prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Av beloppet finansierades från kontot i . Det betyder att saldot för statens budget endast påverkades med resterande del på . tar upp lån i för att finansiera myndig- hetens behov av rörelsekapital. Myndigheten minskade lånet med . Statliga bolag m.m. ökade sina lån I posten övriga statliga bolag m.m. ingår bl.a. inlåning från Radiotjänst i . Denna inlåning minskade med till . Utlåningen till ökade med till . Även utlåning till ingår i posten. Denna utlåning minskade med och uppgick till vid utgången av 2015. minskade lånen i med 2015. Det berodde på att de i högre grad än föregående år har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter. totala lån i uppgick till . Det är som sätter ramarna för Svenska kraftnäts investeringar. Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investerings- volymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad, bl.a. för att utbyggnaden av stamnätet ska följa samhällsutvecklingen med förändrade energi och klimatkrav. Högre dollar- och eurokurs ökade lån har lånat i för att förstärka valuta- reserven med anledning av den finansiella krisen. De sammanlagda lånen från till uppgick till . Lånen är tillfälliga men det är inte klart när de kommer att återbetalas. Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valuta- kurser då enskilda lån refinansieras. ökade lånen med med anledning av högre dollar och eurokurser än de ursprungliga. har beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. är lånet oförändrat och påverkar därmed inte nettoutlåning. Ny kreditmodell för studielån påverkar jämförelsen mellan åren blev nettoutlåning lägre än 2014. Den enskilt största förändringen 2014 var att en ny kreditmodell för studielån infördes detta år. En engångseffekt på uppstod då CSN tog upp lån i för den ingående skuldstocken av kapitaliserade räntor. Denna ökade upplåning inbetalades på inkomsttitel Övriga inkomster och påverkade därmed inte budgetsaldot. Posten kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan till stora delar specificeras. blev utfallet för kassamässig korrigering -. I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli 0. Tabell 2.126 Kassamässig korrigering mot räntebärande anslag vid mot räntebärande anslag vid Regeringen tidigarelade betalning till EU med Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i , sker redovisning mot anslaget för EU avgiften. EU rekvirerar sedan via medel från kontot i . Eftersom tidpunkten för redovisning mot anslag och rekvisition från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2015 en kassamässig korrigering på -, eftersom kommissionen rekvirerade ett lägre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. Av detta beror -på att en del av EU-avgift betalades till kontot i (se även avsnitt 6.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen). Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar skapar kassamässiga korrigeringar disponerar omfattande anslags- medel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheten har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att redovisat ett lägre belopp mot anslag, än vad som tillförts räntekonto. Även Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheten har en omfattande investerings- verksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till -. Det betyder att anslagsmedel som tillförts Försvarsmaktens räntekonto är lägre än vad de redovisat mot anslag. Redovisningen mot anslaget för stats- skuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Av detta avser -periodiserings- skillnaden för studielånen och -skillnaden mellan affärsdag och likviddag. Enskilda månader kan det uppstå stora korrigeringsposter med anledning av detta. Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovisning mot anslag och inkomsttitlar i förhållande till tidpunkten för betalning hos andra myndigheter än och Försvarsmakten. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev mer negativ än 2014. Den främsta förklaringen avser korrigeringen för EU- avgiften som blev mer negativ. kassamässiga korrigering gick från negativ 2014 till positiv 2015, med en skillnad på 3 459 miljoner. Försvarsmaktens kassamässiga korrigering förändrades åt motsatt håll med en skillnad på . 2.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garantipensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem, vilket betyder att kapitalet i premiepensionssystemet är avsatt för specifika personers räkning att använda till kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av den typen inte får räknas till den offentliga sektorn i national- räkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomst- pensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system vilket innebär att det ligger helt utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som arbetsgivarna betalar in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanserings- mekanism. Mekanismen aktiveras om till- gångarna i systemet är lägre än skulderna. Fördelningssystemets finansiella ställning mäts med balanstalet, vilket enkelt uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans. Om balanstalet är mindre än 1,0000 har systemet en skuld som är större än tillgångarna och det leder till att balanseringsmekanismen blir aktiv. En balanseringsperiod inleds därmed av att balanstalet understiger 1, då minskas omräkningen av pensioner och förräntningen av skulden. Detta skedde första gången . Pensionssystemet befinner sig i en balanseringsperiod Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex är ett index som mäter den allmänna löneutvecklingen. mekanismen är aktiverad följer pensionerna balansindex i stället för inkomstindex. kommer balanstalet både att höja och sänka de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer både inkomst- och balansindex. Balanstalet som användes för omräkning av pensionerna var 1,0040 . var balanstalet 0,9837. Trots att balanstalet översteg 1 befinner sig pensionssystemet i en balanseringsperiod eftersom balansindex inte nådde upp till nivån för inkomstindex. Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensions- systemet och statens budget. Pensions- myndigheten fördelar de statliga ålderspensions- avgifterna mellan AP-fonderna och premie- pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomst- pension och tilläggspension och belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). En ålderspensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggspension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att de även administrerar premiepensionssystemet. Tabell 2.127 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,2 -0,1 AP-fonderna finansieras via ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisions- kostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP- fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrations- kostnaderna i tabell 2.127. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltnings- kostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat medan administrationskostnaderna blev högre I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Utfallet uppgick till och är därmed lägre än beräknat. Utöver dessa utbetalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP fonderna. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är högre än beräknat. administration från AP fonderna (enligt regeringsbeslut om Ersättning från Första- Fjärde AP-fonderna och premiepensions- systemet för administration av inkomstgrundad ålderspension 2015 (S2014/04473, S2014/08955/SF)). Indexregler medförde att pensionerna räknades upp Jämfört med 2014 blev utfallet för Ålders- (3,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med (3,). Ökningen beror främst på att antal ålders- pensionärer med rätt till inkomstgrundad pension ökade. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- och tilläggspensionerna upp . uppbar 2 057 567 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, en ökning med 44 105 personer jämfört med . 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2015 Det faktiska utfallet för statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär. Förekomsten av sådana poster försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling, det s.k. underliggande saldot. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.128. De största posterna kommenteras. I diagrammet visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2015. I början av perioden har justeringar även gjorts för vissa ändrade redovisningsprinciper för ökad jämförbarhet mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2015 uppgick det faktiska underskottet i budgeten till medan det underliggande underskottet var . Negativa engångseffekter bidrog alltså till att försämra saldot. Framför allt ökade lån i med och nästan lika mycket utbetalades till kommunerna med anledning av flyktingsituationen, för utgifter främst . var det faktiska budgetunderskottet , dvs. mer än dubbelt så stort som 2015. Saldot påverkades även då av negativa engångseffekter, bl.a. var EU-avgiften extra hög och lån ökade även då. De negativa engångseffekterna 2014 var något mindre än 2015, vilket innebär att det underliggande saldot Tabell 2.128 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo åren 2010–2015 förbättrades något mer mellan åren än det faktiska saldot. Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar de negativa engångseffekterna. –uppgick engångseffekterna i genomsnitt till . Engångseffekterna 2015 försämrade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt. De kommenteras även under respektive inkomst- och utgiftsområde (avsnitt 4 och 6). EU-avgiften påverkades 2015 av tre stora engångseffekter, varav två negativa och en positiv. De medförde sammanlagt att avgiften blev högre. Den första engångseffekten avser en försenad rabatt på EU- avgiften. Förseningen innebar negativa effekter för saldot såväl 2014 som 2015, på 3,2 respektive . En positiv effekt på uppstår 2016 när rabatterna betalas ut retroaktivt i form av en sänkt EU- avgift. Den andra engångseffekten beror på att den årliga revideringen av tidigare års avgiftsbaser var ovanligt stor 2014. En korrigering av BNI-avgiften medförde en högre avgift 2014 men också en Den tredje och största engångseffekten, på , beror på regeringens beslut om en förtida betalning av en del av avgift. Detta beslut innebär en tidigareläggning av belastningen av anslaget och av de takbegränsade utgifterna . Budgetsaldot påverkas dock inte av beslutet. Saldot belastas först när EU- kommissionen tar ut medlen från EU- konto . tog regeringen även beslut om tidigareläggningar av andra utgifter till 2015, vilket sammanlagt medförde negativa effekter på . Det gällde biståndsutbetalningar (2,), utbetalningar av läkemedelsförmåner (1,) och bidrag till kommuner för det s.k. lågstadielyftet (1,). Dessutom utbetalades som ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen. Av detta har redovisats som en intäkt 2015. Av intäkten på avsåg kommunerna och landstingen. Tabell 2.129 Vissa större engångsposters påverkan på budgetens saldo 2015 och 2014 EU-avgift, försenad rabatt EU-avgift, periodisering av