prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Vid ett flertal tillfällen har regeringen, inom ramen för arbetet med Financial Action Task Force (FATF), informerat i forumet om risker för organisationer att bli utnyttjade för penningtvätt och finansiering av terrorism. En överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL slöts (dnr IJ2008/02110/UF). Drygt 70 organisationer har anslutit sig till den. En motsvarande överens- kommelse på integrationsområdet träffades 2010 (dnr IJ2009/02235/UF) och till den har över 40 nationella organisationer anslutit sig. Styr- gruppen för överenskommelsen inom integra- tionsområdet har kommit överens om att avveckla denna . Samverkan inom kulturområdet pågår Kultursamverkansmodellen innebär att de landsting som omfattas av modellen ska upprätta en regional kulturplan i samråd med bl.a. det civila samhället. Kulturplanen ska ligga till grund för Statens kulturråds beslut om fördelning av statsbidrag. uppföljnings- och utvärderingsgrupp har gjort en bred genom- lysning av samverkansmodellens första . En tydlig effekt av kultursamverkansmodellen är ökad dialog mellan landsting, kommuner, institutioner, kulturskapare och civilsamhälle inom länet. Principen om kvalitet handlar framför allt om civilsamhällets organisationer i rollen som utförare och när de ingår i partnerskap med det offentliga. Principen om kvalitet handlar också om att det ska finnas en god kunskap om det civila samhället. Målet om att förbättra villkoren för det civila samhället ska bl.a. uppnås genom att kunskapen om det civila samhället fördjupas och sprids. SCB:s rapport ökar kunskapen om organisationer lämnade Statistiska Central- byrån rapporten Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar (dnr Ku2016/00890/D). Rapporten visar att det civila samhället stod för ett förädlings- värde på , vilket utgör av totala BNP. Den totala produktionen för det civila samhället 2013 var , vilket utgjorde av totala produktion. Av detta utgjorde betalningar från offentlig förvaltning och de fasta bruttoinvesteringarna uppgick till . fanns 232 000 organisationer i det civila samhället varav 92 500 uppvisade ekonomisk aktivitet. Totalt sett förvärvsarbetade 191 000 personer inom det civila samhället 2013, kvinnor och män. Regeringen beslutade om en förstärkning av uppdraget att redovisa statistik om det civila samhället . Förstärkningen gällde bl.a. en utveckling av arbetet med att redovisa satelliträkenskaper, vilket innebär att statistiken över det civila samhällets ekonomiska transaktioner åskådlig- görs och kan ställas i relation till den totala ekonomin. MUCF:s rapport – bristande kunskap om organisationer i offentlig sektor På uppdrag av regeringen tar MUCF fram en rapport om det civila samhällets villkor. rapport fokuserade på villkoren för organisationer med social inriktning och hade flyktingmottagande som särskilt tema. (dnr Ku2016/01432/D). Rapporten visade bl.a. att fler än hälften av de svarande organisationerna uppgav att de var beroende av offentliga medel för att bedriva sin kärnverksamhet och för att utveckla sin verksamhet. Bland de organisationer som bedrivit verksamhet på uppdrag av det offentliga uppgav nästan åtta av tio organisa- tioner att de enbart i liten utsträckning eller inte alls upplever att det har begränsat deras själv- ständighet eller oberoende. En tredjedel ansåg att kommunala tjänstemän som de möter i ganska eller mycket liten utsträckning har kun- skap om organisationens villkor och förut- sättningar. Motsvarande andel för regionala och statliga tjänstemän var . Konkret vägledning för bättre kvalitet och kunskap På uppdrag av regeringen har MUCF tagit fram materialet Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända (dnr Ku2016/01226/D). Skriften utgör ett viktigt kunskapsunderlag kring samverkan och sprids nu till berörda aktörer. För att öka kunskapen erbjuder MUCF också en högskolekurs om villkoren för det civila