prop · H303175 · 2016-05-24 00:00:00 — anledning av förslaget till ny svensk tullag, som innehåller komplette- rande bestämmelser till kodexen (s. 169). Vad gäller kostnader för myndigheter angavs bl.a. att i kommer genomförandet av den nya unionstullkodexen att påverka verksamheterna för främst och . reglerna om elektronisk tullhantering och elektronisk kommunikation mellan myndigheter och andra aktörer kommer att innebära en omfattande systemutveckling för främst fram verksamhet är dock präglad av automatiserad handläggning och automatiserade beslut till den enskilde. Totalt hanterade ca 6 miljoner tulldeklarationer och andelen elektroniska import- och exportärenden uppgick till De kostnader som uppstår med anledning av den nya unionstullkodexen är snarare relaterade till ombyggnad av de befintliga IT-systemen än till utvecklingen av nya. medel för arbetet med införande av unionstullkodexen och anslag har också ökats. därmed har kompenserats för ökade kostnader till följd av den nya unionstullkodexen (s. 171). Vad gäller konsekvenser för företagen angav regeringen att de nya reglerna kommer att beröra alla företag som har verksamhet som anknyter till internationell handel. Regeringen delade bedömningen som Utredningen om en svensk tullagstiftning i unionen gjorde att de kostnader som kommer att uppstå på grund av genomförandet av den nya unionstullkodexen inte härrör från de förslag som lämnas beträffande ändringar i den svenska tullagstiftningen, utan från unionstullkodexen och särskilt övergången från pappershantering till elektroniskt informa- tionsutbyte (s. 171). Förslagen bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter. Ovan har redovisats delar av regeringens bedömning i prop. I likhet med vad som sägs där, är även nu aktuella ändringar en följd av unionstullkodexen. att nu aktuella förslag inte medför några kostnader för enskilda och att 2015/16:175 förslagen är till fördel för enskilda. I det följande utvecklas regeringens bedömning. anser promemorians redovisning av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch samt redovisningen av påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag vara bristfällig. saknar också en redogörelse över om eventuella särskilda hänsyn till små företag har tagits vid reglernas utformning. Regeringen vill lyfta fram följande. Förslagen till ändringar avser att möjliggöra utlämnande genom direktåtkomst som en följd av unionstullkodexen. Eftersom nu aktuella lagförslag inte pekar ut vilka aktörer eller vilka uppgifter som är aktuella för direktåtkomst, och då lagförslagen möjliggör men inte faktiskt inför direktåtkomst, är det inte möjligt att ange hur många som faktiskt kommer att beröras. 2015/16:79 anges att de nya reglerna kommer att beröra alla företag som har verksamhet som anknyter till internationell handel och att enligt uppgift från bedriver 15 504 företag exportverksamhet och 18 710 företag importverksamhet. Utöver dessa import- och exportföretag berörs också andra som i sin näringsverksamhet är involverade i verksamhet som omfattas av tullagstiftningen. Exempel på aktörer som faller under denna definition är gäldenär enligt tullagstiftningen, fraktförare, transportörer, lagerhavare, speditörer, leverantörer, rederier, hamnbolag och tillståndshavare (s. 171). När det gäller ombud var enligt uppgift från antalet ombud i deklarationsflödet 316 för import och 323 för export. Eftersom många ombud agerar i både export- och importflödet var totalt antal ombud 406. Tullombuden uppskattas stå för av import- och exportflödet. I detta sammanhang bör det understrykas att det är fråga om aktörer som finns i flödet och där utlämnande i stor utsträckning sker. Som framgår ovan är variationen av de aktörer som agerar inom svenskt näringsliv och som agerar i enlighet med tullagstiftningen stor. Det kan vara stora, medelstora eller små företag. Vad gäller av påtalade