom beslut med anledning av förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.2.64). Inom ramen för satsningen bör även andra typer av insatser inom högskolan, t.ex. språkutbildning, kunna genomföras för personer med utländsk utbildning på högskolenivå för att nå en snabbare etablering. Regeringen avser vidare att ge några statliga lärosäten möjligheter till högre ersättning för vissa ämnen som de har särskilt ansvar för. Dessa omfattar bl.a. språk för vilka behovet av kom- petens har ökat i takt med att migrationen har förändrats (se avsnitt 10.1). Det övergripande målet för regeringens forsk- ningspolitik är att ska vara en framståen- de forskningsnation, där forskning och innova- tion bedrivs med hög kvalitet och bidrar till sam- hällets utveckling och näringslivets konkurrens- kraft. Regeringen avser att se över målet för forsk- ningspolitiken i samband med propositionen för forskning, innovation och högre utbildning som regeringen kommer att presentera . I denna budgetproposition föreslår regeringen att de statliga anslagen för forskning bör öka med 2017, se tabell 9.4. , 2019 och 2020 beräknas satsningarna till , respektive . I den forskningspolitiska propositionen kom- mer satsningarna och inriktningen för politiken för de kommande tio åren att presenteras när- mare. När det gäller satsningar till se utg. omr. 24 avsnitt 4.7.1, satsningar till Formas se utg. omr. 20 avsnitt 4.5 och utg. omr. 23 avsnitt 3.1.24 samt satsningar till Forte se utg.omr. 9 avsnitt 9.5. Tabell 9.4 Föreslagna och beräknade anslagsökningar för de statliga anslagen för forskning 2017–2020 *Myndigheter under andra utgiftsområden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.5.1Starka och ansvarsfulla lärosäten Förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå ska möta de stora utmaningarna som samhället står inför, både nationellt, inom EU och internationellt i övrigt. För detta krävs att forskningsfinansieringen utformas ändamåls- enligt och att de resurser som finns används effektivt. Det är angeläget att anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå ökar. Det gör det möjligt för universitet och högskolor i hela landet att ta ett större ansvar för utvecklingen av den svenska forskningen och det möjliggör ett antal förändringar som förväntas bidra till att svensk forskning kan behålla sin tätposition i världen. Universitet och högskolor behöver förändra sin verksamhet så att jämställdheten ökar och kopplingen till den vetenskapliga grunden inom utbildningen på grundnivå och avancerad nivå stärks. Lärosätena behöver också skapa attraktiva karriärvägar med genomtänkta karriärsystem och bättre villkor för unga forskare. Regeringen tillsatte Forskarkarriär- utredningen (U 2015:05). Utredningen föreslår i sitt betänkande, Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29), en rad åtgärder som utredningen menar kan bidra till tydliga karriärvägar och till att förbättra villkoren för doktorander och yngre forskare, bl.a. att utbildningsbidragen för doktorander ska avskaffas och att vissa förändringar i stipendiefinansieringen av doktorander ska genomföras. Utredningen föreslår också bl.a. att en enhetlig anställning som biträdande lektor införs som ett steg i en nationellt erkänd karriärväg, samt vissa åtgärder för att minska visstidsanställningarna i högskolan. I utred- ningen diskuteras också vikten av ökad mobilitet. Slutbetänkandet med de förslag till lag- och förordningsändringar som framförs där har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen avser att återkomma i fråga om Forskarkarriärutred- ningens betänkande i den kommande forsk- ningspolitiska propositionen. Regeringen avser även att återkomma om för- delningen av resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå i kommande budget- propositioner och i den forskningspolitiska pro- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att säkerställa långsiktigheten i forskningspolitiken kommer de ökade anslagen delvis att fördelas med hjälp av de utgångs- punkter som presenterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Regeringen avser dock att låta universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället i högre grad påverka för- delningen av medlen. Det är viktigt att universitet och högskolor ges förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut, vilket bl.a. innebär att lärosätena bör ha ett stort handlingsutrymme för bedömningar och prioriteringar av vilken forskning som ska bedrivas vid ett lärosäte och på vilket sätt. Höjda anslag ökar anslagens andel av forsk- ningsfinansieringen och ger lärosätet större in- flytande över både forskningens inriktning och hur den genomförs. Med rätt incitament kan de ökade resurserna också göra det möjligt att utveckla utvärderingen av forskningen, öka sam- verkan med det omgivande samhället och ta ett större ansvar för forskningsinfrastruktur. Regeringen ser det som betydelsefullt att stärka forskningsresurserna vid de mindre statliga högskolorna samt vid vissa enskilda utbildningsanordnare för att säkerställa utbild- ningens anknytning till forskning och för att göra det möjligt för dem att utveckla angelägen forskning. Regeringen gör vidare bedömningen att bör bli ett universitet och att högskolans resurser till forskning och utbildning på forskarnivå därför bör utökas. Regeringen beräknar därför att anslaget för hög- skolas forskning och utbildning på forskarnivå bör höjas med 2018 och av- ser att föreslå detta i budgetpropositionen . Regeringen beräknar att universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå sammanlagt bör öka med 2018–2020. Anslagen beräknas öka med 2018, med 2019 och med 2020. I denna proposition föreslås inga förändringar i fördelningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå. Vidare beräknar regeringen att 2020 minska anslagen till och till forskning och utbildning på forskarnivå med respektive då delar av medlen till strategiska forskningsområden inte avses att fördelas (se avsnitt 10.2.6, 10.2.10 och 10.3.1). 