prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — I decem- ber 2015 fanns drygt 1,6 miljoner abonnemang med hastigheter på /s eller mer, en ökning . Förutom traditionell fast telefoni erbjuder operatörerna ip-telefoni. utgjorde andelen ip-telefoniabonnemang mer än hälften av alla telefoniabonnemang och är där- med fler än traditionella över kopparnätet. Nästan alla ip-telefoniabonnemang är sampaketerade med andra tjänster som bred- band och tv. Svenskarna ringer allt mer från mobiltelefoner, på bekostnad av de fasta tele- fonerna. Datatrafiken i mobilnäten fortsatte att öka även om ökningstakten var lägre än föregående år. Trafiken i 4G-nät uppgick till 270 000 Terabyte (TB) och utgjorde därmed av den totala data- trafiken i mobilnäten. Intäkter på slutkundsmarknaden för elektro- nisk kommunikation har legat på i stort sett samma nivå . Intäkterna på mobila tjänster ökade mest till . Marknadsandelarna på mobila tjänster har generellt jämnats ut så att mindre operatörer ökat sina marknads- andelar. Inom fast bredband är den trenden inte lika tydlig och den största operatören har haft en marknadsandel mellan . Den svenska marknaden erbjuder stora möj- ligheter för användare att kunna nå internet överallt, snabbt och säkert samt att nå mängder av tjänster för att underlätta vardagen samt bedriva verksamheter. Operatörer i gör stora investeringar för att möta användarnas ökande efterfrågan på fasta och mobila elektro- niska kommunikationer. Samhället blir alltmer beroende av bredband och tillförlitlig kommunikation. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 effektivt fungerande marknader driver fram den positiva utvecklingen. förändras strukturen på marknaden i grunden vilket gör att regelverket på området behöver anpassas. Fibermarknaden blir allt mer diversifierad och lokal, trafiken blir allt mer ip-baserad och kon- kurrensen har ökat inom digitala tjänster till slutkunder, inte minst genom internetbaserade tjänster. Mot bakgrund av bl.a. dessa föränd- ringar har en översyn av regelverket på EU-nivå inletts och är tänkt att resultera i förslag till reglering under den senare delen av 2016 (se mer i avsnitt 4.5.1). slutförhandlades Europa- parlamentets och rådets förordning om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om roaming i allmänna mobilnät i unionen, (EU) 2015/2120. De nya bestämmelserna innebär att regleringsmyndigheten har fått ytterligare verktyg för att tillförsäkra användarna en öppen internetanslutning. Slutanvändare ska som utgångspunkt inte hindras att ta del av det inne- håll, de tjänster och de applikationer som de önskar över sin internetanslutning. Vidare kommer internetleverantörer endast tillåtas sär- behandla trafik över internet under särskilt angivna omständigheter och om vissa förutsätt- ningar är uppfyllda, som bl.a. icke-diskrimine- ring. I de nya reglerna ingår även bestämmelser om vilken information som leverantörer av internetanslutningstjänster ska tillhandahålla och offentliggöra i avtal. Den nya regleringen av roaming utgörs av en huvudregel med förbud mot att tillämpa särskilda roamingavgifter för slutkunder fr.o.m. . Det gäller telefonsamtal, sms och datatrafik. kommer operatörerna att kunna ta ut en reglerad extraavgift utöver den kostnad som konsumenten har på sin hemma- marknad. antog regeringens förslag till lagändring med kompletterande nationella tillsynsbestämmelser till följd av förordningen (prop. 2015/16:92, bet. 2015/16:TU12, rskr. 2015/16:184). Antalet abonnemang med högre överförings- kapacitet fortsätter att öka. Abonnemang med överföringshastigheten /s eller mer utgör av samtliga abonnemang och är hade 2015 det billigaste erbjudandet på fast bredband med en hastighet på Mbit/s jämfört med ett urval av , vilket kan jämföras med före- gående år då hade det tredje billigaste erbjudandet. Det billigaste svenska erbjudandet 2015 var något dyrare jämfört med . De flesta priserna för fasta bredbandsabonnemang är lokala. PTS kartläggning visar att lokala er- bjudanden