prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — fördelade inom ramen för kultur- samverkansmodellen. Den länsvisa fördelningen av medel framgår av tabell 4.3 nedan. Efter förslag i propositionen Vårändrings- budget samt i budgetpropositionen har anslaget för regional kulturverksamhet ökats med . beslutade att medlen skulle användas för att i möjligaste mån återställa verksamhetsbidragen inom modellen. är litteratur- och läsfrämjande ett område inom kultursam- verkansmodellen, vilket inneburit att Kultur- rådet antagit nya riktlinjer och arrangerat temadagar för regionerna. Övergången till ett nytt pensionssystem på scenkonstområdet innebar bl.a. att medel har kunnat frigöras till kvalitets- förstärkande insatser inom scenkonstområdet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.3 Fördelning av statliga medel 2015 till regional kulturverksamhet Total bidragsfördelning per län och fördelning i procent per konst- och kulturområde 1Avser teater, dans och musik. 2Avser konst- och kulturfrämjande. 3Bidrag ingår i fördelning till annat län. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade om utveck- lingsbidrag till 70 projekt runt om i landet. prioriterade projekt som beaktar de nationella kulturpolitiska målen om kvalitet, konstnärlig förnyelse och tillgänglighet till kulturutbudet. Se tabell 4.4 för den länsvisa fördelningen av utvecklingsbidragen. Tabell 4.4 Länsvis fördelning av utvecklingsbidrag 2013−2015 1 Den tillfälliga förstärkningen på ingår i beloppen –2014. presenterade en uppföljning av kultursamverkansmodellen . De regionala årliga bidragen till verksamheterna inom kultursamverkansmodellen utgjorde ca och den kommunala nivåns bidrag var ca . Det innebär att de regionala och kommunala bidragen utgör respektive . Staten, vars bidragsgivning uppgick till , stod för av de årliga bidragen. Enligt samma rapport har de regionala och lokala bidragen ökat kraftigt –2014. Även de statliga bidragen har ökat, både i löpande och fasta priser, men inte i lika stor omfattning. Uppföljningen visar också att kulturhuvud- stadsåret i gjorde avtryck, såväl i som i de tre övriga nordligaste länen, genom flera interregionala och konst- områdesövergripande samarbeten. Myndigheten för kulturanalys har i sin årliga rapport haft fokus på olika aktörers inflytande inom kultursamverkans- modellen. Myndighetens övergripande slutsats är att den statliga styrningen är fortsatt stark, men att ett ökat engagemang bland de regionala politikerna och tjänstemännen är märkbart. En annan slutsats är att civilsamhällets möjligheter att delta i dialogerna kring kulturplanerna måste förbättras. Bilden bekräftas av kulturutskottets utvärdering av kultursamverkansmodellen (Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen, 2015/16:RFR4), som presenterades . bjöd in ett fyrtiotal landstingspolitiker till dialog om kultursamverkansmodellens framtida inriktning och utvecklingsmöjligheter. Satsningen Äga rum 2016−2018 möjliggör ett ökat utbud av kultur i vissa bostadsområden med bl.a. lågt valdeltagande och andra socioekono- miska utmaningar. Satsningen, som totalt uppgår till , ska utgå från de boen- des önskemål och präglas av demokratisk delaktighet. har respektive lämnat in en rapport till regeringen om hur satsningen ska genom- föras. har påbörjat sin del av satsningen, som kallas Konst Händer, med att genomföra konstnärliga gestaltnings- projekt i utvalda områden. Statens kulturråds förslag till utformning av satsningen har varit ute på remiss och fått ett positivt mottagande. Regeringen beslutade om förord- ningen (2016:406) om statsbidrag till kulturverk- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samheter i vissa bostadsområden 2016−2018. Förordningen trädde i kraft . Kulturella och kreativa näringar Arbetet med kulturella och kreativa näringar sker i både myndigheters arbete och genom nationella regelverk. arrangerade ett rundabordssamtal med nationella och internationella deltagare tillsammans med och