prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — 36 Från Äldres behov i centrum till Individens behov i centrum, Lägesrapport (2016). Bland kvinnor i åldersgruppen hade hemtjänst eller bodde i särskilt boende 2015. Motsvarande andel bland män var . Det var närmare 130 000 kvinnor som hade dessa insatser och närmare 53 000 män, dvs. totalt ca 183 000 personer i åldersgruppen och äldre.37 Tabell 7.3 Förändringar i kommuners utbud av hemtjänst respektive särskilt boende. En jämförelse av 284 kommuner för personer i antal och procent och särskilt boende har Andelen med hemtjänst har Andelen med hemtjänst har och särskilt boende har Källa: , . Tabell 7.3 visar att den utveckling som pågått fortsätter, där en allt större andel av vård och omsorg om äldre ges i form av hem- tjänstinsatser i ordinarie boende. I av kommunerna har andelen av befolkningen som bor i särskilt boende minskat . I av kommunerna har denna andel ökat. Andelen kvinnor med hemtjänst38 i åldersgrup- pen har minskat med en procent- enhet . 37Med hemtjänst avses här bistånd i form av service och personlig omvårdnad i den enskildes bostad eller motsvarande. Endast individuellt biståndsprövad hemtjänst ingår. Endast verkställda beslut ingår. Beslut om trygghetslarm ingår inte i dessa uppgifter. Källor: Individstatistik från och . 38Samma definition som i fotnoten ovan. I budgetpropositionen 2015/16:1 redovisas mängdsstatistik för hemtjänst, vilket gör att uppgifterna som redovisas här ej är jämförbara med motsvarande i föregående års proposition. bland män har minskat . I åldersgruppen hade av kvin- norna och av männen hemtjänst. När det gäller särskilt boende har andelen kvinnor i åldersgruppen minskat med . Bland män har denna andel minskat med drygt en pro- centenhet. Minskningen av andelen personer med hemtjänst respektive särskilt boende har pågått successivt , utan några uppåt- gående avvikelser. I åldersgruppen bodde av kvinnorna och av männen i särskilt boende. Medianåldern för inflyttning till särskilt boende var för kvinnor och för män . Skillnaderna är stora mellan olika kommuner. Det kan bero på det lokala utbudet av särskilda boenden, på skill- nader i befolkningens hälsa men framför allt på geografiska förhållanden. De som bor i kom- muner i norra och flyttar till särskilda boenden är vanligen yngre än de som flyttar till särskilda boenden i kommuner i . En betydande del av de som bor i särskilt bo- ende har en demenssjukdom. uppskattade 2012 att ca 66 000 personer med demenssjukdom bodde i särskilt boende. Totalt har ca 160 000 personer någon form av demens- sjukdom. Stödet både till dem som har sjuk- domen och till deras närstående har mycket stor betydelse eftersom många som får demenssjuk- dom bor kvar med stöd från familjen så länge det går. hade 375 500 personer i ålders- gruppen någon form av bistånds- beslutad socialtjänstinsats. Fler kvinnor än män hade socialtjänstinsatser ; totalt stod kvinnorna för 68 procent.40 Av de 375 500 personerna med socialtjänstinsats hade 223 200 personer hemtjänst i ordinärt boende. Det är 1 600 fler än 2014. Drygt 87 900 äldre bodde i särskilt boende, vilket var 800 färre än året innan. Det totala antalet personer som får dessa insatser har ökat, men det har även antalet i befolkningen som är . Det innebär att andelen äldre som får en insats totalt sett har 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det beror troligtvis på det stora antalet personer som är födda . De har passerat 65-årsgränsen och har inget behov av äldreomsorg, enligt bedömning.41 Tiden med hemtjänst per person och månad ökade , till i genomsnitt , mellan en mätning och en i oktober 2015.42 Tillgänglighet till särskilda boendeformer har noterat att de insatser kommunerna beslutar om ibland styrs av annat än den enskildas ansökan. Det förekommer att den enskilde ansöker om särskilt boende men förmås acceptera hemtjänstinsatser. Totalt av kommunerna bedömer 2015 att de har ett underskott på särskilda bo- endeformer för äldre. var motsvarande siffra 41 