9.5.2Strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar och världen står inför flera stora samhällsutmaningar som vi måste möta och hantera för att utveckla ett modernt välfärds- samhälle. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forsknings- politiken kopplas till globala samhällsutmaningar som är relevanta för vårt samhälle. Prioriterade globala samhällsutmaningar är klimat och miljö (se utg. omr. 20), hälsa och livsvetenskap samt en ökad digitalisering. Nationellt står även inför flera stora utmaningar som att skapa ett säkert, inkluderande och hållbart samhälle, att förbättra kunskapsresultaten i det svenska skol- och utbildningssystemet samt att utveckla välfärd och hållbart arbetsliv utifrån den demo- grafiska utvecklingen (se utg.omr. 9, avsnitt 9.5). Regeringen föreslår en ny satsning på en nationell forskningsinfrastruktur för insamlande och bevarande av biologiskt material från män- niskor i biobanker. Detta ska möjliggöra hög kvalitet och god tillgänglighet till prov och patientinformation utan att äventyra patienters integritet. Dessutom föreslås en ny satsning för tvärsektoriell forskning, som kan bidra till att starka forskningsmiljöer effektivt kan utnyttja den registerbaserade infrastrukturen och bidra till dess utveckling. Vidare föreslår regeringen en satsning på att stärka klinisk forskning inom områden där samverkan mellan universitet och högskolor, hälso- och sjukvården och näringslivet är en central del. Satsningen bör dels innehålla en förstärkning av klinisk behandlingsforskning, dels stimulans av samverkan inom forskning och innovation med fokus på folksjukdomar och diagnoser. Kunskap och forskningsresultat, inklusive metoder och tekniker, som har genererats vid universitet och högskolor ska genom samverkan med såväl hälso- och sjukvården som näringslivet i ökad grad komma till nytta i samhället. Den ökande förekomsten och snabba sprid- ningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt globalt hälsohot. Resistensproblema- tiken måste angripas tvärsektoriellt, med hänsyn tagen till såväl humansidan som djur- och miljö- sidan. Regeringen ser därför ett ökat behov av både grundforskning och mer tillämpad forsk- ning (inklusive implementeringsforskning). För att möta hälsoutmaningen satsar regerin- gen totalt –2020. Regeringen föreslår därför att Vetenskaps- rådets forskningsanslag anvisas 2017 för klinisk forskning. beräknar regeringen att Vetenskaps- rådets forskningsanslag ökar med för biobanker och register, för antibiotikaresistens och en ökning om för klinisk forskning. beräknar regeringen en anslagsök- ning om för biobanker och register och en ökning om för klinisk forskning och för antibiotikaresistens. beräknar regeringen en ökning om för biobanker och register och en ökning om för klinisk forskning (se avsnitt 10.3.1 Regeringens över- väganden). Modern forskning producerar allt större mäng- der data, vilket har lett till att forskningen har blivit alltmer datadriven och dataintensiv. Till- gången till stora mängder data har genomgripan- de förändrat hur forskning bedrivs inom många vetenskapliga discipliner. Den snabba utvecklingen ställer ökade krav på allt kraftfullare och snabbare datorresurser och nätverk, vilket kräver långsiktig planering och effektivt resursutnyttjande. För att ska vara en fortsatt stark forskningsnation bedömer regeringen att det behövs en satsning kring digital infrastruktur för att öka kapaciteten att lagra, analysera och överföra data. Detta kom- mer att främja både högkvalitativ forskning och bättre utnyttjande av forskningsinfrastrukturer. För att främja datadriven forskning inom hu- maniora och samhällsvetenskap finns ett behov av att digitalisera material vid kulturarvs- institutionernas arkiv, samlingar och bibliotek. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Här finns en stor outnyttjad forskningspoten- tial. Genom digitalisering kan materialet tillgäng- liggöras på nya sätt för forskning och metodut- veckling inom samhällsvetenskap, humaniora och även andra forskningsområden. För att möta digitaliseringsutmaningen beräk- nar regeringen att forsk- ningsanslag bör öka med totalt 2018 och 2019. beräknar därför regeringen att forskningsanslag bör öka med för detta ändamål och beräknas en anslagsökning om ytterligare . (se avsnitt 10.3.1). SwePub och Öppen tillgång till forskningsresultat Genom att forskningsresultat blir öppet tillgäng- liga möjliggörs att vetenskapliga arbeten av hög kvalitet ger upphov till ny forskning och innova- tion samt bidrar till samhällsnyttan. Den nationella databasen innehåller information om den vetenskapliga produk- tionen, framför allt vetenskapliga publikationer från och högskolor. har tidigare av