med titeln de värden kulturella och kreativa näringar skapar i . De kulturella och kreativa näringarna har särskilt utpekats som ett betydelsefullt område i nya exportstrategi som presenterades . Internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete ska främjas för hela kulturområdet vilket framgår av de nationella kulturpolitiska målen. Detta beskrivs även i styrdokumenten för områdets myndigheter och institutioner. har ett övergripande uppdrag att verka för ökat internationellt och inter- kulturellt utbyte och samverkan inom hela kulturområdet. Myndigheten ska särskilt bedriva ett främjandearbete inom litteratur och scen- konst. är stöd till internationell mobilitet och internationellt samarbete integrerat i övrig bidragsgivning inom såväl scenkonst och musik som bild och form. Ett ökande antal aktörer inom bild- och formkonst, musik, teater, dans och övrig scen- konst bedriver internationell verksamhet. Svenskt deltagande i EU:s kulturprogram och är nationell kontaktpunkt i för EU-programmet 2014–2020 med uppdrag att öka kunskapen om programmet samt att främja ansökningar från svenska aktörer. En stor del av arbetet består även av individuell rådgivning till sökande. Intresset från svenska kulturaktörer har enligt varit fortsatt stort, som konkurrensen om medlen inom delpro- grammet Kultur liksom föregående år är mycket hård. Endast av ansökningarna om stöd inom kategorierna större och mindre samarbetsprojekt beviljades stöd. Det beviljade beloppet till ansökningar där svenska organisa- tioner ingick var , vilket är lägre än föregående år främst på grund av att det var färre svenska organisationer som ingick i större samarbetsprojekt. För redovisning av delprogrammet MEDIA se avsnitt 13.4. Tabell 4.5 Svenskt deltagande i EU-programmet per stödform – delprogrammet Kultur 2015 Större samarbetsprojekt - projektledare Större samarbetsprojekt - projektpartner Mindre samarbetsprojekt - projektledare Mindre samarbetsprojekt - projektpartner Europeiska plattformar – ny utlysning Europeiska plattformar – partner (3-årigt stöd, partnerskapsavtal, utlysningen Översättning och spridning av europeisk skönlitteratur (2-årigt stöd) Översättning och spridning av europeisk skönlitteratur (3-årigt stöd, partnerskapsavtal, utlysningen gjordes Totalt antal svenska aktörer, samtliga Beviljade medel i miljoner euro, samtliga Regeringen inrättade 2016 en ny befattning som kulturråd vid ambassaden i . Därigenom kommer kultursamarbetet med och andra delar av Södra Afrika-regionen att både stärkas och fördjupas. För kulturlivet utgör de utsända kulturråden en viktig länk mellan och de länder i vilka kulturråden verkar. Bland projekt kan nämnas utställ- ningen Sámi Contemporary i . Svenska insatser på jämställdhetsområdet lyftes fram i D.C. och utställningen om till- gänglighet, AccessAbility, väckte uppmärksam- het när den visades i bl.a. och . I gjordes betydande satsningar i samband med . I arrange- rades en utställning med organisationen , som arbetar med integrationsfrågor och kvinnor i flyktsituation. film i främjades genom medverkan i Women’s , som hade särskilt svenskt fokus. Främjarresor i inklu- derade bl.a. ett svenskt bidrag till filmfestivalen i . Den rådande migrations- och flyktingsituationen kom att prägla aktiviteterna i unionsarbetet även inom kulturområdet. I novem- ber 2015 beslutade rådet om en ändring av rådets arbetsplan för kultur 2015−2018. Beslutet innebar att en arbetsgrupp tillsattes för att utbyta erfarenheter och sammanställa goda exempel på hur kultur och konst kan bidra till att individer och grupper kan närma sig varandra över kulturella gränser. Inom programmet Kreativa beslutades om en ny stödform för projekt med fokus på integration av flyktingar. Ansökningstrycket har varit mycket stort i förhållande till avsatta stödmedel. I likhet med migrations- och flykting- situationen har frågan om förstörelse av och illegal handel med kulturföremål i konflikt- områden lyfts i EU-arbetet. Betydelsen av