prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — kommer att kunna ta fram könsuppdelad statistik vad gäller be- slutade ärenden för alla stora ärende- kategorier/ärendeslag. har utrett och fattat beslut i 537 klagomål som berör verksamheter för personer med funktionsnedsättning. I ungefär vart femte beslut har riktat kritik eller ställt krav på åtgärd, 79 beslut fattade med stöd av lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS) och 19 fattade med stöd av soci- altjänstlagen (SoL). De flesta av dessa riktade sig mot bostad med särskild service och personlig assistans. har 344 lex Sarah-anmälningar som rör verksamheter för personer med funkt- ionsnedsättning inkommit till , varav de flesta inkom från boenden för vuxna och personlig assistans. Ärenden har ofta handlat om att beviljad insats blivit felaktigt utförd eller inte utförd alls, och om bemötande. har i sin tillsynsrapport lyft fram att det i verksamheter för personer med funktionsned- sättning finns stor oreda beträffande hälso- och sjukvårdsinsatser för barn, att olämpliga assistansanordnare fortsätter sin verksamhet i nya bolag och att det finns stora brister i verk- samheter för vuxna personer med psykiska funktionsnedsättningar. för vuxna med psykiska funktionsnedsättningar rör bl.a. obefintliga behandlingsinsatser, under- bemanning, outbildad personal, brister beträff- ande anmälningsskyldigheter och avvikelse- hantering, allvarliga brister beträffande läke- medelshantering och förvaring av läkemedel samt undermåliga boendeförhållanden.93 Tillgång till och omfattning av assistansersättning Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. Enligt minskade antalet as- sistansberättigade personer med ca 100 personer. Antalet timmar och person steg . Kvinnor be- viljades då i genomsnitt och männen . Jämfört med beviljades mer för respektive kön. steg kostnaderna med ca från föregående år och uppgick till totalt . har kostnader- na ökat med , dvs. har antalet personer som beviljas personlig assistans ökat från 13 400 till 16 100 personer . Kom- munernas kostnader för assistansersättningen uppgick till , se tabell 7.7. 93 IVO:s tillsynsrapport saknar könsuppdelad statistik. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.7 Kostnader för assistansersättning, antal personer som hade assistans och antal beviljade timmar i genomsnitt samma månad 2005–2015 Antal personer och antal beviljade assistanstimmar/vecka avser beviljad assistansersättning . Källa: Årlig statistik från . Personlig assistans är en insats inom LSS som ökat från 3 300 till 4 300 personer . ökar antalet som får många timmar assistans . Sen 2007 har andelen som får mer än 20 timmars assistans av kom- munen ökat från . har antalet personer med bara 0-10 timmars assistans minskat från nästan 500 till färre än 250 personer. uppmärksammar könsskillnader i assistansersättning Män har större tillgång till assistansersättning än vad kvinnor har. Kvinnor får fortfarande as- sistansersättning i mindre omfattning än män. Det gäller både antal personer som får ersätt- ningen och antalet timmar som beviljas. Män beviljades ett högre genomsnittligt antal as- sistanstimmar för åren 1998–2014. Män bevilja- des mer än kvinnor . Av de som får assistansersätt- ning är män och kvinnor. Så har det varit . Utifrån det jäm- ställdhetspolitiska målet om att det ska vara en jämn fördelning av makt och inflytande, dvs. att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlig- het att vara aktiva medborgare, har kvinnor sämre förutsättningar till makt och inflytande utifrån hur assistansersättningen har fördelats . Inom ramen för ett uppdrag om jämställd- hetsintegrering regleringsbrev har genomfört en analys av köns- skillnader när det gäller utbetalning av assistans- ersättning. kunde inte kon- statera att de könsskillnader som finns i ersätt- ningen beror på osaklighet i beslut, handläggning eller bemötande hos myndigheten.94 Tillgång till och omfattning av bilstöd Det statliga bilstödet syftar till att