procent.43 Tabell 7.4 Antal inrapporterade ej verkställda beslut/år (insats: permanent bostad enligt socialtjänstlagen, äldre- omsorg) Resursbrist, t.ex. saknar bostad Den enskilde har tackat nej Resursbrist, t.ex. saknar perso- Källa: , . Underskottet på särskilda boendeformer visar sig även i statistiken för ej verkställda beslut om bostad. Tabell 7.4 visar utvecklingen av ej verk- ställda beslut när det gäller insatsen permanent bostad enligt socialtjänstlagen inom äldreom- sorgen. Ökningen av antalet inrapporterade be- slut som ej verkställts förklaras främst av kom- munernas resursbrist där bostadsbrist är en av orsakerna. Denna ökning är mellan 2013 och 2015.44 Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utveckling- Individstatistik från , Faktablad . 39 Vård och omsorg om äldre – lägesrapport (2016). Källa: individstatistik från och . 40 Officiella statistik, Statistik om socialtjänstinsatser till äldre Statistik från , . 2015, , 2016. Statistik från , 2016. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det behöver även finnas ändamålsenliga bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden för att säkerställa äldre personers olika behov. Byggande av särskilda boenden och trygghets- boenden för äldre subventionerades med ca i investeringsstöd . Stödet utbetalades mot att det färdigställdes 1 585 bostäder i särskilt boende och ca 600 bo- städer i trygghetsboenden.45 7.6Resultatredovisning – Individ- och familjeomsorg Flera faktorer såväl i som i omvärlden påverkar förutsättningarna för verksamhets- området, exempelvis utvecklingen på arbets- och bostadsmarknaden samt antalet asylsökande och nyanlända. fick det stora antalet asylsökande betydande konsekvenser för verksamhetsom- rådet. Nästan 163 000 personer sökte asyl i , vilket var fler än . Av dessa var ca 70 000 barn, varav omkring hälften var asylsökande ensamkommande barn utan förälder eller vårdnadshavare i . Majori- teten av de asylsökande ensamkommande bar- nen var pojkar, . Ankomst- kommunen ansvarar för det tillfälliga mottag- andet. i ankomstkommunen ska inleda en utredning och tillgodose barnets eller den unges omedelbara behov av boende. I sam- band med att barnet söker asyl anvisar Migra- tionsverket barnet till en kommun (anvisnings- kommunen) som är den kommun som får ett mer långsiktigt ansvar för barnet. i anvisningskommunen inleder en ny utredning i samband med att de övertar ansvar för barnet. Anvisningskommunen har samma ansvar för ensamkommande barn som för andra barn i kommunen. Om ensamkommande barn och unga beviljas uppehållstillstånd stannar de i normalfallet kvar i anvisningskommunens om- sorg. Det stora antalet asylsökande ensam- kommande barn ökade arbetsbelast- ningen inom och innebar att den redan ansträngda situationen inom social omsorg för barn och unga blev än mer ansträngd. Rege- ringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att stödja kommunerna i den rådande flykting- situationen. Regeringen har tillfört kommuner och landsting i den extra ändringsbudgeten som lämnades den12 , medel som bl.a. förväntas ha kommit kommunernas socialtjänst till del. 7.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De statliga insatserna syftar till att ge kvinnor, män, flickor och pojkar tillgång till ett likvärdigt, jämlikt och jämställt stöd från den kommunala individ- och familjeomsorgen oavsett var de bor i landet och att stärka kvaliteten i verksamheten. Bedömningen av resultat och måluppfyllelse inom individ- och familjeomsorgen baseras på samma bedömningsgrunder som för hela social- tjänsten, dvs. en kunskapsbaserad, säker, individ- anpassad, jämlik, jämställd och tillgänglig vård och omsorg. I årets resultatredovisning har resultatindika- torer setts över och några har tagits bort. Ett skäl till förändringen jämfört med föregående år är att de nya indikatorerna är mer relevanta för att följa och bedöma utvecklingen av måluppfyllelse. Ett annat skäl är att det finns förbättrad tillgång på data jämfört med tidigare. När det