denna handel för finansieringen av terrorism har också uppmärksammats. uppmärksammades också kultu- rens roll i EU:s yttre förbindelser med fokus på utvecklingssamarbete, bl.a. genom antagandet av rådsslutsatser. Kommissionen presenterade i sin tur ett meddelande om kultur i EU:s yttre förbindelser som tar ett bredare grepp kring frågan. Utvärdering av europeisk kulturhuvudstad 2014 I budgetpropositionen avsattes till europeisk kulturhuvudstad 2014. Därutöver har ett antal institutioner och myndigheter sammanlagt beviljat ca av egna medel till projekt som relaterades till det europeiska . Statskontoret har redovisat ett regeringsuppdrag angående en utvärdering av de statliga insatserna. Statskontorets övergripande slutsatser är att de statliga insatserna, som totalt motsvarade ca en tredjedel av den totala finansieringen, har bidragit till de kulturpolitiska främjandemålen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och i viss mån även till tillväxtpolitiska respektive utrikespolitiska mål. Det är viktigt att tillvarata erfarenheterna inför kommande kulturhuvudstadsår. EU:s struktur- och investeringsfondsprogram tilldelades projekt med svenskt deltagande och med kulturanknytning från EU:s struktur- och investeringsfondsprogram. uppgick motsvarande belopp till , vilket ska jämföras med 2013 då tilldelningen var . Anledningen till den låga siffran 2014 var att tilldelning inte skett från den nya programperioden –2020. ingick även medel som fördelats inom Landsbygdsprogrammet, vilket inte varit möjligt att inkludera 2015. Av Statens kulturråds årliga redovisning framgår att det under program- perioden –2020 finns möjlighet till finansiering av kulturrelaterade projekt inom de olika programmen om än i varierande grad mellan de olika programmen och program- områdena. har de nordiska kulturministrarna bl.a. samarbetat kring internationella frågor. De initierade en gemensam satsning för att presen- tera och förmedla nordisk kultur i samarbete med i . Satsningen relateras även till Nordiska ministerrådets strategi för internationell profi- lering och positionering. De nordiska kulturministrarnas fokus på har stärkts i och med beslutet att lansera ett treårigt program där nordiska för- fattare turnerar i de baltiska länderna. Inom ramen för besöken arrangeras seminarier kring bl.a. minoritetslitteratur och yttrandefrihet. De nordiska kulturministrarna enades om ett gemensamt uttalande kring den olovliga handel med kulturföremål som uppstått i kölvattnet av konflikterna i . Uttalandet fick stor uppmärksamhet interna- tionellt. En nordisk konferens arrangerades på temat , där en slutsats blev att det nordiska samarbetet mot olovlig handel med kulturföremål bör stärkas ytterligare, bl.a. genom upprättandet av en nordisk samordnings- grupp för ändamålet. För att möta behovet av ett bredare kunskaps- underlag för kulturpolitiska satsningar har de nordiska kulturministrarna beslutat att hos 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten för kulturanalys inrätta en kunskapsresurs för nordisk kulturpolitik och kulturstatistik. Kunskapsresursen ska koordinera insatser och främja nätverksbyggande inom det kulturpolitiska forskningsfältet. är ledamot i . gäller regeringens strategi för samarbete med . lanserades en global rapport, som finansierats av via Sida, vars syfte är att gagna och underlätta genomförandet av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (Mångfaldskon- ventionen) genom att bl.a. belysa komplexa samband, identifiera trender och visa på goda exempel. har fortsatt sina ansträng- ningar att motverka kulturarvets förstörelse och den illegala handeln med kulturföremål, bl.a. genom att samla nationella erfarenheter och uppmana till globala åtgärder. En svensk myndighetsgrupp har organiserats för att utveckla samverkan mot illegal handel med kulturföremål. I arbetet med konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet följer inter- nationella händelser inom konventionen och bidrar till