prop · H40350 · 2016-11-28 00:00:00 — Enligt regeringens mening bör näringslivets tillgång till forskningsinfrastruktur såsom Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab), synkrotronljuskällan () och den europeiska spallationskällan European Spallation Source (ESS) utvecklas och förstärkas. Regeringen anser också att incitamenten för användning av de nämnda anläggningarna för forskningsinfrastruktur bör utvecklas. Genom attraktiva forskningsinfrastrukturer som kan användas inom utbildning och forskning och som test- och demonstrationsmiljöer för näringslivet, kan attraktions- och konkurrenskraft öka. Det skapar i sin tur förutsättningar för företag att utvecklas, växa och exportera. Insatser behövs för att säkerställa att de satsningar som görs på forskningsinfrastrukturer gynnar svensk forskning och svenskt näringsliv. ska fortsätta att vara en globalt attraktiv plats för framstående forskning och innovation. Regeringen har lanserat Testbädd , en kraftsamling för innovation, för att uppmuntra till att nya idéer och lösningar testas i . Målsättningen är att det ska bli mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer. För att samla befintliga tillväxtresurser till internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva utvecklingsmiljöer behöver samverkan mellan olika aktörer stärkas. Testbädd omfattar flera olika typer av satsningar. Insatserna genomförs huvudsakligen via strategiska innovationsområden, test- och demonstrationsmiljöer, forskningsinstituten, utmaningsdriven innovation och samverkansprogrammen. En nationell funktion för Testbädd ska skapas med Verket för innovationssystem () som ansvarig myndighet. Industriforskningsinstituten har en central roll i att möjliggöra för framför allt små och medelstora företag att hänga med i och utnyttja möjligheterna med den snabba tekniska utvecklingen. För att öka näringslivets förmåga att konkurrera med specialiserade produkter och tjänster föreslår regeringen i budgetpropositionen en förstärkning av industriforskningsinstitutens verksamhet. Test- och demonstrationsmiljöer utgör infrastruktur för innovation och fyller en viktig funktion för utveckling av nya produkter, tjänster och affärsmodeller. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att medel tillförs för att vidareutveckla och förnya svensk test- och demonstrationsverksamhet för att skapa bättre förutsättningar för företag och offentlig sektor att genomföra utvecklings- och innovationssatsningar i . 4.3.6Attraktiva villkor för investeringar attraktionskraft i den globala kunskapsekonomin ska stärkas. Kunskap, kapital och humankapital söker sig till de länder med mest För att stärka position som forsk- nings- och innovationsland krävs fokus på att skapa goda förutsättningar Prop. 2016/17:50 för innovationer och innovationsutveckling, fler innovativa tillväxtföre- tag och fler arbetstillfällen ur de investeringar staten gör i forskning och utveckling. En viktig fråga i det sammanhanget är möjligheten för utländska studenter och forskare att stanna kvar i efter avslutade studier eller forskning för att söka jobb eller undersöka möjligheterna för att bedriva näringsverksamhet. Innovationsklimatet behöver stärkas genom insatser för att utveckla samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, större företag, unga innovativa företag, övriga myndigheter, kommuner och landsting samt civilsamhället. Insatser behövs också för finansiellt stöd till innovationsprocesser i tidiga skeden och företags möjligheter att minska risker vid innovationsprojekt. behöver också vara aktivt och medverka i internationellt standardiseringsarbete samt utveckla arbetet med immaterialrätt. Universitet och högskolor ska vara öppna mot samhället och verka för en god dialog om forskningsbehov, forskningen och dess landvinningar. När det omgivande samhället också aktivt deltar i dialogen kan forskare bidra med kunskap och analyser som samhällets aktörer kan bidra med kunskaper och identifiera samhällsrelevant och behovsmotiverad forskning. Digitalisering skapar möjligheter till att effektivisera samverkan och nyttiggöra ny kunskap på ett sätt som når hela samhället och alla delar av landet. Universitet och högskolor tar också allt större ansvar i innovationsprocesser, bygger entreprenöriell kompetens och deltar aktivt som strategiska samverkansparter i många delar av innovationssystemet. Regeringen ser positivt på denna utveckling och anser att den lägger grunden för ett livskraftigt system som är starkt i alla led i värdekedjan. 