regeringen fått i upp- drag att, i samverkan med , vidareutveckla SwePub. Syftet är att skapa förut- sättningar för att SwePub ska fungera som en fullgod och heltäckande datakälla för biblio- metriska analyser och studier av nationella pub- liceringsmönster. Regeringen föreslår att överförs från forskningsanslag till Kungl. Varav avser finansiering av nationellt samordningsuppdrag för öppen tillgång (open access) till vetenskapliga publikationer och avser vidareutveckling av SwePub (se avsnitt 10.3.1 och 10.3.8). Sunet () tillhandahåller nätverk för överföring av digital information samt it-tjänster, till universitet och högskolor och vissa andra organisationer. De anslutna myndigheterna och organisationerna har behov av en accelererad utveckling av ge- mensamma lösningar inom digital kommunika- tion och it-tjänster. Regeringen föreslår därför att överförs från forsk- ningsanslag till anslaget avseende Sunet för detta ändamål (se avsnitt 10.3.10). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Fler människor än har sökt asyl i , med påföljande frågor om nyanländas etablering och integration. Det innebär stora utmaningar för vårt samhälle och ökade kunskaper om migration och integration, bl.a. kunskap om jämställdhetsaspekter, vilket kan spela en viktig roll i det pågående arbetet med att möta dessa utmaningar. Den nuvarande situationen understryker på så sätt behovet av forskning om migrationens och integrationens alla aspekter samt ökad kunskap om förutsättningarna för att skapa inkluderande samhällen. För att kunna möta denna utmaning satsar regeringen totalt –2020. Regereringen föreslår därför att Vetenskaps- rådets forskningsanslag anvisas 2017 för ändamålet migration och inte- gration. beräknar regeringen att Vetenskaps- rådets forskningsanalsag bör öka med 10 miljo- ner kronor och att anslaget ökar med ytterligare 2019 för detta ändamål (se avsnitt 10.3.1). Jämlikhet är en del av lösningen på de utmanin- gar som samhället står inför på såväl nationell som global nivå. En viktig uppgift för den svenska forskningen bör därför vara att möta de stora samhällsutmaningarna med forskning för jämlika villkor. För att möta denna samhällsutmaning beräk- nar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt –2020. Regeringen beräknar därför att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2018 för detta ändamål. beräk- nas en anslagsökning om ytterligare (se avsnitt 10.3.1). Förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap För att möta samhällsutmaningar och stärka konkurrenskraft behövs kunskap inom alla ämnesområden. Humanistisk och samhälls- vetenskaplig forskning och kunskap bidrar till en ökad förståelse för samhället och dess utmanin- gar. Den bidrar också med viktig kunskap inom andra ämnesområden och till tvärvetenskaplig forskning. Humanistisk och samhällsvetenskap- lig forskning har historiskt ofta prioriterats lågt då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya varor och tjänster har under- skattats. Dessa vetenskapliga områden har därför inte i samma utsträckning som andra kunnat attrahera externa forskningsmedel. För att stärka humanistisk och samhälls- vetenskaplig forskning beräknar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt – 2020. Regeringen beräknar därför att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2018 för detta ändamål och att anslaget ökar med ytterligare 2020 (se avsnitt 10.3.1). Ökad kvalitetet i skolan Forskarskolor för bättre skola För att stärka den vetenskapliga grunden i lärar- och förskollärarutbildningarna föreslår rege- ringen att medel avsätts för forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor. De ska syfta till att öka tillgången på forskarutbildade lärare på ovan nämnda utbildningar. Medlen ska omfatta utbildningskostnader och lönekostnader för de individer som går utbildningen. bör ges ansvaret för att utlysa forskarskolorna. Regeringen föreslår med anledning av detta att forsk- ningsanslag anvisas en anslagsökning på 2017. Regeringen beräknar att anslaget bör öka med ytterligare 2018 och med 2020, så att satsningen 2020 totalt omfattar för detta ändamål. Ökad samverkan och stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningar och i skolväsendet Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skollagen (2010:800) vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Hållbar och omfattande samordning mellan utbildning, fortbildning och forskning är därför avgörande för lärar- och förskolläraryrkenas utveckling. Regeringen avser att inleda en försöks- verksamhet där syftet ska vara att pröva och utveckla modeller för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten med tillstånd att utfärda en lärar- eller förskol- lärarexamen. Modellerna ska kunna stärka ut- vecklingen av skolväsendet och undervisningen, öka kvaliteten på den praktiknära forskningen och eventuellt skapa nya former av kombina- tionstjänster som gör en möjlig forskarkarriär mer intressant för en lärare eller förskollärare. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor anvisas 2017 för en försöks- verksamhet som syftar till att stärka skolväsendets och lärar- och förskollärarutbild- ningarnas vetenskapliga grund (ibland benämnt forskningsanknytning). beräknar regeringen att anslaget bör öka med och 2019 med ytterligare , så att satsningen 2019 totalt omfattar för detta ändamål.