att utveckla det nordiska samarbetet i konventionsarbetet genom och folkminnen. Ett nordiskt nätverksmöte hölls med syftet att bl.a. identifiera gemensamma intressen. lanserades den nationella förteckningen Levande traditioner på och folkminnens webbplats. har fortsatt fokus inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP) lagts på kulturarvet. Ett särskilt arbete har pågått för att utforma en europeisk kulturarvsstrategi mot bakgrund av förslag vid ministerkonferens för ministrar med ansvar för kulturarvsfrågor i . Strategin, som behandlades av styrkommittén vid dess möte , baseras på en social del, en del för hållbar utveckling samt en del som avser kunskap och utbildning. har beslutat att ta fram en ny konvention som ska ersätta konvention om brott med anknyt- ning till kulturegendom. Arbetet kommer att ledas av straffrättsliga styr- kommitté (CDPC) i nära samverkan med CDCPP. Resultat för samarbetet inom området medier och information redovisas under avsnitt 14.4. Kulturens roll i utvecklingssamarbetet Regeringen har skickat ut på remiss ett förslag till nytt policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, där bl.a. kulturaktörers roll för demokratisering och mänskliga rättigheter klargjorts. Regeringen har inom ramen för sitt arbete med framtagandet av en handlingsplan för politiken för global utveckling (PGU) gett ett uppdrag till ett antal kulturmyndigheter att redovisa vilka insatser som redan görs inom kulturområdet för att bidra till global hållbarhet. har fortsatt arbetet med att stödja fristadskonstnärer och verka för fler fristäder för förföljda konstnärer. Frågan har också lyfts i den dialog som förs med regionerna. Projektbidrag om ca har för- delats för bl.a. insatser som främjar fristads- konstnärernas möjlighet att delta i det offentliga kulturlivet. Därtill har beviljats för att utveckla fristadskoordinatorers verksam- het. Regeringen har i regleringsbrevet gett ett förtydligat uppdrag att verka för en utveckling av fristadssystemet. I uppdraget ingår bl.a. att uppmärksamma bety- delsen av det fria ordet och rätten till konstnärlig frihet och att lyfta fram och synliggöra nuvarande fristadskommuner och fristadskonst- närers verksamhet. Utvärdering och forskning inom kulturområdet publicerade Myndigheten för kultu- ranalys rapporter om museistatistik, kulturvanor, personalsammansättningen i kultursektorn och en omvärldsanalys om samhällstrender och kulturvanor. Vidare har myndigheten bl.a. utvecklat statistikarbetet och medverkat i seminarier. Baserat på sina rapporter har myndigheten värderat resultaten i relation till kulturpolitiska och tvärsektoriella mål. Myndigheten bedömer att både deltagande i kulturlivet och eget skapande är brett förankrat bland medborgarna, men såväl val av kulturuttryck som omfattning varierar. Myndigheten konstaterar att flera av verktygen för att nå de kulturpolitiska målen ligger utanför kulturpolitiken och att samverkan krävs mellan flera politikområden. Statens stöd till forskning och utveckling inom kulturområdet genom anslag 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgick till . fördelar den del av medlen som kan sökas av de centrala museerna för att stärka kunskapsuppbyggnaden inom musei- sektorn. Bedömningen görs bl.a. utifrån kulturpolitisk relevans. Av tolv ansökningar beviljades sju projekt bidrag till ett total- belopp om . Tre av de beviljade projekten rör mångfaldsfrågor och ett barns och ungas datorspelsanvändning. del i anslaget uppgick till , varav fyra miljoner har använts till projekt som syftar till att handlingar ska kunna bevaras hos myndigheterna, bl.a. till utvecklingen av s.k. förvaltningsgemensamma specifikationer vars spridning redan överträffat förväntningarna enligt myndigheten. Medel har även använts till publikationer baserade på Riks- arkivets bestånd samt metodutveckling för digi- tal förmedling och digitalisering. har ett program för FoU-verksamhet 2016–2018 beslutats. har fördelat 13,7 milj- oner kronor till 30 projekt varav 24 var placerade vid universitet och högskolor. Särskilt prioriterat i utlysningen var frågor om funk- tionshinder och tillgänglighet till kulturarvet. har även utvecklat deltagande i det s.k. Joint Programming Initiative (JPI) for Cultural Heritage and Global Change, genom finansiering av svenska forskare i tre av totalt 16 projekt i forskningsutlysningen Heritage Plus inom JPI:n. Av det totalt dis- ponibla anslagsbeloppet, , har myndigheten även använt medel till forsknings- kommunikation genom seminarier där resultaten av tidigare projekt presenterats. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och folkminnens del i anslaget, , utlyser myndigheten internt till bl.a. pilotprojekt, digitalisering av samlingar, metodutveckling, utbyggandet av databaser och seminarie- verksamhet. hel- eller delfinansie- rades 13 projekt av medel från anslaget, inom myndighetens samtliga fem ämnesområden: dialekter, folkminnen, namn, svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk. del i anslaget uppgick till . Museet har valt att långsiktigt prioritera medlen dels till att driva olika forskningslaboratorier inom geologi och biologi, dels till lönemedel för ett antal forskare där övriga kostnader finansieras med externa medel. Ett kulturliv för alla Kulturens myndigheter och institutioner verkar i en föränderlig omvärld med nya utmaningar och möjligheter. Det inspirerar verksamheten bl.a. genom att kulturinstitutionerna ordnar utställ- ningar på viktiga samtida teman och på olika sätt försöker nå nya målgrupper. har exempelvis gjort en satsning på ensamkommande flykting- barn genom den så kallade Superbarnskursen där museet har erbjudit gratis konstskola med en av museets konstpedagoger. har haft en samtalsserie om europeiska romers utsatthet och har haft olika aktiviteter riktade bl.a. till hemlösa kvinnor, före detta missbrukare och personer med demenssjukdom. I propositionen Vårändringsbudget avsattes för främjande av biblioteken som öppna mötes- platser, samt till inköp av böcker och samhälls- information till grupper som inte har svenska som modersmål. För att uppnå såväl det kulturpolitiska målet om allas möjlighet att delta i kulturlivet som de jämställdhetspolititiska målen, ska samtliga myndigheter inom kulturområdet integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Fem myndigheter – , , , och Riksutställningar – har även fått i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppdrag att ta fram en plan för hur jämställd- hetsarbetet kan integreras och bli en del av myndigheternas ordinarie verksamheter, exem- pelvis i deras styrprocesser. Myndigheterna redovisar åtgärder och resultat i årsredo- visningarna –2018. Resultat av arbetet med jämställdhet redovisas under respektive områdesavsnitt. Synliggörande av hbtq-personers rättigheter arrangerade en konferens om hur hbtq-frågorna kan göras synliga inom kulturområdet i samverkan med Riksutställningar och andra kulturmyndigheter. har även genomfört en undersök- ning av hur statliga kulturmyndigheter, kultur- institutioner, konstnärliga högskoleutbildningar och biblioteksutbildningar arbetar med hbtq- perspektiv. Undersökningen visade att kunskap är det största utvecklingsbehov som kan identi- fieras, följt av behov av nya arbetssätt och metoder samt dialogmöten eller nätverk. Exempel på kulturverksamheter och projekt med hbtq-inriktning och material om hbtq- frågor från andra myndigheter har lyfts fram på webbplats och i andra kanaler. För att underlätta och stödja erfarenhets- utbyte mellan kommuner och landsting har deltagit i framtagandet av en exempelsamling om arbete med att främja hbtq- personers lika rättigheter och möjligheter i olika verksamheter, publicerad av . Myndigheten har också arbetat för att främja hbtq-perspektiv inom kulturområdet regionalt genom att medverka vid utbildningsdagar och konferenser på tre orter. Likaså har samråd genomförts med övriga strategiska myndigheter inom ramen för