5Svensk forskning, utveckling och innovation i ett internationellt perspektiv 5.1 Forskning, utveckling och innovation som bidrar till samhällets utveckling Många länder genomför stora satsningar på forskning, utveckling och Konkurrensen om studenter, forskare och företag är stor, vil- ket sätter svenska universitet och högskolor under hårt tryck. är förväntningarna stora på att forskning, utbildning och innovation ska bidra till hållbara lösningar på både långsiktiga och mer akuta lokala och Detta leder till att allt högre krav ställs på länder och regioner att utveckla en målmedveten politik för internationell attraktivitet och konkurrenskraft. är ett framgångsrikt forsknings- och innovationsland, men för att behålla den positionen i en allt hårdare internationell konkurrens krävs ytterligare ansträngningar på flera plan. Regeringen anser att sats- ningar på forskning och innovation är avgörande för framtida För att uppnå den politiska målbilden krävs en lång- 2016/17:50 siktig forskningspolitik där de resurser som regeringen investerar i forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) och innovation bidrar till samhällets utveckling och säkerställer att står sig som ett starkt forsknings- och innovationsland. För att uppnå målet måste den nationella forskningspolitiken förhålla sig till den internationella utvecklingen inom området. I detta avsnitt beskrivs därför svensk FoU och innovation i ett internationellt perspektiv och jämförelser med andra länder görs. Avsnittet innehåller jämförelser som baserar sig på data från (), och samt analyser som ingår i rapporterna Forskningsbarometern 2016 – En överblick av det svenska forskningssystemet i internationell jämförelse (2016) och Trender i internationell forskning och innovation (2015). Definitioner av forskning och utvecklingsverksamhet samt innovation Jämförelser och analyser kräver entydiga definitioner. I internationella jämförelser används ofta termen FoU. SCB använder nedanstående definition för FoU vilken överensstämmer med den definition som vanligtvis används internationellt (se SCB.se). Forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) definieras som ett systematiskt arbete för att söka efter ny kunskap eller nya idéer med eller utan en bestämd tillämpning i sikte. Här ingår också systematiskt arbete som utnyttjar forskningsresultat, vetenskaplig kunskap eller nya idéer för att åstadkomma nya material, varor, tjänster, processer, system och metoder, eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Begreppet innovation är betydligt svårare att definiera vilket återspeglas i mängden olika definitioner som förekommer. När mäter innovation används följande definition. Innovation är implementering av en ny eller signifikant förbättrad produkt, process, ny marknad, metod, eller ny organisatorisk metod i företagsverksamhet, organisation i arbetsplatser eller externa relationer. Definitioner av universitet och högskolor Högskoleutbildning och forskning bedrivs dels vid universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434), dels vid enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I denna proposition benämns universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen i det följande statliga universitet och högskolor. Enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina benämns i det följande enskilda utbildningsanordnare. och högskolor och enskilda utbildningsanordnare benämns i det följande universitet och högskolor eller lärosäten. Sådana organ som bedriver forskning men som inte omfattas av ovan nämnda definitioner benämns i det följande andra forskningsutförare. När det refereras till texter och statistik som har tagits fram av andra än Prop. 2016/17:50 regeringen kan avvikelser från dessa definitioner förekomma. 5.2Investeringar i forskning och utvecklingsverksamhet som andel av BNP Världens totala utgifter för FoU uppgår till ca vilket motsvarar av den globala bruttonationalprodukten (BNP). , , och är de länder som‐ i absoluta tal investerar mest i FoU. EU:s andel av världens totala FoU investeringar är vilket kan jämföras med , och andelar som uppgår till 30, . I flera länder med hög ekonomisk tillväxt, t.ex. , och , har andelen av BNP som investeras i FoU ökat kraftigt. Dessa‐ tre nationer har bidragit till att blivit den största FoU regionen i världen. Prognoser visar att kommer att fortsatt öka sina investeringar i FoU och beräknas att inom passera både och EU i fråga om totala FoU-investeringar. Världsgenomsnittet för hur stor andel av BNP ett land investerar i FoU ligger på . investerar i genomsnitt av BNP i FoU och EU . EU är därmed långt ifrån sitt 2020-mål att av BNP ska gå till FoU. investerar av BNP i FoU vilket kan jämföras med nivån som låg på . Trots detta är tillsammans med , och ett av de länder som investerar störst andel av BNP i FoU. uppvisar dock till skillnad från flera andra länder minskade avsättningar för FoU som andel av BNP . har dock en marginell ökning skett. Figur 5.1 visar utvecklingen av nationella utgifter för FoU som andel av BNP –2014 för ett urval av länder. Figur 5.1 Nationella utgifter för FoU som andel av BNP 2000–2014 jämförs med ett urval av länder. 