möjliggöra ett aktivt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning och leda till ökad delaktig- het för dem som inte kan använda allmänna kommunikationer. Bilstödet består av fyra bidragsdelar; grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassningsbidrag och bidrag till körkortsut- bildning. Det är mest vanligt att föräldrar till barn med funktionsnedsättning beviljas bilstöd. Även för denna form av stöd är det är vanligare att män får det än kvinnor. Det saknas analys av vad skillnaden mellan män och kvinnor beror på. Efterfrågan på bilstöd har ökat . Kostnaderna ökade men har minskat. Det bidrag inom förmånen som har stått för den största ökningen 94 årsredovisning 2015. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har dock utgifterna minskat och 2015 var utgifterna för anpassningsbidraget återigen lägre än året innan. Medelbeloppet minskade med ytterligare 6 pro- cent som färre fick anpassningsbidrag utbetalda. Inräknat de uppskjutna utbetal- ningarna var dock antalet utbetalda anpassnings- bidrag något fler . Antalet utbetalda grundbidrag och anskaffningsbidrag var däremot färre , även då uppskjutna utbetal- ningar inkluderas. En möjlig orsak till att medelbeloppet minskat är att direktiv och underlag för bedömning av bidragets storlek har förbättrats. Försäkrings- kassan har förtydligat hur kostnaden för anpass- ningen ska vägas in och att myndigheten, i den mån det är möjligt, ska ha tillgång till kostnads- förslag från flera utförare. Tabell 7.8 Antal personer som beviljats bilstöd 2011–2015, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördel- ning mellan olika grupper (%) Andel stöd kvinnor, Andel stöd män, % Grupp 1, antal Grupp 2, antal Grupp 3, antal Grupp 4, antal Grupp 5, antal Grupp 1 Person med funktionsnedsättning under som behöver ett fordon för att kunna försörja sig. Grupp 2 Person med funktionsnedsättning under som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1. Grupp 3 Person med funktionsnedsättning som inte tillhör grupperna 1 och 2 som fyllt 18 men inte 50 år Grupp 4 Förälder med funktionsnedsättning med barn . Grupp 5 Förälder till barn med funktionsnedsättning om föräldern bor tillsam- mans med barnet. Källa: årsredovisning och officiella statistik. Kommunernas kostnader för insatser enligt LSS och socialtjänstlagen Kommunernas kostnader för LSS (inklusive de 20 första timmarna för den statliga assistans- ersättningen som beviljas av ) uppgick till ca . Jämfört med 2010 har kostnaderna ökat med ca . Kommunernas kostnader för insatser enligt SoL och kostnader för hälso- och sjukvård för de vårdinsatser som kommunerna svarar för upp- gick 2015 till vilket kan jämföras med 2010. Tillgång till och omfattning av insatser enligt LSS Insatser enligt LSS ska främja jämlikhet i lev- nadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Antalet personer som har daglig verksamhet, plats på vuxenboende eller personlig assistans fortsätter att öka 2015. hade totalt 69 500 personer insatser enligt LSS från kommunerna. Det är 2 100 personer fler än året innan. Sammanlagt beviljades ca 112 600 insatser från kommunerna till dessa personer. Det var drygt 2 000 fler än året innan. Daglig verksamhet och vuxenboende har länge varit de två största insatstyperna inom LSS. De är båda omfattande insatser som riktar sig till vuxna personer och pågår under en stor del av personens liv. Dessa insatser har tillsammans ökat med 10 procentandelar . Insatsen ledsagarservice har däremot minskat från 9 300 till 8 300 insatser mellan 2010–2015. Social- styrelsen har i ett kartläggningsuppdrag upp- märksammat att förarbetena till lagstiftningen (prop.1992/93:159) är otydliga. Otydligheten och de prejudikat som skapats på grund av detta har lett till stora variationer i kommunernas tillämpning. Ca 30 600 LSS-insatser gavs till 20 600 barn eller ungdomar mellan 0–fram till . Liksom föregående år var kort- tidsvistelse den vanligaste insatsen. Därefter följer insatsen korttidstillsyn för ungdomar över 12 år.95 95 officiella statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS (2016). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppmärksammar könsskillnader inom LSS Fler män än kvinnor har insatser enligt LSS. hade män och kvinnor insatser. Skillnaden var störst bland barn och unga där andelen pojkar 0–var . Detta är högre än motsvarande andel pojkar i den totala befolkningen (51,). Skillnaden mellan pojkar och flickor är genomgående för alla insatser. Skillnaderna mellan män och kvinnor är störst i de yngre åldrarna, därefter planar det ut. Störst skillnader mellan de insatser som beviljats kvinnor respektive män, flickor respektive pojkar, fanns i insatserna som riktar sig till barn och ungdomar så som avlösarservice, korttidsvistelse, korttids- tillsyn och barnboende. analy- serade orsakerna bakom könsskillnader inom LSS och konstaterar att de resultaten är relevanta. Analyserna utgick från sådana diagnoser och funktionsnedsättningar som är vanliga bland personer med insatser enligt LSS, exempelvis utvecklingsstörning, autism och autismliknande tillstånd. Resultaten visade att dessa diagnoser är vanligare bland män än bland kvinnor. Att kommunerna beviljar insatser till fler män än kvinnor kan delvis förklaras av att fler män har dessa diagnoser. Till viss del tycks alltså könsskillnaderna inom LSS kunna förklaras av att vissa diagnoser är vanligare hos män än hos kvinnor. Könsskillnader framträder även i SCB:s rap- porter. I SCB:s senaste rapport om funktions- hindrades situation på arbetsmarknaden uppger fler kvinnor än män att de har en funktionsned- sättning (). Funktions- nedsättningar generellt är enligt vanligare hos kvinnor än hos män, men männen är i majoritet vad gäller de diagnoser som är van- ligast inom LSS. Denna bild bekräftas i de dia- loger som har fört med patient- och brukarorganisationer.96 Tillgång till och omfattning av insatser enligt socialtjänstlagen Personer med funktionsnedsättning kan, utöver insatser enligt LSS, få insatser enligt SoL. vanligaste socialtjänstinsatserna till personer i ålder 0–med funktionsnedsättning 2015 var hemtjänst och boendestöd. Totalt sett hade drygt 66 000 personer med funktionsnedsättning insatser enligt socialtjänstlagen . Av de med insats var . Nästan lika många män som kvinnor med funktionsnedsättning under hade insatser, kvinnor mot män.97 Tabell 7.9 Antal personer med pågående SoL-insats , fördelat på kön Källa: Årlig statistik från . Personer som fick insatser enligt SoL bodde vanligtvis i ordinärt boende. Fler kvinnor än män fick hemtjänst, boendestöd och trygghetslarm enligt SoL. Däremot beviljades fler män än kvinnor bostad med särskild service. Jämfört med året innan ökade antalet personer för varje angiven insats. Tillsynen om väntetider för insats följde Inspektionen för vård och omsorg () upp 3 677 ej verkställda beslut där väntetiden för individen var från kommunens beslutsdatum till verkställighet eller avslut av annan anledning. Av dessa beslut avsåg 1 433 insatser med stöd av lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS). I 565 av dessa ärenden var vänte- tiden . var 170 ärenden enligt LSS föremål för ansökan om sär- skild avgift. Tillgång till och användning av hjälpmedel En grundläggande förutsättning för självbe- stämmande och delaktighet för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning är tillgång till personliga hjälpmedel och annan stödjande teknik. 96 Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning, 97 officiella statistik, Statistik om socialtjänstinsatser till personer med funktionsnedsättning 2015 (, 2016). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har gett ett omfattande uppdrag till att följa och stödja utveckling och kvalitet i kommunernas och landstingens hjälpmedelsverksamheter (S2014/08959/FST). kartläggningar visar att till- gången till hjälpmedel är god och att huvud- männens regler för förskrivning är likvärdig över landet. Däremot skiljer sig avgifterna åt mellan de olika huvudmännen och det kan påverka till- gängligheten till hjälpmedel för den enskilde. rapporter visar att det finns brister i den enskildes delaktighet i förskriv- ningsprocessen och att det medför att hjälp- medel förskrivs utan att sedan användas. Social- styrelsen har därför tagit fram ett verksamhets- stöd för att utveckla brukarinflytandet i för- skrivningsprocessen. har också i uppdrag att utveckla ett förskrivarstöd. Detta kommer att publiceras . Regeringen beslutade om di- rektiv till en särskild utredare med uppdrag att bl.a. se över tillgången till och användning av hjälpmedel och lämna förslag i syfte att öka lik- värdigheten och minska skillnaderna i fråga om avgifter och regelverk (dir. 2015:134). I uppdraget ingår vidare att lämna förslag som skapar förutsättningar för att hjälpmedels-verk- samheten hos berörda myndigheter och huvud- män bedrivs effektivt, med hänsyn till den en- skildes delaktighet och självbestämmande och ett effektivt utnyttjande av de befintliga ekono- miska resurserna. Uppdraget ska redovisas . Stöd för att minska utmanande beteende har haft i uppdrag att utveckla och sammanställa ett kunskapsunderlag gällande stöd till personer med funktionsnedsättning. redovisade ett kunskapsstöd som innehåller rekommendationer om arbets- och förhållningssätt för att förebygga och minska utmanande beteende hos personer med intellektuell funktionsnedsättning som har stöd av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).98 98 Att förebygga och minska utmanande beteende i LSS-verksamhet. Ett kunskapsstöd med rekommendationer för chefer, verksamhetsansvariga och personal. Bidrag för glasögon till vissa barn och unga I budgetpropositionen aviserade rege- ringen att avsätta för att barn och unga i åldern 8–ska få bidrag för glasögon. trädde lagen (2016:35) om bidrag för glasögon till vissa barn och unga och förordningen (2016:36) om bidrag för glasögon till vissa barn och unga i kraft. Den nya lagen innebär att landstingen ska lämna bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga i åldern 8–. Bidraget ska kunna uppgå till per person men om kost- naden är lägre ska bidraget uppgå till den faktiska kostnaden. En mer jämlik tillgång på glasögon bedöms motverka att barn och unga som lever i familjer i ekonomisk utsatthet hamnar i utanför- skap. Öppna jämförelser är ett samlingsbegrepp för indikatorbaserade jämförelser av socialtjänst som redovisas på riks-, läns- och kommunnivå. resultat kan inte jämföras eftersom insamlingssätt, flera indikatorer och frågor har ändrats. av alla kommuner och stadsdelar har svarat på respektive enkät. Stöd till personer med funktionsnedsättning enligt LSS Med rätt kompetens ökar förutsättningarna för att personalen ska bidra till insatser av god kva- litet. När det gäller personalens kompetensut- veckling, framgår det i undersökningen att av kommunerna har en aktuell, samlad plan när det gäller såväl LSS-barn som LSS-vuxen för personalens kompetensutveckling som byg- ger på verksamhetens mål och kartläggning och analys av personalens individuella kompetens. Arbete och sysselsättning har stor betydelse för människors livskvalitet och delaktighet i samhällslivet. av kommunerna hade en aktuell rutin för att pröva möjligheten till arbete eller praktikplats för personer som deltar i daglig verksamhet. Bland kommunerna har haft minst en person som gått från dag- lig verksamhet till den reguljära arbetsmark- naden och av kommunerna haft minst en person som gått från daglig verksamhet till skyddat arbete. Rutiner för att delge enskilda individer in- formation om att de vid behov kan få en sam- ordnad individuell plan (SIP) och få kopia på sin journal/akt är ett sätt att säkerställa att brukarna får kännedom om dessa möjligheter (och social- tjänstens och hälso- och sjukvårdens långtgående skyldigheter). Resultaten visar att bland kom- munen som har en skriftlig rutin för att infor- mera den enskilde om dess möjligheter att få en samordnad individuell plan (SIP) inom områ- dena LSS-barn är