strate- gin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck samt med organisationer som företräder hbtq- personer. , Forum för levande histo- ria, Riksutställningar och Statens museer för världskultur medverkade i monter vid . arrangerade även tillsammans med de övriga strategiska myndigheterna en programpunkt på West i . och är sektorsansvariga myndigheter inom ramen för regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011−2016. rådets uppföljning Kultur för alla – inget hinder, som är en slutredovisning av myndighetens arbete med delmålen inom funktionshinders- politiken år 2011−2016, visar en positiv utveckling för alla tre delmål. Samtliga kulturinstitutioner med statsbidrag för regional kulturverksamhet via kultursamverkansmodellen eller direkt från och som har besvarat enkäten har en handlingsplan för arbetet att öka tillgängligheten. konstaterar att kunskapen om arbete med den internationella webbstandarden tycks ha ökat , medan kunskapen om det som kallas enkelt avhjälpta hinder har varit låg bland de kulturaktörer som har ingått i undersökningarna. Av de kultur- institutioner och övriga aktörer som har svarat på enkäten (se tabell 4.6) anger att webbplatsen helt eller till viss del följer inter- nationell standard för tillgänglighet. anger att de har åtgärdat enkelt avhjälpta hinder fullständigt eller till stor del, dock pekar på att den låga kunskapen om vad som kan kategoriseras som enkelt avhjälpta hinder här kan utgöra en möjlig felkälla. Tabell 4.6 Kulturaktörer som mottagit statsbidrag från inom kultursamverkansmodellen eller övrig bidragsgivning 2013–2015 Åtgärdat enkelt avhjälpta hinder fullständigt eller till stor del1 Webbplatsen följer helt eller till viss del internationell standard Källa: Kultur för alla – inget hinder, slutredovisning av arbete med delmålen 2011–2016 () 1Tidsserie för 112 aktörer som svarat på enkätfrågan –2015 2Tidsserie för 145 aktörer som svarat på enkätfrågan –2015 I för alla: Sammanfattande redovisning av en strategi för genomförande av funktions- hinderspolitiken 2011−2016 görs bedömningen att funktionshindersfrågorna i ökande grad har integrerats i länsstyrelsernas, museernas och de ideella organisationernas verksamhet på kultur- miljöområdet. Ett omfattande arbete med att utveckla tillgängligheten till kulturmiljön och i synnerhet äldre skyddad bebyggelse återstår. Även har under strate- giperioden i ökande grad integrerat funktions- hindersperspektivet i den egna bidragsgivningen. Myndigheten för tillgänglighet gör öppna jämförelser av tillgängligheten på statliga Inom kulturområdet har myndig- heterna högst poäng gällande tillgänglighet till lokaler, medan det är flera som i högre grad kan tillgänglighetsanpassa sin kommunikation och information. När det gäller den grundläggande tillgängligheten, som bl.a. handlar om i vilken grad funktionshindersper- spektivet finns med i myndighetens planering, har det skett fler försämringar än förbättringar jämfört med föregående år som framgår av tabell tabell 4.7. Tabell 4.7 Statliga kulturmyndigheters grundläggande tillgänglighet 2015 Myndigheten för tillgängliga medier Forum för levande historia Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur Källa: Myndigheten för delaktighet Att främja de nationella minoriteternas möjlig- heter att behålla och utveckla sitt språk och sin kultur, och i synnerhet främjandet av barns ut- veckling av en kulturell identitet, är skyldigheter för det allmänna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. fördelar särskilda medel för att främja det samiska folkets och övriga nationella minoriteters kulturverksamhet. Lik- som föregående år fördelades merparten av bidragen 2015 som verksamhetsbidrag till fem verksamheter: Uusi Teatteri, Tornedalsteatern, Sverigefinska i , Judiska 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och Romska kulturcentret. fördubblade nästan budgeten för bidrag till planerad utgivning av nationella minoriteters litteratur jämfört med föregående år.