5.3Finansiering av forskning och utvecklingsverksamhet FoU betraktas som en allt viktigare resurs för samhället och många länder fortsätter att öka sina investeringar i FoU. I flertalet länder är det framför allt näringslivet som står för ökningen av de totala FoU-inves- teringarna. Data från visar att de statliga FoU-budgetarna har fortsatt att minska . skiljer sig från denna trend och har tvärtemot flertalet andra länder ökat den statliga FoU-finansieringen, medan näringslivet har minskat sina investeringar i FoU. Den trend för som illustreras i figur 5.1 för perioden –2013 beror på minskade investeringar i FoU inom näringslivet. Det har dock skett en marginell ökning av de totala investeringarna i FoU . FoU utförs inom olika samhällssektorer – i framför allt inom företag, universitet och högskolor Jämförelser av FoU-utgifter är ett sätt att mäta vilka aktörer som utför FoU, till skillnad från jämförelser av vilka aktörer som finansierar FoU. Definitionen av FoU rymmer både forskning och utvecklingsverksamhet. Större delen av FoU:n i företagssektorn rör dock snarare utvecklingsverksamhet än forskningsverksamhet. av företagens FoU går till grundforskning medan går till tillämpad forskning och övriga är klassificerat som utvecklingsverksamhet. I högskolesektorn utgör däremot forskning merparten av FoU-verksam- heten. I liksom i , och är andelen FoU som utförs i företagssektorn . Den andel FoU som bedrivs i högskolesektorn är förhållandevis stor i , precis som i , , , , , och . I alla dessa länder utgör den av de samlade FoU-utgifterna. Aktiviteter inom forskningsinstitut och myndigheter utgör av FoU, vilket är mindre än motsvarande andel i många andra länder. I , , och bedrivs en relativt stor andel av FoU:n (ca 12–) inom statliga forskningsinstitut. I , och utförs en stor andel i företagssektorn (). Bara en liten andel utförs inom högskolesektorn i dessa länder. Figur 5.2 visar pengaflödet från finansiärer till utförare i det svenska FoU-systemet. De två huvudsakliga finansiärerna är företagssektorn och den svenska staten. De två huvudutförarna är företagssektorn samt universitet och högskolor. Forskningsinstituten som är aktiebolag ingår i företagssektorn. Finansiell volym i det svenska FoU-systemet 2013 fördelad på finansiär och forskningsutförare. Belopp är angivna i miljarder kronor. Bild från Forskningsbarometern, 2016. Mottagare av statlig FoU-finansiering Figur 5.3 visar i vilken omfattning olika finansiärer bidrar till högskolesektorns FoU-intäkter. För högskolesektorn är staten den största finansiären av FoU. Ungefär hälften av de statliga medlen för FoU (ca ) går till statliga universitet och högskolor och enskilda utbildningsanordnare. De statliga forskningsfinansiärerna hanterar av de statliga medlen för FoU, varav merparten fördelas direkt till universitet och högskolor. Resterande fördelas till andra myndigheter. Sådana myndigheter kan antingen ha egen FoU, t.ex. och (), eller finansiera extern FoU som t.ex. eller (Sida). Av de statliga finansiärerna är största forskningsfinansierande myndighet räknat i förmedlade FoU-medel (6,betalades ut ), följt av Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). förmedlar ca för forskning och innovation på energiområdet. har anslaget till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ökat från av de totala statliga medlen för FoU. har andelen forskningsmedel som förmedlas genom de statliga forskningsfinansiärerna ökat från . har andelen av de statliga medlen för 2016/17:50 FoU som fördelas till andra myndigheter minskat från , där minskningen främst har skett hos försvarsmyndigheterna. Forskning, innovation och högre utbildning syftar ytterst till att främja hela samhällets utveckling och stärka samhällsbygget. Av regeringens nya mål framgår att ska vara en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Fokus för forsknings- och innovationspolitiken ska bl.a. främja ett effektivt och långsiktigt resursanvändande, samt en starkare och tydligare samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. Utöver de statliga forskningsfinansiärerna med huvuduppgift att finansiera forskning finns det ett stort antal andra myndigheter som finansierar forskning. har inlett en granskning av den statliga forskningsfinansieringen. Syftet med granskningen är att ge en övergripande bild av systemet för forskningsfinansiering samt analysera om det är ändamålsenligt och effektivt när det gäller organisering och resursfördelning. Regeringen följer frågan. Vid ett svenskt genomsnittligt lärosäte kommer mer än hälften av intäkterna från externa finansiärer vilket kan begränsa självständigheten och förmågan att planera långsiktigt. Det är viktigt att och högskolor ges långsiktiga förutsättningar för sin verksamhet. Figur 5.3 FoU-intäkter inom den svenska högskolesektorn 2013 fördelade på finansiärer Källa: Forskningsbarometern (2016). Data från SCB. Totalt tillförs svensk forskning ca från forsk- ningsstiftelserna som härrör från de tidigare löntagarfonderna. 