ofta är billigare än nationella. Efter- frågan på fasta bredbandsabonnemang med lägre hastigheter fortsätter att minska och kan vara dyrare vid nyteckning än höghastighets- abonnemang. När det gäller mobila tjänster har priset för det billigaste erbjudandet med en datamängd om minst 2 GB och 100 samtal minskat jämfört med (). I en jämförelse med ett urval av hade endast ett billigare erbjudande än . PTS har kartlagt kostnaden för fiberanslutning av enfamiljshus. Det fortsätter att vara stora skillnader i vad som ingår i olika aktörers erbjudanden. Priset som konsumenten betalar för att ansluta sin villa beror i stor utsträckning på hur mycket arbete, material, och utrustning som ingår i erbjudandet. Vid en jämförelse mellan aktörers standarderbjudanden framkommer att standardpriserna för anslutning i flera fall gått upp något. Enligt aktörerna beror det bl.a. på att efterfrågan på fiber ökar och att utbyggnad i större utsträckning sker till mer svåranslutna områden. Datatrafiken i mobilnäten fortsätter att öka kraftigt. ökade trafik- volymen vilket är en lägre till- växttakt än , då ökningen var . Den ökade efterfrågan på mobila bredbandstjänster medför att efterfrågan på radiofrekvenser (spektrum) också ökar. Förvalt- ningen av radiospektrum påverkas i hög utsträckning av internationella förhandlingar och samarbeten. Olika slags utrustning, som t.ex. trådlösa nätverk och mobiltelefoner, tillverkas och säljs i stora volymer på gränsöverskridande marknader. har därmed begränsade möj- ligheter att förvalta radiofrekvenser enbart utifrån nationella överväganden. genomfördes internationella teleunionens världsradiokonferens. Ett av resul- taten av konferensen är att spektrumbehoven för 5:e generationens mobila tjänster kommer att studeras inför nästa världsradiokonferens . Regeringen beslutade att det s.k. 700 MHz-bandet (694–) fr.o.m. ska frigöras från marksänd tv och göras tillgängligt för andra ändamål. Enligt PTS rapport om den omplanering av näten för marksänd tv som krävs för att frigöra 700 MHz-bandet 2017, kan marksänd tv fort- sättningsvis sändas med sex sändarnät i frekvensområdet under . PTS bedriver även koordineringsarbete med grannländerna för att dels se till att det finns ett relevant och adekvat skydd för grannländernas tv-användning, dels för att möjliggöra använd- ningen av mobila tjänster i 700 MHz-bandet fr.o.m. . har på- börjat arbetet med att sluta sända marksänd tv i 700 MHz-bandet och beräknas vara klar . PTS har påbörjat arbetet med till- delning av frekvenser i 700 MHz-bandet och tillstånden beräknas träda i kraft . Enligt PTS rapport 2015 (PTS- ER-2016:11) är den totala yttäckningen i för taltjänster och sms , medan befolkningstäckningen överstiger . Yttäckningen för /s har ökat kraftigt och uppgår nu till av landets yta, vilket är en ökning från föregående år. Även täckningen för /s har ökat . PTS redovisade rege- ringsuppdraget Förutsättningar för samhälls- (PTS-ER-2015:24). Slutsatsen i rappor- ten är att det finns olika sätt att finansiera och etablera samhällsmaster, men att effekterna av den pågående utbyggnaden i 800 MHz-bandet samt den kommande utbyggnaden i 700 MHz- bandet bör analyseras innan eventuella insatser genomförs. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Telefoni och funktionell tillgång till internet Telefoni och en anslutning som medger funk- tionell tillgång till internet är en nödvän- dighet. Den lägsta nivå som bör eftersträvas är /s enligt regeringens beslut om att uppgradera nivån för funktionell tillgång till internet. Där marknaden inte tillhandahåller telefoni kan denna under vissa förutsättningar upphandlas av PTS. tillhandahöll PTS telefoni till ett tiotal slutanvändare, vilket är samma omfattning . PTS bredbandskartläggning 2015 visade att nästan alla hushåll och företag har möjlighet att teckna ett bredbandsabonnemang om minst /s. har PTS utvärderat bredband via satellit och ip-telefoni över sådana bredband. Enligt utvärderingen kommer satellitlösningar att