samhället och den offentliga sektorns relation till det civila samhället. MUCF arbetar för att öka kunskapen om det civila samhället hos myndigheter. ingick 25 myndigheter i med detta syfte. Forskningsprogram för kunskap på lång sikt ansvarar för ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället. har nio projekt fått finansiering. Inom ramen för programmet pågår forskning om frivilligföreningars roll i det offentliga samtalet, förortsupplopp och dess orsaker samt separationen mellan kyrka och stat. En internationell forskningskonferens om det civila samhället arrangerades i till med ca 800 delegater från över 70 länder. Konferensen gav möjlighet att upp- märksamma det svenska civilsamhället, rege- ringens politik för det civila samhället och svensk forskning inom civilsamhällespolitiken. MUCF förmedlade medel till studier inom identifierade behovsområden avse- ende det civila samhället. En vetenskaplig bered- ningsgrupp prövade 30 ansökningar och fem projekt fick stöd. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Långsiktiga villkor är viktiga för organisationers framtidsperspektiv Principen om långsiktighet handlar om att det civila samhällets organisationer ska ha goda och stabila förutsättningar för sin verksamhet. I det ingår att civilsamhällets villkor är långsiktiga och förutsebara. Verksamhets- och organisations- bidrag möjliggör för organisationerna att genomföra basverksamhet utan offentlig styr- ning i någon större utsträckning. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle har i enlighet med direktiven lämnat ett antal förslag till hur villkoren för det civila samhället kan förbättras (SOU 2016:13). Utredningens förslag bereds i . utreds vidare hur stat- liga bidrag till stöd för det civila samhällets orga- nisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutse- bara och enhetliga (dnr Ku2016/01219/D). Delaktighet kräver öppenhet och insyn Principen om öppenhet och insyn handlar om processer som rör beslutsfattande. Det civila samhället har viktiga funktioner i demokratin som intressebevakare, opinionsbildare och ifrågasättare. En del i uppföljningen av principen om öppenhet och insyn handlar därför om att redogöra för i vilken utsträckning regeringen visar öppenhet och tar tillvara det civila samhällets organisationers kunskaper i frågor som rör det civila samhället. Synpunkter inhämtas från det civila samhällets organisationer Samrådsformen remissförfarande används för att uppfylla regeringsformens krav på beredning av regeringsärenden. I remissförfarandet ingår ofta att inhämta synpunkter från det civila samhällets organisationer. Totalt har 192 remisser skickats ut till fler än 2 945 organisationer . av organisationerna svarade på remisserna. Utöver de inbjudna inkom ytter- ligare sammanlagt 63 organisationer med syn- punkter. Kod som främjar medverkan i beslutsprocesser utvecklade tillsammans med de idéburna organisationerna en kod för främ- jande av idéburna organisationers medverkan i offentliga beslutsprocesser, Code of Good Practice on Civil Participation in the Decision- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fortsatte MUCF att sprida information till offentliga aktörer och idéburna organisationer om koden. MUCF har vid ett tiotal tillfällen genomfört djupgående presentationer av koden. Under ytterligare 18 möten har koden presenterats mer kortfattat i syfte att öka kunskapen om dess användbarhet. Koden presenterades också särskilt när rege- ringen arbetade fram sakråds- modellen, som har koden som utgångspunkt. Principen om mångfald handlar bl.a. om att det civila samhället bör spegla och omfatta människor från olika delar av befolkningen. Det kan finnas behov av att undanröja olika former av hinder för organisationers mångfaldsarbete. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle har föreslagit ett antal åtgärder för att identifiera hinder, sprida kunskap om mångfaldsfrågor och för att underlätta för organisationer att inom sin verksamhet aktivt arbeta med mångfald (SOU 2016:13). Utredningens förslag kring detta bereds inom . Medlemskap i förening och ideella insatser Befolkningens engagemang i det civila samhället kan redovisas på olika sätt. Enligt SCB:s undersökning av levnads- förhållanden (/SILC) år 2012-2013 var ca 6,3 miljoner, eller av befolk- ning medlem i en förening. Cirka 3,6 miljoner var medlemmar i en fackförening eller företagarorganisation, 2,4 miljoner i en boendeförening och 2,3 miljoner i en idrotts- eller friluftsförening. av alla som var medlem i minst en förening var också aktiva. Enligt SOM-institutets undersökning Svenska demokratitrender (2016) angav av svenskarna 2015 att de var medlemmar i en förening. Det är en minskning med en procentenhet sedan . För män var andelen och för kvinnor . För personer med hög utbildning var andelen och bland personer med låg utbild- ning . Med hög utbildning avsågs högskole- eller universitetsstudier och med låg utbildning avsågs ej fullgjord obligatorisk skola, grundskola eller motsvarande. växta utanför angav i lägre utsträckning än personer uppväxta i att de var med- lemmar i en förening, . Befolkningsundersökningen Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992–2014 från visar att av befolkningen hade gjort ideella insatser i och utanför föreningslivet. Engagemangs- nivån är stabil och ligger på liknande nivåer som tidigare studier. De aktiva gjorde i genomsnitt ideella insatser ca , vilket är en ökning med jämfört med . För män var genomsnittet 17 och för kvinnor . Delaktighet i arbetet med flyktingsituationen Regeringen beviljade Svenska Röda korset för att bedriva, organisera och samordna hjälpverksamhet runt om i landet för människor på flykt. Medlen fördelades mellan Röda korset, Rädda barnen och och användes bl.a. till samordning och introduktion av nya frivilliga, insatser vid centralstationer, hjälptelefon för barn, rådgivning och aktiviteter. I propositionen Extra ändringsbudget tillfördes anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . Medlen skulle användas för att organisationerna skulle kunna omhänderta det frivilliga engagemanget och skapa uthållighet i sitt arbete. Medlen för- delades till Svenska Röda Korset, , , , Individuell Människohjälp, Islamic Relief , LRF, Skyddsvärnet, samt Flyktinggruppernas riksråd, FARR (dnr Ku2015/02981/D). fördelades till 22 trossamfund via stöd till trossamfund, SST, för insatser till asylsökande och till att främja nyanländas etablering. En ekonomisk redovis- ning och analys av resultaten ska rapporteras till regeringen . Medel till- fördes också idrottsrörelsen och folkbildningen, se avsnitt 16.6 respektive 17.3. Detta innebar en sammanlagd ökning av dessa anslag med . 16.4.3 Analys och slutsatser I är det idéburna engagemanget stort. En majoritet av befolkningen, både kvinnor och män, är medlemmar i en förening. Frivilliga insatser, i och utanför föreningslivet, genomförs av mer än hälften av befolkningen, i genomsnitt ca . undersökning visar att andelen i befolkningen som är medlemmar i en förening minskar. Skillnaden mellan personer med låg och hög utbildning är särskilt stor. forskning visar att bl.a. personer med utländsk bakgrund och personer som står utan- för arbetsmarknaden ofta är underrepresenterade i det svenska civilsamhället (MUCF 2016). Regeringen avser att följa och vidare analysera utvecklingen på området. Många civilsamhällesorganisationer har bedrivit ett intensivt arbete för och till- sammans med människor på flykt som har sökt sig till . De medel som tilldelades orga- nisationer med anledning av flyktingsituationen har skapat förutsättningar att stärka kapaciteten i detta arbete. Dialogen med organisationer i frågor relaterade till flyktingsituationen har bidragit till ett ökat kunskapsutbyte mellan organisationer, myndigheter och regeringen samt har sannolikt även lett till en ökad förståelse för varandras respektive