2016 och till detta kommer ca 390 miljoner donationen från löntagarfonderna. (SSF), (Mistra), av högre utbildning och forskning (STINT) och för Industriell Miljöekonomi (IIIEE) delar ut mer än avkastningen och planerar för ett avslut av verksamheterna. kan fördela alla medel i den kulturvetenskapliga donationen men har valt att inte göra det. och kompetensutveckling () och måste däremot ha sitt kvarvarande kapital . Data från (figur 5.4) visar att näringslivets utgifter för FoU som andel av BNP är störst i och . Här uppgår näringslivets utgifter för FoU till av BNP. I , som ligger på femte plats bland de jämförda länderna, utgör näringslivets utgifter för FoU av BNP. De svenska företagens utgifter för FoU som andel av BNP har minskat . Nedgången är visserligen men det kan ställas mot att det i 18 av de 22 jämförda länderna har skett en ökning. Av de senaste siffrorna från SCB framgår att näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP minskade men ökade därefter. Det uppskattas att de uppgick till 2015 vilket motsvarar av BNP. Detta kan jämföras med att det svenska näringslivets FoU- utgifter uppgick till av BNP 2001 och endast kunde då uppvisa en högre nivå. Trots att näringslivets FoU-investeringar i har sjunkit det så har fortfarande en stark position som forsknings- och innovationsland. position är dock hotad genom konkurrens från andra länder där näringslivets investeringar ökar snabbare än i . 1) 2) 3) 1) 4) 4) 1) Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP, procent, 2005–2013 Källa: (2014), "and Technology Indicators", Science, Technology and R&D Statistics (database). 1)2013 avser 2012. 2)2009 avser 2008. 3)2005 avser 2004. 4)2013 avser 2011. Högskolans forskande och undervisande Hur stora satsningar som görs på FoU har en stark koppling till antalet forskare i landets befolkning. Totalt uppskattas antalet forskare till mellan sju och nio miljoner i världen. Av dessa är kvinnor och män, dock råder det stora skillnader mellan olika , , och är de länder som har högst andel personer med doktorsexamen i befolkningen. Dessa länder utmärker sig också genom att ha en jämn könsfördelning hos de doktorsexaminerade. Av arbetande befolkning i åldern 25–har en Kvinnor är i minoritet i forskarvärlden i alla jämförelseländer. är t.ex. av forskarna kvinnor. Den mest jämna sam- mansättningen av forskarkåren har (kvinnor), (kvinnor) och (kvinnor). 2016/17:50 svarande siffra för är kvinnor. Högskolans personal med forskande och undervisande uppgifter har ökat i –2015. Ökningen har skett i alla personalkategorier utom bland adjunkter och forskare med meriteringsanställningar. Om en snävare definition av forskare och lärare används, som enbart inkluderar personalkategorier som normalt förutsätter doktorsexamen (professorer, lektorer, forskare med meriteringsanställningar, postdoktorer och annan forskande och undervisande personal med doktorsexamen), är tillväxten . En del av förklaringen till ökningen av personal med forskande och undervisande uppgifter i högskolan ligger troligtvis i tillskottet av resurser för FoU . Andelen kvinnor i den forskande och undervisande personalen varierar mellan olika ämnesområden men har totalt sett ökat successivt . Vad gäller professorer, som är det högsta steget i forskar- och lärarkarriären, är dock kvinnor. Figur 5.5 Könsfördelning i olika yrkeskategorier inom högskolan Könsfördelning bland nydisputerade samt forskande personal med doktorsexamen i den svenska högskolan. * Annan forskande och undervisande personal med doktorsexamen. Källa: SCB. Figur 5.5 visar andelen män och kvinnor bland nydisputerade samt i de olika anställningskategorier som normalt förutsätter doktorsexamen. Totalt sett är fördelningen mellan kvinnor och män i den forskande och undervisande personalen relativt jämn. Andelen kvinnor med doktorsexamen bland högskolans personal har dessutom ökat snabbare än andelen män med doktorsexamen. 