vara ett kommersiellt alter- nativ för personer i glesbygd som saknar möjlig- heter till telefoni eller internetuppkoppling. Telias arbete med avvecklingen av koppar- bunden telefoni via gamla stolplinjer samt tele- fonstationer med gammal teknik och få abonnenter, det s.k. teknikskiftet, avslutades . Enligt fick 21 400 abonnenter en fast mobil telefonilösning (telefoni ansluts till en fast anslutningspunkt hos abonnenten via mobilnätet i stället för koppar- förbindelsen). Telias avveckling av kopparnätet har därefter gått in i en ny fas och omfattar nu även bl.a. bredband och tv-mottagning. Ersättnings- lösningar tillhandahålls främst via Telias mobil- nät eller om det saknas täckning via andra operatörer eller andra accesser, t.ex. fiber eller satellit. Enligt kommer ca 10 000 abonnenter att beröras . är motsvarande siffra 12 500. Antalet rapporterade störningar eller avbrott av betydande omfattning är relativt stabilt , då operatörernas incidentrapportering påbörjades. Rapporteringen avser större avbrott och skillnaden mellan åren beror främst på antalet stormar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 4.1 Antal incidenter Risk- och sårbarhetsanalysen för sektorn för elektroniska kommunikationer visar att logiska hot, exempelvis sådana som kopplas till fel och brister i den mjukvara som styr kommu- nikationsnätens funktion, ses som en större risk än flera vanligt förekommande fysiska hot, t.ex. fel i hårdvara eller vissa klimatologiska händelser. Antagonistiska hot, i form av överbelastnings- attacker och annan it-brottslighet, pågår ständigt och bedöms också öka i omfattning. uppmärksammades bl.a. en samlad överbelast- ningsattack mot flera dagstidningar i . De stora operatörerna har generellt sett en mer utvecklad krishanteringsförmåga än de mindre. Utifrån risk- och sårbarhetsanalysen arbetar PTS med förebyggande åtgärder i samarbete med operatörerna, t.ex. genom att öka robustheten och redundansen i näten, skalskydda installa- tioner, reservkraftverk, mobila reservnoder, spårbara och säkra tidssignaler etc. Olika vägled- ningar har också tagits fram, bl.a. om hur man kan anskaffa robust kommunikation. genomförs en större krisbered- skapsövning (Telö) och däremellan implemente- ras åtgärder inom identifierade förbättrings- områden. Elförsörjning och elektronisk kommunikation är två samhällsviktiga infrastrukturer som är beroende av varandra. Elavbrott kan leda till störningar och avbrott i elektroniska kommuni- kationer. fattade PTS beslut om nya föreskrifter om driftsäkerhet (PTSFS 2015:2) som förtydligar vilka åtgärder som tillhanda- hållare av elektronisk kommunikation ska vidta för att leva upp till kraven på grundläggande driftsäkerhet i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Föreskrifternas krav kring reservkraft och redundans träder i kraft , om inte tillhandahållaren vidtar någon förändring av tillgången eller reservkraftsyste- met, för i vilket fall kraven gäller (efter ). Inom EU antog ett direktiv kring nät- och informations- säkerhet (). En utredning (dir. 2016:29) har tillsatts av regeringen inför direktivets genom- förande i svensk rätt. främjar nät- och informationssäkerhet genom arbete inom Europeiska Unionens byrå för nät-och informationssäkerhet (). Statistik från SCB –2013 visar att an- delen män och kvinnor i åldern 16–som inte har internet hemma av säkerhets- och integritetsskäl var (för vartdera könet). var andelen kvinnor ca 2 pro- cent och för män . var andelen för båda könen. Statistik från SCB visar också befolkningens (åldern 16–) upplevda säker- hetsrelaterade problem vid användning av inter- net. Det i särklass mest upplevda problemet var att ha drabbats av virus eller annan datorinfek- tion, t.ex. en mask eller en trojan. Hälften av svenska företag har en policy för it-säkerhet, en ökning . I Digital Economy Outlook rapporteras att av respondenterna var mer oroliga för sin integritet 2014 än de var föregående år. säger samma rapport att personer som uttrycker oro för sin