roller. Det stora intresset för Partsgemensamt forum visar på dess betydelse för att följa upp och utveckla politiken för det civila samhället. Regeringen har behov av att ta del av synpunkter från bl.a. det civila samhället som en del av underlaget för sina beslut. Det civila samhällets organisationer tillför ofta viktig kun- skap i sakfrågor. I den så kallade sakråds- modellen har regeringen tillsammans med det civila samhällets organisationer skapat ytterligare ett verktyg för kunskapsinhämtning och informationsutbyte. Betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) är ett viktigt underlag och en utgångspunkt för att utveckla politiken för det civila samhället. Betänkandets förslag bereds vidare i . Arbetet med att statsbidrag ska ge långsiktiga förutsättningar för organisationer att bedriva såväl verksamhets- som organisationsutveckling har intensifierats i samband med att ett särskilt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppdrag om att undersöka och lämna förslag till hur bidrag kan bli mer långsiktiga har lämnats. Värdet av kunskap om civilsamhället är något som lyfts fram i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Regeringen anser att en ökad kunskap om civilsamhället ökar förutsättningarna för offentliga aktörer att involvera civilsamhället i dialog eller beredningen av specifika frågor. En betydande andel av organisationerna med social inriktning som ingick i MUCF:s uppfölj- ningsrapport bedömer att kunskapen om organisationens villkor är låg hos tjänstemän på regional och statlig nivå. Regeringen bedömer att MUCF:s strategiska arbete med att öka kun- skapen om det civila samhället hos relevanta myndigheter är angeläget och bör fortsätta. Regeringen anser vidare att forsknings- programmet för det civila samhället som bedrivs av samt SCB:s statistikuppdrag om det civila samhället ökar kunskapen om det civila samhället i olika perspektiv. Regeringen bedömer att de insatser som har genomförts har bidragit till upp- fyllelse av målet för politiken för det civila samhället. har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motio- nera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrätts- perspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verk- samhet som stärker idrottsutövares inter- nationella konkurrenskraft. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet utgår främst från rapporten till idrotten, uppföljning 2015, från Gymnastik och () samt statistikuppgifter från (). har i uppdrag att följa upp statens stöd till idrotten. I sin rapport redovisar 22 indikatorer, fördelade över målen för statens idrottspolitik. Av dessa har tre indikatorer inte kunnat redovisas, delvis beroende på att revide- rat sin stora enkätstudie om det svenska folkets levnadsvanor. bedömer dock att det inte förändrar den övergripande bilden av svensk föreningsidrott. Resultatredovisningen utgår från målen för statens idrottspolitik, där de mest centrala indikatorerna redovisas. CIF:s rapport baseras på statistik . Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om –medlemskap och det ideella engagemanget i idrottsrörelsen, –aktivitetsnivån och könsfördelningen bland barn och unga inom idrottsrörelsen, –barns och ungas förutsättningar för deltagande inom idrottsrörelsen, –svenska folkets relation till motion och idrott, –könsfördelningen i idrottsförbundens styrelser, –ideella ledares utbildning, –insatser mot dopning, –RF:s strategiska arbete, och –etiken inom idrottsrörelsen. Underlaget för indikatorer består bl.a. av uppgifterna i det elektroniska verksamhets- systemet IdrottOnline. Ordningen innebär att alla uppgifter om idrottsrörelsens medlemmar inhämtas direkt från de lokala idrotts- föreningarna. I takt med att allt fler lokala idrottsföreningar använder IdrottOnline förbätt- ras statistikunderlaget. Ett annat underlag för indikatorer består av RF:s årliga enkätstudie Svenska folkets relation till motion och idrott. Därutöver