gäller våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor saknas indikatorer för att mäta våldets omfattning. Resultatredovisningen avser därför utvecklingen av det arbete som görs för att motverka våldet och stödet till dem som utsätts, främst kvinnor och barn. Följande indikatorer används och vid de fall redovisningen inte uppdelas på kön finns ingen sådan information tillgänglig: 45 Statistik från , 2016. Sociala barn- och ungdomsvården −andel flickor och pojkar som varit placerade ifamiljehem eller hem för vård eller boende (HVB) under årskurs nio och har behörig- het att söka till nationellt program i gymna- sieskolan, −antalet anställda handläggare som har socio- nomexamen och −minst yrkeserfarenhet av socialt arbete, −minst erfarenhet av barnutred- ningar, −mer än erfarenhet av barn- utredningar. −antal mottagare och utbetalningar av ekonomiskt bistånd, −andel av biståndsmottagare som är lång- variga mottagare, −hur tillgängligheten är till missbruk- och beroendevård utifrån vänte- tider, −antal kommuner som gör systematiska uppföljningar av insatser för brottsoffer, −antal kommuner som använder standardi- serade bedömningsinstrument för våld i nära relationer, −antal kommuner som har rutiner för att säkra skolgången för barn i skyddat boende, –antal barn som är föremål för familjerätts- liga insatser inom . Den sociala barn- och ungdomsvården Ökning av antalet ensamkommande barn och unga kommer många barn utan medföljande förälder eller annan legal vårdnadshavare till för att ansöka om asyl. utreder och fattar beslut om placering i lämpligt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 boende, vanligen i hem för vård eller boende (HVB), ett familjehem eller hos anhöriga som även de ska utredas och godkännas som familje- hem. utreder barnets behov av stöd och hjälp och ska också noga följa vården av barn och unga. har antalet ensamkommande barn som söker asyl i ökat . Ökningen var särskilt kraftig då 35 369 ensamkommande barn sökte asyl vilket kan jämföras med 7 049 . Av dem som sökte asyl var pojkar och flickor. För att få veta mer om barnens syn på mottagandet har genom- fört intervjuer med asylsökande barn och unga. Där påtalar flera avsaknaden av information om asylprocessen, anvisningen och sina rättigheter.46 En ökning av antalet placerade barn och unga Samhällsvården för barn och unga omfattar pla- ceringsformerna: familjehem, HVB och även stödboende för barn och unga i åldern 16–. påbörjade 9 603 barn och unga, varav 5 203 pojkar och 4 400 flickor, med svenskt personnummer47 en heldygnsinsats en- ligt socialtjänstlagen, SoL, eller lagen med sär- skilda bestämmelser om vård av unga, LVU. Andelen barn och unga som får en heldygns- insats under respektive år har ökat från 9 barn per 1000 barn 2006 till 14 barn per 1000 barn 2013. Den vanligast förekommande placeringsformen var familjehem.48 I gruppen 13–ökade andelen pojkar som påbörjade en heldygnsinsats kraftigt och det är främst pojkar som skilts från båda sina föräldrar eller någon annan vuxen person som trätt i för- äldrarnas ställe som står för denna ökning – dvs. En svag ökning ses även för unga i åldern 18–. Andelen barn i befolkningen som påbörjade någon heldygnsinsats låg på samma nivå . 46 Barn på flykt – barn och ungas röster om mottagandet av ensamkommande (2016). 47Sedan 1 januari 2014 består personnummerbaserade statistik enbart av barn och unga med svenskt personnummer. Därmed ingår inte asylsökande som ännu inte fått uppehållstillstånd. 48Individ- och familjeomsorg Lägesrapport (2016). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ökning av heldygnsplaceringar enligt LVU I relation till hela befolkningen i åldern 0–hade av pojkarna och de unga männen någon heldygnsplacering 2013, och andelen var av flickorna och de unga kvinnorna. Det är framför allt de frivilliga place- ringarna enligt SoL som ökat, främst till följd av att allt fler ensamkommande barn och unga kommit till . Parallellt med denna utveckling har även LVU-placeringarna ökat. Tvångsvård enligt LVU är en åtgärd som blir tillämplig när ett barn eller en ung person har ett skydds- eller vårdbe- hov som inte kan tillgodoses med frivilliga lös- ningar. Mot bakgrund av att det skett en ökning av antalet barn och unga som är placerade enligt LVU har genomfört en för- djupad registerstudie av de barn och unga som hade heldygnsinsatser enligt LVU under period- en 2000–201349. Syftet var att undersöka i vilken utsträckning ensamkommande barn och unga placeras enligt LVU. Av de totalt 32 000 barn och unga som var placerade 2013 var samman- taget ca 8 000 placerade enligt LVU, vilket mot- svarar av det totala antalet placerade barn. Antalet placerade barn och unga enligt LVU hade ökat med 2 000 barn och unga . Av de 8 000 barn och unga som var place- rade enligt LVU , var endast 4 pro- cent ensamkommande barn och unga varav var asylsökande. Bland de asyl- sökande ensamkommande barnen hade vissa avslagsbeslut och en del barn vistades i som papperslösa. Ökningen av antalet place- ringar enligt LVU –2013 berodde alltså inte på ensamkommande barn.50 Statistiken finns inte uppdelad på kön. Utvecklingen inom den statligt bedrivna ung- domsvården Statens institutionsstyrelses (SiS) hade 24 ung- domshem , varav sex hade sär- skilda platser avsatta för sluten ungdomsvård. öppnades ytterligare ett ungdoms- hem för sluten vård. 49Perioden har valts därför att efter 2013 ingår endast personer med svenskt personnummer i statistiken. 50Individ- och familjeomsorg Lägesrapport (2016). Det totala antalet vårddygn 2015 var 229 , vilket kan jämföras med 217 året innan. Antalet flickor som har skrivits ut efter vård enligt LVU har ökat kraftigt jämfört med föregående år medan längden på vårdtiderna för flickor har varit den senaste treårs- perioden. Utskrivningar gällande pojkar har minskat något, men här har den genomsnittliga vårdtiden ökat. frigavs 46 ungdomar efter att ha avtjänat sluten ungdomsvård (LSU), vilket är tio ungdomar fler än 2014. Den genomsnittliga strafftiden var en månad längre jämfört med föregående år. Tabell 7.5 Avslutad vård vid SiS ungdomshem frigivna (månader) Det har skett en ökning av antalet ensamkom- mande barn som placeras inom SiS särskilda ungdomshem. var drygt var fjärde pojke som placerades inom SiS ensamkommande och samtliga av dessa hade sökt asyl i . SiS har genomfört mätningar för att se hur många ungdomar som är inskrivna en viss given dag och där syftet med vården är uppnått. 51 Av SiS årliga statistik framgår att 45 av de frigivna efter LSU var män och en var kvinna. mätningen som genomfördes bedömde SiS och att 55 av de 535 inskrivna ungdomarna var färdigvårdade inom SiS. Stor variation i frågan om handläggarnas utbild- ning och yrkeserfarenhet Att handläggare som utreder barns behov har rätt kompetens och erfarenhet är betydelsefullt för kvaliteten i den sociala barn- och ungdoms- vården. öppna jämförelser 2015 visar att det finns stora variationer i kompetens hos personalen inom den sociala barn- och ung- domsvården. av personalen som utreder barns behov av skydd, stöd, vård och behandling i landets kommuner hade socionomutbildning och erfarenhet av barnutredningar. Resultatet var detsamma vid förra årets jämför- elser. Andelen är lägre i kommuner med färre än 15 000 invånare. I kom- muner med över 70 000 invånare och i stor- städernas kommundelar, där flest barn blir be- rörda, varierar andelen mellan och . Vidare hade av handläggarna i lan- dets kommuner socionomutbildning och erfarenhet av barnutredningar, samma nivå som året innan. Även här var andelen lägre i kommuner med färre än 15 000 invånare. I kommuner med över 70 000 invånare och i storstädernas kommundelar, där flest barn blir berörda, varierade andelen mellan och 100 procent.52 Behörighetsregleringen i social barn- och ungdomsvård är det krav i socialtjänst- lagen på behörighet för att få utföra vissa arbets- uppgifter i den sociala barn- och ungdoms- vården. har fått i uppdrag att analysera konsekvenserna av behörighetsregle- ringen för kommunerna och vilka möjligheter som finns för icke behörig personal att bli behö- 52 Öppna jämförelser – 2015 Sociala barn- och ungdomsvård (). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Av myndighetens delredovisning framgår att kommunerna är positiva till behörighetsregle- ringen och att den bl.a. medför ökad rättssäker- het. Enligt uppföljningen har majoriteten av socialsekreterarna behörighet enligt kraven i föreskrifterna. Det är som saknar behörighet och många av dessa är t.ex. beteende- vetare och socialpedagoger. Det finns utma- ningar för en del kommuner att uppnå behörig- hetskravet till . framför även att det finns små möjligheter att uppnå be- hörighet genom en annan relevant examen enligt föreskrifterna. har därför före- slagit att perioden för övergångsbestämmelserna för redan anställd obehörig personal förlängs. Introduktion och statsbidrag för att underlätta för och stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen har på regeringens uppdrag tagit fram ett webbaserat stöd till yrkesintroduktion för nyanställda. Detta kan användas på lokal och regional nivå i introduktionsprogram och finns lättillgängligt på webbsidan . I uppdraget ingick även att anskaffa två upp- dragsutbildningar för socialsekreterare i den sociala barn- och ungdomsvården och chefer inom individ- och familjeomsorgen. För att stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen har haft i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommunerna. Av landets 290 kommuner har 259 kommuner rekvirerat medel för kompetensutvecklingsin- satser 2015. Totalt har betalat ut till kommunerna. Fyra kom- muner har återbetalat medlen. uppföljning av den genomförda kompetensut- vecklingen 2015 visar att majoriteten av utbild- ningarna riktats till handläggare med socionom- examen. De flesta utbildningarna återfinns inom området socialt arbete och inriktningarna samtal med barn samt utredningsmetodik. har kommunerna genomfört 1 292 utbildnings- insatser med sammanlagt 10 947 utbildnings- platser. Enligt uppföljningen är kommunerna sammantaget positiva till satsningen. Den har möjliggjort en fördjupad kompetensutveckling och mer omfattande utbildningsinsatser som annars inte kommit till stånd. Däremot har kommunerna problem att förvalta genomförda utbildningar, vilket förklaras av den ansträngda 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personalsituationen och den höga arbetsbelast- ningen.53 Systematisk uppföljning av barnens situation för att utveckla verksamheten Genom systematiska uppföljningar kan barnens situation följas upp och den sammanställda kun- skapen kan användas i syfte att utveckla och förbättra verksamheten. Det är dock få kom- muner som på ett systematiskt sätt följer upp resultatet och sammanställer detta. Social- styrelsens öppna jämförelser visar att av kommunerna har använt resultat från öppen- vården för verksamhetsutveckling, och 20 pro- cent har systematiskt följt upp insatserna i HVB och familjehem för att utveckla och förbättra verksamheten. Nationellt ska främja kunskaps- utveckling om våld mot barn fick i uppdrag av rege- ringen att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Univer- sitet har inrättat Barnafrid – Nationellt kun- skapscentrum. Barnafrid ska främja tvärpro- fessionell kunskapsutveckling och stimulera och stödja samverkan samt lämna förslag på insatser till regeringen. Barnafrid lämnade en årlig redovisning till regeringen . Den har präglats av att strukturera verk- samheten vad gäller bl.a. lokaler, rekrytering av personal och administration. Barnafrid har även påbörjat arbetet med att ta fram en kommuni- kativ informationsportal om våld och andra övergrepp mot barn. gjorde fler än 30 kommuner lex Sarah-anmälningar till Inspektionen för vård och omsorg (). Anmälningarna handlade om att kommunerna bedömde att de inte hade förutsättningar att klara sitt uppdrag, främst gällande utredningar, placeringar och uppfölj- ning av ensamkommande barn. 53 Kompetenssatsning inom den sociala barn- och ungdomsvården