integritet ändå ägnar sig åt beteende som kan anses riskera integriteten. Rapporten visar också att inter- netanvändarna har blivit mer medvetna och vid- tar fler åtgärder för att skydda sina person- uppgifter och nätaccess, bl.a. genom säkrare inloggningar med olika lösenord samt upp- dateringar av dessa. Enligt PTS bredbandskartläggning 2015 (PTS- ER-2016:10) hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband om minst /s . Det är en ökning jämfört med föregående år. Andelen hushåll och företag som har tillgång till /s har ökat från (se tabell 4.1). Tillgången till bredband med hög över- föringshastighet är även fortsatt ojämnt fördelad mellan tätort/ småort och mer glesbefolkade områden, trots att tillgången till fiber har ökat snabbare utanför tätort/ småort. Enligt PTS bredbandskartläggning 2015 var andelen hushåll utanför tätort och småort med tillgång till /s , en ökning med från föregående år. Även utbyggnaden av mobilt bredband har fortsatt, framför allt utanför tätort och småort. hade av alla hus- håll och företag, både i och utanför tätort och småort, tillgång till mobilt bredband via LTE (long term evolution, ung. Även antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband har minskat. Enligt PTS bredbands- kartläggning 2015 saknade mindre än 130 hushåll och företag tillgång till någon form av bredband , vilket är en minskning med unge- fär 170 från föregående år. Det är marknaden som står för huvuddelen av investeringarna i bredbandsinfrastruktur och investeringstakten ökar. Enligt PTS rapport av regeringens bredbandsstrategi 2016 (PTS-ER-2016:17) uppgick investeringarna av marknadens aktörer till , vilket är en ökning med före. Det finns dock områden i gles- och landsbygd där marknaden inte planerar att bygga ut på egen hand och regeringen har därför avsatt och möj- liggjort stöd till bredbandsutbyggnad som kan användas i dessa områden. Regeringen har även gjort satsningar för att främja och underlätta för utbyggnaden av både offentliga och privata aktörer. Regeringen utökade satsningen på de regionala bredbands- koordinatorerna med jämfört med . Totalt beviljas de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna ca (dnr N2016/00704/ITP) och det natio- nella sekretariat som PTS administrerar i syfte att vara en stödfunktion för de regionala bred- bandskoordinatorerna, beviljas 3 miljoner kro- nor (dnr N2016/00098/ITP). Bredbandskoordi- natorerna ska verka för övergripande samord- ning, samverkan och samarbete i bredbands- frågor samt fungera som kontaktpunkt för sådana frågor i det aktuella länet för såväl offent- liga som privata aktörer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bandskoordinatorerna inrättades 2015 sedan regeringen kunnat konstatera ett behov av att effektivisera det regionala arbetet med utbygg- nad av bredband (dnr N2015/04465/ITP och dnr N2015/04466). För att underlätta för offentliga aktörer att bidra till utbyggnaden av bredband finns behov av att skapa en gemensam kunskapsbas kring metoder och arbetssätt. Regeringen har därför uppdragit åt PTS att ta fram och genomföra en utbildning för offentliga aktörer, inklusive bred- bandskoordinatorerna, som bidrar till att sprida relevant kunskap om bredbandsutbyggnad i hela landet (dnr N2015/06816/ITP). Stöd till bredbandsutbyggnad kan ges både inom ramen för landsbygdsprogrammet och för de tre nordliga regionalfondsprogrammen, men har olika fokus. För att få ett helhetsperspektiv på investeringarna är det viktigt att insatserna i så stor utsträckning som möjligt samordnas och att dess effekter följs upp på ett koordinerat sätt. Regeringen har uppdragit åt och att säkerställa detta i sam- verkan med PTS (dnr N2015/08967/ITP). antog förslagen i propositionen Billigare utbyggnad av bred- bandsnät (prop. 2015/16:73, bet. 2015/16:TU19, rskr. 2015/16:246) som genomför Europa- parlamentets och rådets direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät. En ny lag, lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, trädde i kraft . Dessutom har ett antal andra lagar ändrats i syfte att genomföra direktivet. Regeringen har vidare uppdragit åt PTS att som ett led i genomförandet av direktivet utveckla en webbportal där nätinnehavare och bredbandsutbyggare kan söka information om exempelvis befintlig fysisk infrastruktur och pågående bygg- och anläggningsprojekt samt tillstånd som kan behövas vid utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunika- tion (dnr N2015/07845/ITP). Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur överlämnade sitt betänkande (Statens bredbands- infrastruktur som resurs, SOU 2016:1). I betän- kandet läggs förslag på hur den statliga bred- bandsinfrastrukturen ska tas tillvara och utnytt- jas bättre, bl.a. för att kunna nå regeringens mål om att av alla hushåll och företag ska kunna ansluta sig till bredband om minst 100 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mbit/s . Förslagen handlar bl.a. om att regeringen måste ta ett helhetsgrepp och se infrastrukturen som en resurs. Förslagen har remitterats och kommer att behandlas under /17. Regeringen beslutade om förlängt mandat för Bredbandsforums verk- samhet t.o.m. (dnr N2015/07486/ITP). Bredbandsforum ska fort- satt bidra till nationell samordning för effektiv bredbandsutbyggnad i hela landet. Regeringen konstaterar att den ökning som länge förekommit av individers och företags användning på it-området tenderar att avta och användningen stabiliseras på en viss nivå. Samma tendens kan ses hos andra länder i som ligger högt i tillgång och användning av it och internet. Bland dessa kan man också se hur skill- nader mellan länder minskar när ökningarna avtar, även om den stabiliserade nivån skiljer en del mellan länder. När ökningarna avtagit kan statistiken fluktuera en aning utan att förändringarna är statistiskt säkerställda. Andra områden utvecklas fortfarande och inom dessa fortsätter individer och företag i att öka sin it-användning. ligger fortfarande bra till i jämförelse med andra länder enligt index som sammanställs av och sionen (se avsnitt 4.4.2 Resultat). Det är dock tydligt i de olika indexens detaljer att it-använd- ning i andra länder i vissa fall ökar fortare än i . I Index, tappar en placering och hamnar på tredje plats av EU:s 28 medlemsstater och i World Economic Forums Networked Readiness Index, hamnar på tredje plats av 139 jämförda länder. Regeringen bedömer att behöver för- nya sina ansträngningar och se över sin politik på det digitala området. I jämförelse med andra länder har en hög andel av befolkningen som är digitalt delaktig. Det är framför allt bland äldre kvinnor och män med funktionsnedsättningar och äldre med invandrarbakgrund som det digitala innan- förskapet behöver öka. För personer med funktionsnedsättning som är vana att använda digital teknik, fungerar it-tjänster förhållandevis väl och kan möjliggöra ökad inkludering i sam- hället. PTS har genom bl.a. innovationstävlingar, utvärderingar av befintliga kommersiella tjänster, samt finansiering av utvecklingsprojekt sett till att tjänster utvecklats för att underlätta använd- ning av it-produkter och tjänster för personer med funktionsnedsättning. Med en växande andel äldre i befolkningen är det viktigt att se till att även dessa kan vara digitalt delaktiga. Regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, s. 37) kompletteringar av RUT-avdraget så att det även innefattar it-tjänster såsom t.ex. installation, reparation och underhåll av data- och informationsteknisk utrustning, data- program osv. Ändringarna trädde i kraft . Undersökningar har visat att det till största delen är personer som är intresserade av dessa it-tjänster. Därutöver är kvinnor i högre utsträckning än män intresserade och har dess- utom högst betalningsvilja. I och med detta kan den digitala delaktigheten öka inom vissa grupper i samhället och även bidra till ökad jäm- ställdhet. Arbetet med att öka den digitala delaktigheten kräver samarbete och dialog mellan olika aktörer såsom