inhämtas ytterligare information för att kunna beräkna indikatorerna. Statens stöd till idrotten uppgick till , vilket är en ökning med i jämförelse med 2014. Det ökade stödet avser för Anslaget omfattar även bidrag till idrottens organisering, idrottens barn- och ungdomsverksamhet, insatser mot dopning, specialidrott inom gymnasieskolan, förberedelse och deltagande i olympiska och paralympiska spel, idrottsforskning m.m. () har 71 special- idrottsförbund som medlemmar, med ca 20 000 föreningar spridda över hela landet. blev 2015 den senaste med- lemmen i RF. uppgavs 3,2 miljoner människor i åldern 6–vara medlemmar i en idrotts- förening. Motsvarande uppgifter var 2,8 miljoner medlemmar. Skillnaden indikerar en positiv utveckling men då mätmetoden endast gällt ska inte förhastade slutsatser dras. Antalet aktiva medlemmar har legat förhållande- vis . Könsfördelningen bland medlemmar 2014 var flickor och kvinnor och pojkar och män. var motsvarande fördelning och 2012 var av medlemmarna flickor eller kvinnor respektive pojkar eller män. Skill- naderna i könsfördelningen bedöms dock inte visa på någon trend i utvecklingen. Idrottslyftet utvecklar barn- och ungdomsidrotten Idrottslyftet har uppgått till . Det främsta syftet är att få fler barn och ungdomar att idrotta och att idrotta högre upp i åldrarna. Inom ramen för Idrottslyftet erbjuder RF stöd till sina 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förbund och föreningar så att de kan utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet för att uppnå målen. När Idrottslyftet startade var könsfördelningen jämnare bland de som deltog i Idrottslyftets aktiviteter än vid mätningen 2014. var det flickor och 49 pro- cent pojkar som deltog. 2014 var motsvarande fördelning . Aktivitetsnivån i den lokala barn- och ungdomsidrotten RF har beslutat att LOK-stöd utgår för idrottslig verksamhet, med vilket avses presta- tionsinriktad tävlingsidrott samt hälsoinriktad bredd- och motionsidrott i vilken det ingår ett centralt moment av fysisk aktivitet. Stöd- berättigad verksamhet ska utveckla intresset för idrott hos barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning och främja möjligheterna till en allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar. Kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet ska vidare utvecklas utifrån ett barnrätts- perspektiv och idrottsverksamheten generellt ska utvecklas så att den främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration. Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet i form av LOK-stöd uppgick till , vilket var samma belopp som föregående år. Bidraget utgår för antal deltagartillfällen och sammankomster. Bidragsberättigade deltagare är barn och ungdomar i åldern 7–och ledare i åldern 13–. För deltagare och ledare inom idrott för personer med funktions- nedsättning finns ingen övre åldersgräns. Under en följd av år har antalet redovisade LOK-stödsberättigade deltagartillfällen minskat vilket inte kan förklaras av minskade barnkullar. går det att urskilja en viss utplanings- tendens i och med att antalet deltagartillfällen har förblivit relativt oförändrat, trots att barn- kullarna har fortsatt att krympa. , som är första året då även ungdomar i åldern 21– var bidragsberättigade, beviljades idrotts- föreningar aktivitetsbidrag för 56,4 miljoner deltagartillfällen vilket jämfört med är 4,1 miljoner deltagartillfällen fler. Ökningen i åldersgruppen 21–var drygt 4,5 miljoner, vilket medför att antalet deltagartillfällen i åldern 7–var i stort oförändrad. En granskning av antalet deltagartillfällen , uppdelat efter kön, visar att flickor svarade för och pojkar för – mot- svarande fördelning 2013 var för flickor och för pojkar. Förändringen kan härledas till att bland antalet deltagartillfällen i åldersgruppen 21–utgör andelen unga kvinnor och andelen unga män . Den samlade fördelningen mellan flickor och pojkar när det gäller deltagartillfällen