det och LSS-vuxen . Ledsagning är en betydelsefull, ofta avgörande insats för att öka delaktigheten i samhället för enskilda personer med funktionsnedsättning. av kommunerna ersätter ledsagares om- kostnader enligt SoL. För insatser som ges enligt LSS samverkar kommunerna i störst utsträckning med psykia- trin. För vuxna är andelen och för barn är den . Stöd till personer med psykisk funktions- nedsättning av kommunerna har en aktuell, samlad plan för personalens kompetensutveck- ling som bygger på verksamhetens mål och kartläggning och analys av personalens individu- ella kompetens. Att möjliggöra för personer med psykisk funktionsnedsättning att erhålla ett arbete är en central funktionshinderspolitisk fråga. Hos av kommunerna har minst en person gått från sysselsättningsinsats till förvärvsarbete och från sysselsättningsinsats till skyddat arbete är motsvarande siffra . Möjligheten till sysselsättning för personer med psykisk funkt- ionsnedsättning är en viktig faktor för en fung- erande vardagsstruktur och kan bidra till sociala kontakter. Den vanligaste insatsen som erbjuds är strukturerad sysselsättning med målsättningar och uppföljning för varje enskild person. Det är 237 kommuner (av 283 svarande) som svarar att de erbjuder en sådan insats. 71 kommuner har uppgivit att de erbjuder socialt koopera- tiv/fontänhus. Arbetslivsinriktad rehabilitering enligt metoden supported employment syftar till att ge individen ett stöd i att finna och behålla ett förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden, baserat på individens egna val och preferenser. av kommunerna erbjöd arbetslivs- inriktad rehabilitering med supported employ- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ment enligt IPS-modellen till personer med psykisk funktionsnedsättning. Av kommunerna är det som upp- ger att de har en uppsökande verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning. Verksamhet med personligt ombud har funnits . förbrukades för till- satta ombudstjänster . Verksamhet med personligt ombud fanns i 243 kommuner med totalt 108 verksamheter. Det är en ökning med två kommuner jämfört med föregående år. Antalet ombudstjänster var 310 vilket är en ökning med ett ombud jämfört med föregående år. Flest antal verksam- heter och ombud finns i . De flesta verksamheterna drivs i kommunens egen regi. Det är främst i storstadsregionerna som verksamheten drivs på entreprenad. hade 9 053 klienter, varav 5 153 kvinnor och 3 900 män personligt ombud. Många kom- muner uppger ökning bland yngre personer, unga vuxna med neuropsykiatriska funktions- nedsättningar samt personer med utländsk bak- grund. 7.7.3Analys och slutsatser om övergripande insatser Det finns skillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar när det gäller både tillgång till och upplevelse av sociala tjänster. Flera av de statliga stöd och verktyg som utvecklats och tillhandahålls är av betydelse för att uppmärk- samma och komma till rätta med osakliga skill- nader mellan könen. Ansvariga myndigheter har genom statistik, öppna jämförelser, uppföljning och analys syn- liggjort hur de sociala tjänsterna fungerar inom olika områden. De har synliggjort och uppmärk- sammat skillnader som finns, både geografiskt och mellan flickor, pojkar, kvinnor och män. Det ger en värdefull grund för ett fortsatt arbete mot ett mer jämlikt och jämställt stöd och omsorg av god kvalitet till äldre, personer med funktions- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nedsättning, personer inom individ- och familje- omsorgen. Regeringen har i förordningen om statlig styrning med kunskap 99 betonat vikten av ökad jämställdhet. Det kan få betydelse för att främja en genusneutral behovsbedömning och hand- läggning av insatser. Utveckling och användning av e-hälsa och välfärdsteknologi har potential att bidra till en effektiv och hållbar välfärd samt till ökad trygg- het och självständighet för många flickor, pojkar, kvinnor och män i behov av stöd. Kommun- sektorn har en avgörande roll i denna utveckling, både när det gäller kompetens, tekniska förut- sättningar men också för att bygga ut den infra- struktur och digitala kommunikationsnät som tekniken är beroende av. Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk (NI/NF) är viktigt för att möjliggöra digitalt informationsutbyte mellan vårdgivare och huvudmän, främja brukar- och patientsäker- het och ge bättre förutsättningar för uppföljning. Behovsbedömningsinstrumentet behov i centrum (ÄBIC), som vidareutvecklats till Individens behov i centrum (IBIC) är ett ex- empel på hur NI/NF kan användas. IBIC stödjer ett behovsinriktat arbetssätt. Det förenklar också utredning och biståndsbedömning, inom både äldreomsorg och för insatser till personer med funktionsnedsättning. Analys och slutsatser om omsorgen om äldre Med insikt om hur antalet äldre utvecklar sig så måste kommunerna genom sin långsiktiga planering säkerställa att åtgärder vidtas så att de äldre i kommunen kan åldras i trygghet. Det är angeläget att kommunerna har långsiktiga förutsättningar för att ta sitt ansvar inom detta område som är centralt för en fung- erande välfärd. Den åldrande befolkningen i ställer krav på åtgärder för att klara den framtida välfärden. Personalen utgör en central del i äldreomsorgens kvalitet. En del av kvalitet- en är att det finns tillräcklig bemanning med personal som har relevant kompetens. 99 Förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. att förbättra kvaliteten för den äldre förbättras arbetsvillkoren inom äldreomsorgen och är där- med en viktig jämställdhetsfråga eftersom maj- oriteten av personalen är kvinnor. En större andel kvinnor än män har äldre- omsorg i åldersgruppen . Det förklaras till viss del av att en större andel kvinnor än män lever ensamma under en följd av år i hög ålder. De som lever ensamma har oftare behov av hjälp från äldreomsorgen. Satsningen på ökad bemanning i äldreomsorg är därför en viktig satsning för att öka kvalitet, trygghet och jämställdhet. Satsningen möjliggör både investe- ringar i mer baspersonal och i exempelvis die- tister för att kunna höja kvaliteten i måltiderna. Förtydligandet av kommunernas ansvar när det gäller tillgång till personal i särskilda bo- enden har betydelse för att öka tryggheten, för de äldre kvinnor och män som bor i särskilda boenden, men också för deras anhöriga. Enligt har kompetensnivån inom äldreomsorgen förbättrats även om det enligt alltjämt kvarstår utmaningar. Kom- munerna har genom regeringens stöd fått bättre förutsättningar att fortsätta och utveckla kom- petenssatsningar för baspersonal i äldreom- sorgen och inom funktionshindersområdet. Antalet demenssjuka kommer att öka i , till följd av den åldrande befolkningen. Demenssjukdom slår direkt mot individens självständighet och delaktighet. Verkningarna av demenssjukdom drabbar i högre grad kvinnor som grupp än män, både som direkt drabbade och som närstående som utför obetalt omsorgs- arbete. Mot bakgrund av detta är underlaget till en bred nationell strategi som arbetar fram en viktig åtgärd för att för att hantera de utmaningar som demenssjukdomar innebär, både på individ- och på samhällsnivå. En ökande andel av äldre kvinnor och män med stora vård- och omsorgsbehov bor i ord- inärt boende. Det ställer ökade krav dels på kompetens hos personalen i , dels på en välfungerande samverkan med den lands- tingsfinansierade hälso- och sjukvården. Tillgång till ändamålsenliga bostäder för äldre är en angelägen fråga. Ett statligt investerings- stöd har betalats ut för att stimu- lera ny- och ombyggnation av boenden för äldre. Regeringen beslutade om en förord- ning om statligt stöd för att anordna och till- handahålla bostäder till äldre personer. Kommunernas ansvar för att planera och säkerställa kvalitet i äldreomsorgen innebär bl.a. ansvar för att det finns ändamålsenliga bostäder, en tillräcklig bemanning och för personalens kompetensutveckling. Analys och slutsatser om individ- och familjeomsorgen Sociala barn- och ungdomsvården