myndigheter, bibliotek, privata aktörer, organisationer, forskarsamhället och företrädare för olika användargrupper. tilldelades genom föreningen i ett finan- sieringsbidrag för insatser för att främja digitalt innanförskap. Dessa insatser kan nå flera olika grupper, bl.a. äldre personer. Könsbalansen är ojämn inom it-området såväl inom utbildningarna som på arbetsmarknaden. Jämställdheten är viktig för den digitala utvecklingen, både ur ett maktperspektiv och ur ett tillväxtperspektiv. Samhällets behov av att ta tillvara den bästa kompetensen och digitali- seringens möjligheter motverkas om könsstero- typa föreställningar får prägla studieval, utbild- ning och arbetsmarknad. Med avseende på användningen av digitala produkter och tjänster är dock könsfördelningen jämn. Arbetsmarknaden har ett stort behov av arbetskraft inom it-sektorn. Om en ökad andel kvinnor väljer högre it-utbildningar kan det bidra till att möta delar av de behov som it- sektorn har. För att utbildningarna ska få en jämnare könsfördelning behövs ett jämställdhets- perspektiv i utbildningarna, t.ex. när det gäller utbildningsinnehåll, kultur och utåtriktad information till potentiella studenter. Mycket tyder på att utbildningsinnehåll, utformning och självbild på institutionen och hos yrkesverksamma inom aktuellt område har stor inverkan på unga kvinnor och mäns studie- och yrkesval. Insatser för ökat intresse för informations- teknik bland både flickor och pojkar behöver även initieras i tidig ålder såsom på förskole- och grundskolenivå. Statliga myndigheter använder it i allt större utsträckning för att minska sin miljöpåverkan. Det finns fortsatt potential att minska kol- dioxidutsläppen från verksamheten genom att ändra resemönstren så att distansmöten i stället för fysiska möten där traditionella tjänsteresor av olika slag används. Det är också anledningen till att regeringen inom ramen för miljölednings- arbetet till ett drygt sextiotal myndigheter i årets regleringsbrev lyfter betydelsen av att använda den metodik som utvecklats inom ramen för REMM-projekt (se avsnitt 4.4.2 Resultat). Att samla samordningsansvaret hos en myndighet med sakkompetens är fortsatt viktigt för att tillvarata och sprida erfarenheter från det utvecklingsarbete som bedrivs inom myndig- heterna. har i rapporterna Spets- tekniker för miljömålen (rapport 5933) och Digitalisering och hållbar konsumtion (rapport 6675) pekat på att digitaliseringen bl.a. kan bidra till resurseffektivisering och minskad miljö- påverkan genom att ersätta eller intensifiera användningen av produkter, ytor, resor och transporter. För att potentialen ska kunna reali- seras fullt ut behöver verksamheter som påverkar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen och gene- rationsmålet aktivt förhålla sig till hur digitali- seringen kan användas i syfte att minska miljö- och klimatpåverkan. Det svenska engagemanget i Internet Corpora- tion for Assigned Names and Numbers (ICANN), () och i andra sammanhang har bidragit i arbetet med att behålla ett globalt internet som präglas av frihet och öppenhet. (Se mer i avsnitt 4.4.2 Resultat.) Det globala internetsamfundet i kretsen kring ICANN formulerade förslag till hantering av internets rot-zon som är väl förank- rat och förväntas kunna accepteras av ansvariga myndigheter och implementeras . Digitalisering av det offentliga De samhällsutmaningar som det offentliga möter kräver att digitaliseringens möjlig- heter tillvaratas på bästa sätt. Även om ligger långt framme bland ledande it-nationer visar internationella jämförelser att den offent- liga sektorn tappar fart. För att nå målen om en enklare, öppnare och effektivare förvaltning krävs en effektivare styrning, ökad digital mognad, innovativa digitala lösningar och en stabil bas i form av digital infrastruktur. Det krävs gemensamma tjänster som utgår från indi- viders behov och ger hög användning och där- med stor samhällsnytta. har lämnat ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2015/16:FiU25, rskr.