2016/17:50 ningen allt jämnare både bland nydisputerade och bland alla anställningskategorier som vanligtvis förutsätter doktorsexamen. Andelen kvinnor inom anställningskategorin professorer har också ökat, men mycket långsamt. Flera studier visar att kvinnor har svårare att avancera till de högsta positionerna inom högskolan. Att män oftare blir professorer gäller för de flesta ämnesområden. Dessutom tar karriärutvecklingen generellt sett för kvinnor än för män. Att män och kvinnor ges samma förutsättningar är viktigt, inte bara ur ett jämställdhetsperspektiv utan även för att kompetensen hos högskolans personal ska användas optimalt. I avsnitt 7 presenteras flera förslag med syfte att förbättra jämställdheten i högskolan. Se även avsnitt 8 om en forskningssatsning med syfte att skapa förutsättningar för jämlika villkor. 5.5Sverige är ett starkt forskningsland men konkurrensen hårdnar I internationella jämförelser av FoU brukar, förutom utgifter och finansiering av FoU i förhållande till BNP, även antal forskare samt antal vetenskapliga publikationer och citeringar jämföras. Figur 5.6 ger en ögonblicksbild av hur står sig i förhållande till andra länder mätt som satsningar i förhållande till BNP, antal forskare i systemet samt vetenskapliga publikationer och dess genomslag mätt som citeringar. Figur 5.6 Svensk FoU i internationell jämförelse för ett urval indikatorer Nationella utgifter för FoU som andel av BNP Publikationer per 1000 invånare Medelvärde för samtliga länder Medelvärde för de fem toppländerna Källa: och databaserna of Science och . Med citeringsgenomslag avses hur stor andel av landets samtliga veten- Prop. 2016/17:50 skapliga publikationer som hör till de högst citerade i värl- Antalet forskare och vetenskapliga publikationer är ett sätt att mäta forskningens volym medan olika mått på antalet citeringar för de vetenskapliga publikationerna är ett sätt att mäta forskningens genomslag och kvalitet. har en hög vetenskaplig produktion –2004 publicerade och flest publikationer i världen i förhållande till sin folkmängd. har gått om . 2012–2014 låg på en tredjeplats. ligger fortfarande på en förstaplats. Figur 5.7 visar antalet publikationer per 1 000 invånare för 14 länder under tre tidsperioder. hör till de länder som har högst produktion av vetenskapliga tidskriftsartiklar i relation till sin folkmängd. Figur 5.7 Utvecklingen av antalet vetenskapliga publikationer jämförs med ett urval länder. Antalet publikationer anges och tusen invånare för tre perioder: 2002–2004, 2007–2009 och 2012–2014. Antal publikationer per tusen invånare Källa: Databasen och . 2016/17:50 Högt citeringsgenomslag men andra länder har haft större ökningar har globalt sett en stor andel högciterade publikationer och andelen har också ökat något . Flera andra länder har dock haft större ökningar och tillhör nu en grupp som ligger strax efter de ledande länderna i världen. Figur 5.8 Utvecklingen av citeringsgenomslag Andel av landets samtliga vetenskapliga publikationer som hör till de högst citerade i världen. jämförs med ett urval länder. Citeringsgenomslag anges för tre perioder: 2002–2004, 2007–2009 och 2012–2014. Källa: Databasen . Figur 5.8 visar att svenska publikationer har ett relativt högt genomslag mätt som andelen högciterade artiklar. För den senaste perioden (2012– 2014) är andelen högciterade artiklar något högre än under de två föregående perioderna. Flera andra länder har dock visat på större ökningar –2014. utmärker sig, men även har ökat sin andel högciterade artiklar. har därför tappat några positioner –2014. De länder som ligger precis efter har visat en starkare utveckling , t.ex. och . Skillnaderna i citeringsgenomslag mellan länderna som placerar sig nära på listan är mycket små. Marginella förändringar i statistiken kan därför resultera i att ett land förflyttas flera positioner i rankinglistan. Studier visar att kvinnor överlag producerar färre publikationer än Prop. 2016/17:50 män, men i fråga om citeringsnivåer råder inga konsistenta skillnader mellan kvinnor och män. Samverkan som driver innovation Ett väl fungerande innovationssystem består av flera olika typer av aktörer som i samspel utvecklar och kommersialiserar eller på andra sätt nyttiggör nya varor, tjänster och processer. I takt med att ett väl fungerande innovationssystem blir alltmer avgörande för att lösa de samhälleliga utmaningarna, blir också deltagandet från offentliga aktörer mycket viktigt, inte minst då dessa ansvarar för frågor rörande hälso- och sjukvård, socialtjänst, sociala trygghetssystem, regional utveckling, klimatomställning, hållbara städer etc. Utvecklingen visar också att företag interagerar i större utsträckning med andra företag och organisationer via innovationsaktiviteter än övriga verksamheter.