retroaktiv BNI- Tillfälligt stöd till kommuner för Specialfastigheter, återföring av kapital Akademiska Hus, extrautdelning Övrig förvaltning av premiepensionsmedel i Lån till CSN för kapitaliserade räntor, till gjorde och åtta statliga bolag inleverans av myndig- hetskapital, extrautdelningar och återföring av kapital till staten på totalt , vilka betraktas som engångsvisa inkomster. De största beloppen avser inleverans av kapital från (2,), extrautdelning från Akademiska Hus (4,), (1,) samt återföring av kapital från Specialfastigheter (2,). Som extrautdelning räknas sådan utdelning som inte ryms inom föregående års utdelningsbara resultat eller som beror på uppskrivning av tillgångsvärden (samma definition som i nationalräkenskaperna). Under nettoutlåning uppstod 2015 såväl positiva som negativa engångseffekter. De negativa effekterna dominerade, främst som en följd av att lån i ökade. lånade 2009 och 2013 totalt i dollar och euro för att stärka valutareserven. Det totala lånet ökade med som en följd av att enskilda lån refinansierades till en högre dollar- respektive eurokurs än när de togs. Svenska kraftverk gör stora investeringar i det svenska stamnätet och finanserar dessa delvis med lån i . minskade de sina lån med , vilket berodde på att de i högre grad än föregående år har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter. minskade behållningen på sitt konto i med . Minskningen beror i stor utsträckning på den ovan nämnda inleveransen av myndighetskapital till staten. Inbetalningar av premiepensionsavgifter uppgick till och utbetalningar av premiepensionsmedel till . En del av ålderspensions- avgiften inbetalas som premiepensionsavgift till regleringar , vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten Från kontot betalar en gång ut premiepensionsmedel (inklusive avkastning) – året efter intjänandeåret – till de fonder som pensionsspararna valt. Myndighetens övriga förvaltning av premiepensionsmedel medförde en minskad behållning på kontot med . Under posten Övrigt, netto (0,) ingår nettoutlåning till övriga myndigheter, bolag och affärsverk. Diagram 2.2 Procentuell fördelning av utgifter i statens budget 2015, realekonomiskt fördelade 2.6Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Tabell 2.130 Realekonomisk fördelning av statens budget -8,0 Löner inklusive sociala avgifter -0,7 -2,1 Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Transfereringarna till hushåll ökade Hushållen fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade med (1,) jämfört med . Det beror framför allt på att transfereringarna till hushållen för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade med till . Ökningen förklaras främst av fler sjukfall och av att sjukfallen blev längre än (se avsnitt 6.10). Transfereringarna till hushållen för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade jämfört med . Ökningen uppgick till . Orsaken var att antalet utnyttjade timmar fortsatte att öka. Kommunerna är delvis med och finansierar assistansersättningen. Deras del av bidragen uppgick till . Kommunernas medfinansiering innebär att utfallet för anslaget är lägre än transfereringen till hushållen i den realekonomiska fördelningen av anslagen. Även transfereringarna till hushållen för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade jämfört med . hushållen till vilket är högre än 2014. Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade från i snitt 36 478 deltagare 2014 till 48 358 deltagare 2015. Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar de största transfereringarna till hushållen. Transfereringarna till hushållen för anslaget minskade 2015 med till . har transfereringarna för anslaget kontinuerligt minskat. De lägre transfereringarna beror framför allt på ett minskat inflöde av nya personer. Även transfereringarna till hushållen för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv minskade jämfört med . Det berodde på att den öppna arbetslösheten minskade 2015, vilket medförde att färre fick arbetslöshetsersättning. Redovisningen av dagersättning till asylsökande har ändrats 2015. I stället för att redovisas som transferering till hushållen redovisas det som transferering till utlandet. Förändringen är gjord med anledning av att nationalräkenskapernas definitioner har ändrats. Dagersättningen belastar anslaget 1:2 Ersätt- ningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration och uppgick till , vilket är högre än föregående år. Beloppen i tabell 2.130 har justerats retroaktivt. Ökade transfereringar till kommuner med anledning av det stora antalet asylsökande och nyanlända Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2015. Transfereringarna till kommunsektorn ökade med (10,) jämfört med . Ökningen berodde framför allt på utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, för vilket utfallet ökade med sammanlagt (9,). i den extra ändringsbudgeten som beslutades av . Pengarna var ett tillfälligt stöd till kommunerna och landstingen med anledning av att antalet asylsökande ökade kraftigt . Det ökande antalet asylsökande är även orsaken till att transfereringarna till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration har ökat med jämfört med . Även utgifterna för anslaget 1:2 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade och blev högre (28,) jämfört med föregående år. Det högre utfallet beror främst på att kommunerna tog emot fler nyanlända 2015 än 2014. Från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård sjukvård och social omsorg betalas bidrag ut till landstingen för läkemedelsförmånernas kostnader.