Redovisning av medel (2016). detta angav de strukturella omständigheter med koppling till flyktingsituationen. har i sin tillsyn återkom- mande sett att det finns brister i kommunens myndighetsutövning, vilket är samma bild som framkommer från kommunernas lex Sarah- anmälningar. Det handlar till stor del om att kommunerna inte klarar att genomföra sitt upp- drag inom aktuella tidsramar.54 konstaterar i lägesrapporten att kommunerna har svårigheter att upp- fylla lagar och föreskrifter i arbetet med att ta hand om ensamkommande. Även Myndigheten för samhällsskydd och be- redskap (MSB) gjorde bedömningen att sam- hällets förmåga att ta emot ensamkommande barn var mycket ansträngd , både gällande ankomstkommuner och anvis- ningskommuner. Kommuner har haft svårigheter att rekrytera och behålla socialsekre- terare. Detta problem accentuerades då det stora antalet ensamkommande barn som kom ökade behovet av socialsekreterare. Be- hovet av personal på hem för vård eller boende (HVB) ökade också, då antalet HVB nära nog fördubblades , från ca 500 till ca 1000 . har i uppdrag av regeringen att göra en fördjupad analys av konsekvenserna för med anledning av flyktingsitua- tionen och ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn och unga. Flera kom- muner uppgav till att deras för- hållandevis långa erfarenhet av att ta emot en- samkommande barn har gjort att de har klarat den ansträngda situationen relativt bra. De har haft kompetent personal och tydliga och in- arbetade rutiner för arbetet.55 infördes nya bestämmelser i socialtjänstlagen och lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga (LVU) med syftet att stärka stödet och skyddet för barn och unga 54 Tillsynsrapport, De viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2016). 55 Analys av situationen i – lägesrapport och början av 2016 (2016). som far illa eller riskerar att fara illa. Social- styrelsen har vid uppföljning konstaterat att bestämmelserna generellt sett är kända inom , men att efter levnaden är låg när det gäller, t.ex. att socialnämnden efter anmälan ska fatta beslut om att inleda eller inte inleda en utredning, att socialnämnden i samband med beslut om placering i ett familje- hem ska ingå avtal med familjehemmet och att barn som placeras i familjehem eller HVB ska ha en särskilt utsedd socialsekreterare. Barns behov i centrum bidrar till en mer likvärdig social barn- och ungdomsvård Barns behov i centrum (BBIC) är en nationellt enhetlig struktur som ger stöd till vid handläggning, genomförande och uppfölj- ning inom den sociala barn- och ungdomsvården och bidrar till en ökad rättssäkerhet för barnen och en mer likvärdig social barn- och ungdoms- vård. reviderades och utveck- lades BBIC, för att förenkla dokumentationen och underlätta systematiska uppföljningar av insatser och resultat. Det reviderade BBIC lanse- rades . arbetar 287 kom- muner i enlighet med BBIC. t.o.m. hade ca 600 ut- bildare från 217 kommuner/stadsdelar utbildats av . En individanpassad vård och omsorg Placerade barn har sämre skolresultat och ges därför sämre möjligheter senare i livet En fungerande skolgång är en viktig faktor för alla barn och har stor betydelse för deras möjlig- heter . har i sin läges- rapport genomfört en fördjupad analys av barnens utbildning. Av analysen framgår att det är betydligt färre placerade barn som har grundläggande behörighet till gymnasie- skolan jämfört med övriga barn. Andelen med gymnasiebehörighet är lite högre bland flickor än bland pojkar, och det är samma mönster som gäller bland övriga elever. En grupp ungdomar är de långvarigt placerade, dvs. de som placerades första gången i förskoleålder och som varit 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bland de långvarigt placerade barnen uppnådde av pojkarna och av flickorna gymna- siebehörighet efter att kraven56 skärptes 2011 (avser barn födda –97). Generellt hade en högre andel gymnasiebehörighet bland de som placerades före skolåldern jämfört med dem som placerades efter att de börjat skolan.