som mäts genom LOK-stödet har varit för- hållandevis , även om köns- fördelningen bland de rapporterade deltagar- tillfällena utjämnades något . Därefter har skillnaderna åter ökat. Statistiken indikerar att pojkar är mer aktiva inom idrottsrörelsen än flickor och att skillnaderna därefter tilltar under ungdoms- perioden. Detta betyder inte nödvändigtvis att det är fler pojkar än flickor som idrottar inom idrottsrörelsen, utan det kan bero på att pojkar är aktiva fler gånger än flickor. De fyra idrotter som har flest deltagartillfällen vid beräkning av LOK-stöd är alla lagidrotter. I de tio idrotter med flest antal deltagartillfällen skiljer sig könsfördelningen åt. Skillnaderna är små, men det kan noteras att andelen pojkar har ökat något i fotboll, gymnastik och basket medan andelen flickor har ökat något i innebandy och friidrott. Efter RF:s beslut uppgick bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet i form av LOK-stöd 2015 till , vilket var en sänkning med jämfört med föregående år. Tabell 16.2 Idrotter med flest deltagartillfällen, fördelat på pojkar och flickor, 2014 Källa: Statligt lokalt aktivitetsstöd, CIF:s rapport stöd till idrotten, uppföljning 2015 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett av flera kännetecken på en folkrörelse är förekomsten av frivilligt och oavlönat förenings- arbete. Män dominerade bland de medlemmar som var aktiva som tränare, ledare eller funktionärer 2014. Av beräknade 849 000 personer i åldern 6–2014 som innehade ett sådant uppdrag uppges vara kvinnor och vara män. Motsvarande siffra 2013 var 755 000 personer och den könsmässiga fördelningen var kvinnor och män. uppgick antalet aktiva som tränare, ledare eller funktionär till 655 000 personer och den könsmässiga fördel- ningen var motsvarande den . Även om indikatorn är beräknad på en förändrad frågeställning och en utökad åldersgrupp så är det positivt att andelen kvinnor ökat. Idrottens betydelse för folkhälsan Fysisk aktivitet har positiva effekter för hälsan. Genom regelbunden fysisk aktivitet kan olika sjukdomstillstånd motverkas – såsom diabetes typ 2, hjärt- och kärlsjukdomar och depression. Därtill stärks immunförsvaret, konditionen och muskelstyrkan. () rekommenderar därför alla vuxna () att vara fysiskt aktiva minst med måttlig intensitet och/eller med hög intensitet För barn och ungdomar (5–) rekommenderas fysisk aktivitet minst på måttlig till hög intensitet. Personer som motionerar regelbundet Att undersöka människors motionsvanor är svårt. Svaren varierar beroende på hur deltagaren definierar den fysiska aktivitetens ansträngnings- grad och regelbundenhet. Av Riksidrottsför- bundets (RF) enkätstudie Svenska folkets relation till motion och idrott 2014, som under- söker personers deltagande i organiserade motionsaktiviteter, framgår att av de tillfrågade deltog i minst tre motionsaktiviteter . Nivån har dock varit . Kvinnor och yngre motionerar i högre utsträckning än män och äldre. Tre av fyra personer uppgav att de motionerar minst en gång . Fysisk aktivitet hos vuxna genomför en rikstäckande undersökning om folkhälsa, Nationella folkhälsoenkäten. Undersökningen visar hur befolkningen mår och följer upp för- ändringar i hälsa . Drygt var femte kvinna och man ägnar sig åt regelbunden motion och idrott . Vidare framgår att unga (16–) i störst utsträckning tränar på denna nivå och att andelen därefter minskar successivt i takt med ökad ålder. I åldrarna 16–tränar män i högre utsträckning än kvinnor, medan kvinnor tränar något mer än män i åldern 45–. Inom den äldre åldersgruppen (65–) finns ingen könsskillnad. Denna undersökning visar således att män motionerar och idrottar något mer än kvinnor. Detta motsägs av enkätstudie, som redovisas ovan, som visar på att kvinnor motionerar i högre utsträckning än män. Detta beror sannolikt på att kvinnor samman- taget motionerar något mer än män, dock motionerar män mer inom föreningslivet än kvinnor.