prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — De offentliga investeringarna väntas också öka starkt, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och regeringens satsningar på infrastruktur och ett fossilfritt välfärdssamhälle. Efter två starka år väntas investeringstillväxten inom näringslivet stegvis avta 2016 och 2017. Investeringsnivån är dock fortsatt hög . Sedan regeringen tillträdde har utvecklingen på arbetsmarknaden varit stark. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 har ökat med 120 000 personer. Sysselsättningsgraden är högre än före finanskrisen och den högsta i EU. Ungdomsarbetslösheten och långtids- arbetslösheten har minskat snabbt (se avsnitt 1.5). Den starka efterfrågan i ekonomin och regeringens reformer väntas bidra till en fortsatt god tillväxt i sysselsättningen och till att arbetslösheten minskar till 2017. Arbetslösheten är dock fortfarande alltför hög. Det stora antalet asylsökande innebär att många som varit i kommer in i arbetskraften. Eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden dämpar detta nedgången i arbetslösheten (se tabell 1.2). I prognosen för arbetslösheten ingår den väntade effekten av de reformer som regeringen genomfört och som föreslås och aviseras i denna proposition. Dessa reformer bedöms bidra till att varaktigt sänka arbetslösheten. Regeringen kommer att löpande presentera reformer för att fler människor ska komma i arbete och för att arbetslösheten ska minska ännu mer. Inflationen har varit låg , trots att penningpolitiken varit expansiv. Den underliggande inflationen har dock stigit trendmässigt . Till följd av ett högre resursutnyttjande väntas inflationen fortsätta att stiga 2016 och 2017. Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden är osäker Det råder stor osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen i omvärlden och därmed också om utvecklingen i . Många av viktigaste exportmarknader, i synnerhet euroområdet, bedöms vara känsliga för negativa ekonomiska störningar. Möjligheterna att stabilisera ekonomin, framför allt genom penningpolitiken, är begränsade. I folkomröstningen röstade befolkning för att lämna EU. Resultatet ledde inledningsvis till kraftiga reaktioner på de finansiella marknaderna, men återhämtade sig aktie- marknaderna i många länder. Resultatet av folkomröstningen bedöms dämpa tillväxten i , men ha mer begränsade konsekvenser för utvecklingen i . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden kan även bli starkare än vad som antagits i prognosen. Exempelvis är tillväxten i och många andra framväxande ekonomier svår- bedömd. En starkare utveckling i dessa ekonomier skulle leda till en högre svensk exporttillväxt. Även i finns risker. Bostadspriserna och hushållens skulder har stigit i en relativt hög takt . Med snabbt stigande bostadspriser ökar risken för att det sker en snabb prisnedgång. En sådan utveckling skulle tillsammans med en hög skuldsättning innebära en risk för att hushållens konsumtion dämpas, vilket i sin tur skulle kunna leda till lägre tillväxt och sysselsättning. Bostadspriserna har ökat i en betydligt långsammare takt 2016 än 2015. Det amorteringskrav som infördes i syfte att dämpa utvecklingen har sannolikt bidragit till inbromsningen. Regeringen och berörda myndigheter följer utvecklingen noga och är beredda att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat , vilket bl.a. kan påverka den ekonomiska utvecklingen negativt. Ordning och reda i de offentliga finanserna bidrar till en god ekonomisk utveckling och till att värna välfärden. har beslutat att nivån på överskottsmålet ska vara av BNP över en konjunkturcykel. av överskottsmålet (dir. 2015:63) har uttalat att målet bör sänkas till en tredjedels procent av BNP . Socialdemokraterna och samt , , står bakom förslaget. Regeringen avser att återkomma med en bedömning ekonomiska vårproposition och ett förslag till en ändrad nivå i budgetpropositionen . lade regeringen om migrationspolitiken med en tillfällig lagstiftning för att kraftigt minska antalet asylsökande till . Regeringen bedriver också ett aktivt arbete för att EU ska ta ansvar för flykting- situationen i enlighet med internationell rätt. Regeringens prognoser utgår från planeringsantagande som innebär betydligt färre asylsökande 2016- 2020 jämfört med . Därmed är en betydande del av utgifterna kopplade till migration och etablering av tillfällig karaktär. Hur finans- politiken påverkas av migration kan illustreras med ett migrationsjusterat strukturellt sparande. 1.3Finanspolitikens övergripande Ett sådant sparande visar det strukturella Regeringen har sedan den tillträdde fört en stram finanspolitik som medfört att det underskott som ärvdes från den förra regeringen har minskat kraftigt (se tabell 1.3). Denna ansvars- fulla finanspolitik har möjliggjort angelägna samhällsinvesteringar, till skillnad från den förra regeringens ofinansierade, stora och orättvisa skattesänkningar. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda ska gälla i de offentliga finanserna. Det ger hushåll, företag och kommunsektorn stabila planeringsförutsättningar och uppmuntrar därmed investeringar. Att det finns marginaler för att möta konjunkturnedgångar med en aktiv finanspolitik minskar svängningarna och därmed osäkerheten i ekonomin. Utan dessa marginaler kan konjunkturnedgångar behöva mötas med nedskärningar i välfärden, med stora sociala och samhällsekonomiska kostnader som följd. sparandet rensat för den del av kostnaderna för migration och etablering som är mer än dubbelt så höga som det historiska genomsnittet. Det finns flera metoder för att göra en sådan beräkning. I räkneexemplet som framgår av diagram 1.1 blir det migrationsjusterade strukturella sparandet betydligt starkare och identiskt med det ordinarie strukturella sparandet. Regeringen anser att det är rimligt att en exceptionell händelse, som det mycket stora antalet asylsökande, kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Kommun- sektorn behöver permanent förstärkta resurser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 1.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall 2010–2015, prognos 2016–2020 -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 -0,3 -1,1 -1,2 -1,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -0,7 -0,9 -0,2 -0,3 Källor: och egna beräkningar. De budgetförstärkningar som regeringen presenterar i denna proposition får i flera fall effekt än 2017. Regeringen prioriterar strukturellt riktiga budget- förstärkningar framför kortsiktiga åtgärder. Diagram 1.1 Finansiellt sparande 2010–2020 Anm.: I bedömningen av det migrationsjusterade sparandet har de direkta kostnaderna för migration och integration som överstiger den dubbla genomsnittliga kostnaden (1991–2014) som andel av BNP rensats bort. I bedömningen ingår avräkning på biståndet och effekter på budgetens inkomstsida. Regeringen avser att genomföra ett antal åtgärder som minskar statens utgifter. Det handlar bl.a. om en omläggning av ersättnings- systemet för ensamkommande barn och unga. Inom områdena jobb, etablering och vuxenutbildning föreslås en mängd om- prioriteringar, bl.a. för att öka effektiviteten och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Åtgärder som vidtas för att minska utgifterna omfattar bl.a. mer träffsäkra nystartsjobb. Regeringen lämnar vidare förslag till ett antal intäktsförstärkningar som har remitterats, däribland förslag till avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån, slopad avdragsrätt för representationsmåltider vid inkomstbeskattning, ändrad intäktsränta i skattekontot och begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Därutöver föreslår regeringen att en skatt på kemikalier i viss elektronik införs och att alkoholskatten höjs. I vilken takt sparandet ska förändras bör, i enlighet med det finanspolitiska ramverket, baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångspunkter. Normalt sett bör fokus i bedömningen av budgetutrymmet främst ligga på det offentligfinansiella och realekonomiska läget under budgetåret. När tillfälliga faktorer har stor effekt på det finansiella sparandet behöver dock större vikt läggas vid utvecklingen på lite . Den offentliga skuldsättningen är förhållande- vis låg och förtroendet för offentliga finanser är högt. Därför kan sparandet stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. Åren efter 2017 stärks sparandet kontinuerligt. Det finansiella sparandet förväntas vara i balans 2018 och ligga klart över den målsatta nivån . Den offentliga skulden förväntas i denna proposition bli , motsvarande av BNP, lägre 2020 än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100). Det är viktigt att fortsätta att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är även angeläget att bygga upp marginaler för att möta nästa konjunkturnedgång. Det kräver såväl generell kostnadskontroll som ett rättvist och väl fungerande skattesystem med en låg grad av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Offentliga medel ska användas så effektivt och ändamålsenligt som möjligt för att uppnå största möjliga nytta. Regeringen har även utvecklat arbetet för att stärka jämställdhetsbudgetering i utformningen av budgetpolitiken (se avsnitt 1.7). Förslag till nivå på utgiftstaket Utgiftstaket utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå och ger och regeringen förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. I enlighet med budgetlagen (2011:203) föreslår regeringen i denna proposition en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året, dvs. Nivån som föreslås är samma som den bedömning som gjordes av utgiftstaket ekonomiska vårproposition. Regeringen gör i denna proposition även en bedömning av nivån på utgiftstaket (se tabell 1.4). Den föreslagna och bedömda nivån på utgiftstaket medger en utgiftsökning som möjliggör för regeringen att genomföra prioriterade reformer i kommande budgetpropositioner. Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte att det kommer att användas för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Tabell 1.4 Utgiftstakets nivå 2016–2020 Miljarder kronor om inget annat anges Utgiftstak, procent av 1 Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition. 1.4Mer resurser till välfärden Den generella välfärden är en central del i den svenska modellen och har lagt grunden till ett samhälle som präglas av högt ekonomiskt välstånd, sammanhållning, jämlikhet och jämställdhet. En jämlik kunskapsskola förbättrar livschanser och skapar förutsättningar för alla att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Gemensamt finansierade välfärdstjänster, som sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg, möjliggör ett högt arbetskraftsdeltagande och fler arbetade timmar i ekonomin. Det har skapat förutsättningar för en mycket hög syssel- sättningsgrad bland kvinnor och att har den högsta sysselsättningsgraden i EU. Satsningar på den gemensamma välfärden är en viktig del av regeringens ekonomiska politik. Den förra regeringen prioriterade ofinansierade skattesänkningar framför att investera i välfärden. Många av välfärdens verksamheter är fortsatt ansträngda. befolkning väntas fortsätta öka i snabb takt. Det leder till ett ökat behov av investeringar i välfärden så att kvaliteten inte blir lidande när antalet elever ökar eller fler söker vård. Samhällsbygget måste fortsätta och välfärden stärkas. ska ha en välfärd av hög kvalitet som går att lita på. Därför har regeringen genomfört stora satsningar på vård, skola och omsorg. Regeringen prioriterar även fortsättningsvis välfärden för att skapa förutsättningar för kommuner och landsting att möta medborgarnas behov av välfärdstjänster och förbättra kvinnors livsvillkor. Vinstjakten som incitament hör inte hemma i välfärdssektorn. Det är centralt att resurserna till välfärden används till just det de är avsedda för. För att få ta del av offentliga medel är det rimligt att kräva att privata aktörer som tillhandahåller välfärdstjänster ska kunna visa att de offentliga medlen kommer brukarna till godo. Eventuella överskott ska som huvudregel återinvesteras i den verksamhet där de har uppstått. Välfärds- utredningen ska lämna sitt delbetänkande om ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22 och dir. 2015:108). Regeringen avser att 2017 lägga förslag om ett regelverk som säkerställer att skattemedel används till just den verksamhet de är avsedda för. Regeringen föreslår i denna proposition att tillförs kommuner och landsting i generella statsbidrag. Det ger kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 De ökade resurserna är resultat mellan skolor har ökat. permanenta och skapar möjligheter att anställa skolvalssystemet är en bidragande orsak till den fler i välfärden och därigenom förbättra Allt fler elever lämnar utan behörighet till gymnasieskolan innebär betydande resurser som möjliggör för och alltför många fullföljer inte sin gymnasie- kommunerna och landstingen att stärka vården, Det är fler pojkar än flickor som skolan och omsorgen. saknar behörighet till gymnasieskolan och fler har stor betydelse för arbetsmiljön, inte minst i män än kvinnor som inte fullföljer sin kännetecknas av större problem med ohälsa än uppgift måste stärkas och kunskapsresultaten För att förbättra arbetsmiljön Ojämställdheten, som i skolan och arbetsvillkoren i kommunsektorn behövs drabbar pojkar i form av generellt sämre resurser, inte minst för att fler ska vilja arbeta studieresultat och flickor i form av stress och inom äldreomsorgen och vården. psykisk ohälsa, måste brytas. De generella statsbidragen ger stor frihet för Regeringen har vidtagit åtgärder för att stödja kommuner och landsting att själva utforma sin kommunerna i att vända kunskapsutvecklingen verksamhet utifrån lokala förutsättningar. och förbättra likvärdigheten. att säkerställa en hög kvalitet måste kommun- 2015 en skolkommission, bestående av sektorn kontinuerligt förnya och effektivisera representanter från profession och forskning, De ökade resurserna skapar som har i uppdrag att ta fram förslag på förutsättningar för att få fler i arbete, en mer systemförändringar för höjda kunskapsresultat, jämlik utbildning och ökad jämställdhet mellan förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad kvinnor och män. likvärdighet i skolan (dir 2015:03). Välfärdsmiljarderna ska inledningsvis särskilt Det stora antalet asylsökande och nyanlända stötta de kommuner och landsting som har barn och unga förstärker behovet av insatser för störst behov till följd av det stora antalet en jämlik skola. En stor andel av de asylsökande asylsökande och nyanlända. och nyanlända i gymnasieåldern är ensam- resurstillskottet att innebära en allmän kommande barn och unga, som saknar stöd från förstärkning av det kommunala utjämnings- Regeringen vill se en inkluderande skola och har vidtagit åtgärder för att möta det ökade behovet av undervisning i svenska som andraspråk och modersmåls- ersättningen till kommunerna för asylsökande Alla elever ska utmanas i sin kunskapstörst och barns skolgång höjts. Skolan får mer resurser när möta en skola där de får växa och utvecklas. antalet elever ökar. Skolan är en central del av samhällsbygget och en förutsättning för ett som håller ihop. Läraryrket ska bli mer attraktivt Alla elever ska utifrån sina förutsättningar få Lärarna är nyckeln till att höja kunskaps- möjlighet att utvecklas fullt ut. resultaten i skolan. Det är därför allvarligt att grunden för individens möjlighet till etablering läraryrket tappat i status och på arbetsmarknaden och ett aktivt deltagande i Det har tillsammans med stora Den förra regeringen prioriterade elevkullar lett till en växande brist på lärare. Läraryrket behöver bli mer attraktivt för att framför investeringar i skolan. fler ska söka sig till och stanna kvar i yrket. stället avsatt betydande medel till skolan. Regeringen genomför därför en stimulans till välfärdsmiljarderna skapas ännu bättre förut- sättningar för att nå regeringens mål om en Det är också viktigt Kunskapsresultaten i den svenska skolan har att lärarnas administrativa börda minskar så att lärarna kan fokusera på sitt kunskapsuppdrag. har också blivit alltmer ojämlik. Därför avser regeringen föreslå att de nationella P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 lärarnas fokus på kunskapsuppdraget. Vidare avser regeringen föreslå att antalet nationella prov ska minska. För att motverka lärarbristen måste även fler lärare utbildas. Därför föreslår regeringen en utbyggnad av lärar- och förskollärar- utbildningarna. Fullt utbyggd motsvarar satsningen 3 600 platser. Utbyggnaden har föregåtts av en dialog med berörda lärosäten avseende vilken utbyggnad som kan göras med bibehållen kvalitet i utbildningen. Regeringen föreslår vidare en fortsättning av satsningen Vidareutbildning av lärare utan lärarexamen (). Tillsammans med arbets- marknadens parter har regeringen också skapat ett snabbspår där nyanlända lärare snabbare ska kunna få en svensk lärarlegitimation. Därtill fortsätter regeringen satsningen på Teach for , som är en kompletterande pedagogisk utbildning för dem som redan har en akademisk utbildning. Ett annat sätt att möta lärarbristen är att förstärka andra personalgrupper i skolan som kan avlasta lärare och förskolelärare. Tidiga insatser när elever behöver extra stöd Genom att tidigt fånga upp dem som behöver extra stöd ökar möjligheten för varje elev att utvecklas fullt ut. Regeringen har tidigare avsatt betydande medel i syfte att fler ska kunna anställas i för att ge lärarna mer tid att möta varje elevs behov. Medel har också tillförts för att utbilda och anställa fler speciallärare och specialpedagoger. För att förbättra möjligheterna att tidigt kunna ge stöd efter behov avser regeringen att påbörja införandet av en läsa-skriva-räkna- garanti 2017. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska lämna förslag på hur en sådan garanti bör utformas (dir. 2015:65). Ett led i införandet av garantin är att resurser avsätts till insatser för att möjliggöra förankringen om bl.a. förskoleklassens förtydligade pedagogiska uppdrag. Regeringen avser också att avsätta medel för att kompensera kommunerna för ökade utgifter med anledning av garantin. Läsförmågan är avgörande för att alla barn ska utvecklas i skolan. Undersökningar visar dock på en sjunkande läsförståelse hos elever i den svenska . Inom ramen för initiativet Hela läser med barnen kommer regeringen att genomföra en rad insatser för att öka barns och skolelevers läsförståelse, ordförråd En läsdelegation tillsätts för att samordna samtliga läsfrämjande insatser inom skola, kultur, idrott och föreningsliv. Bättre möjligheter till utveckling i skolor med störst utmaningar För att förbättra skolresultaten och öka jämlikheten krävs stöd till huvudmän för skolor med stora utmaningar och låga studieresultat. Staten tar ett aktivt ansvar för skolutvecklingen genom regeringens satsning Samverkan för bästa skola. Satsningen pågår över hela landet och innebär bl.a. att i samverkan med varje berörd huvudman ska identifiera och utforma insatser för att höja resultaten på skolor med låga resultat och svåra förutsättningar. Regeringen föreslår i denna proposition en utökning av satsningen till att omfatta även förskolor och förskoleklasser med stora utmaningar samt en ytterligare utvidgning av insatserna . Utsatta bostads- områden ska särskilt uppmärksammas. Regeringen föreslår också att satsningen för fler behöriga lärare i svenska som andraspråk förstärks och att försöksverksamheten med utökad undervisningstid i svenska förlängs. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Därför har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska lämna förslag på åtgärder om hur målet kan nås (dir. 2015:31). Regeringen avser att återkomma till med förslag om att huvudmännen ska åläggas att erbjuda lovskola för elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Vidare avser regeringen att se över lovskolans omfattning och inriktning. Att ha fullföljt en gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Ett väl fungerande system för yrkesutbildning, där utbud och innehåll matchar såväl arbetsmarknadens behov som elevernas intressen, bidrar till att trygga kompetens- försörjningen och minska arbetslösheten. Därför avser regeringen att förstärka stödet till yrkescollege så att samverkan kan förbättras mellan branscher och utbildningsanordnare. Regeringen avser även att lämna förslag till en försöksverksamhet med branschskolor som syftar till ett större utbud av yrkesutbildning för små yrkesområden. Förbättrad hälsa och minskad sjukfrånvaro Alla ska ges förutsättningar för en god hälsa, oavsett ekonomiska resurser. Folkhälsan i är god, men det finns stora variationer mellan olika grupper i samhället. Människors hälsa och medellivslängd hänger nära samman med socioekonomiska faktorer, såsom utbildnings- och inkomstnivå. Regeringens långsiktiga mål är att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Satsningen på kvinnors hälsa tillsammans med reformerna om avgiftsfri tandvård för unga och avgiftsfri öppenvård för de allra äldsta bidrar till att nå målen om en jämlik och jämställd vård. Det gör även satsningarna på en mer jämlik och tillgänglig cancervård samt den nya strategin för att minska psykisk ohälsa. I denna proposition föreslås bl.a. höjt tandvårdsbidrag för personer som är 65–. Tandvårdsstödet är en del av välfärden. har ett pågående regerings- uppdrag att utvärdera det särskilda tandvårds- bidraget och sådan tandvård som omfattas av högkostnadsskyddet inom öppen hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår bl.a. att analysera hur stödens mål uppnås, vilka patientgrupper som utnyttjar stöden och att lämna förslag på förbättringar. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Vård ska ges efter behov. Det ska inte vara möjligt att gå före i kön i offentligfinansierad vård genom att köpa privata försäkringar. Att universitetssjukhusen hålls samman och bi- behålls inom det offentliga är en förutsättning för utveckling och kvalitet i hela hälso- och sjukvården. har ett av mest resurseffektiva hälso- och sjukvårdssystem och de flesta patienterna är nöjda med den vård som de får. Hälso- och sjukvården ska vara behovsanpassad, av god kvalitet för alla och tillgänglig i hela landet. Genom välfärds- miljarderna och särskilda medel för hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning skapas ännu bättre förutsättningar för att utveckla vården och omsorgen i samtliga kommuner och landsting. Regeringen har inlett en dialog med Kommuner och Landsting i syfte att komma tillrätta med bristyrkessituationen inom välfärdssektorn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Ohälsan och sjukfrånvaron ska minska Den ökande sjukfrånvaron är ett problem för såväl individen som för hela samhället. Kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män. Sjukfrånvaron är särskilt hög i många välfärds- yrken och medarbetarna upplever att arbetsmiljön har försämrats. Den förra regeringen vidtog inte åtgärder för att vända utvecklingen utan införde en tidsgräns i sjukpenningen, som varken främjade rehabiliteringsprocessen eller garanterade att de försäkrade fick rätt hjälp. Ersättning från sjukpenning ska ge trygghet och lämnas som det tar att återfå arbetsförmågan. Regeringen har därför avskaffat den bortre tidsgränsen. Att bryta utvecklingen med ökad sjukfrånvaro är en av regeringens mest prioriterade frågor. Ökningstakten i sjuktalet har mattas av, men ytterligare åtgärder behövs. Utöver ökade resurser till kommunsektorn har regeringen initierat ett brett åtgärdsprogram för att ge människor bättre möjligheter att stanna kvar i eller återgå till arbete.