konkurrensaspekter tar föreslagna ändringar som framgår ovan inte sikte på en särskild bransch. Tullagstiftningen gör inte någon skillnad mellan stora, medelstora eller små företag. anser vidare redogörelsen för förslagets påverkan på berörda företags kostnader och tidsåtgång vara bristfällig och saknar en redogörelse över om eventuella särskilda hänsyn till små företag har tagits vid reglernas utformning. Som anges redan i prop. 2015/16:79 kommer kravet på elektroniskt uppgiftsutbyte som följer av den nya tullagstiftningen att innebära kostnader för investering i nya IT-lösningar. De företag som har en integrerad IT-lösning med kommer med största sannolikhet behöva uppdatera sina system för att kunna integreras med nya system. har bedömt att kostnaden för denna uppdatering bedöms motsvara den för en nyinstallation. Regeringen vill betona att dessa kostnader uppkommer med anledning av ny tullagstiftning och oberoende av formen för utlämnande av uppgifter. Det som är fråga i nu aktuellt lagstiftningsärende är att möjliggöra att de uppgifter som genom ändringen av 2 kap. 5 § tulldatalagen (se prop. 2015/16:79) kan lämnas elektroniskt, närmare bestämt på medium för automatiserad behandling, i vissa fall ska kunna lämnas även genom direktåtkomst. Ovan angivna kostnader kan därmed Prop. 2015/16:175 inte tillskrivas nu föreslagna lagändringar. Regeringen vill vidare lyfta fram att det inte för alla aktörer är nödvändigt att ha egna system för det elektroniska förfarandet. Även i fortsättningen avser att tillhandålla en lösning liknande ”Mina sidor” (se avsnitt 8.4.2), till vilken enskilda har åtkomst utan egna system. För de aktörer som sällan genomgår ett tullförfarande, eller för små företag som har tämligen okomplicerade tullförfaranden, kan denna webbaserade lösning användas. anger att det finns en stor oro inom sjöfarten att de nya reglerna kommer att fördröja utfärdandet av lossningsintyg och att de i det här nya förslaget avkrävs fler rapporteringsuppgifter, utan att det garanteras att de kan återanvända tidigare uppgifter från andra länder. Regeringen vill framhålla att de nu aktuella lagförslagen handlar om sätten för utlämnande och inte om vilka uppgifter som ska lämnas eller hur de ska återanvändas. Regeringen vill dock lyfta fram att direktåtkomst jämfört med annat elektroniskt utlämnande är ett enklare och mer effektivt sätt att ta del av uppgifter. Återanvändning av information mellan steg i ett flöde som blir möjligt genom direktåtkomst bör också medföra positiva effekter. Vidare bidrar det till en säkrare informationshantering då antalet felkällor minskas. Direktåtkomst kan således ha betydande fördelar för enskilda. Som framgår av prop. 2015/16:79 bedöms vad gäller kostnader för myndigheter genomförandet av den nya unionstullkodexen att påverka verksamheterna för främst och . De nya reglerna om elektronisk tullhantering och elektronisk kommunikation mellan myndigheter och andra aktörer kommer att innebära en omfattande systemutveckling för främst (s. 171). Denna systemuppbyggnad är, liksom vad som nämns avseende effekter för enskilda och företag, inte en följd av nu aktuella lagförslag utan av kraven i unionstullkodexen. Vad gäller effekterna av nu aktuella förslag kan följande sägas. Som redovisats i avsnitt 11.3 avser inför genomförande av varje form av direktåtkomst att genomföra en risk- och sårbarhetsanalys. Vidare kommer förändringar av verksamhetsprocesser, arbetsmetoder och rutiner att krävas vilket ställer krav på utbildningsinsatser för personal. Nya rutiner kan också ge upphov till frågor från allmänheten och från användarna av system. Detta kommer, i vart fall initialt, att öka arbetsbelastningen för anställda. I gengäld kan direktåtkomst i större omfattning förväntas medföra snabbare och säkrare kommunikation, vilket minskar arbetsbelastningen för dessa och ökar servicen för allmänheten. Sammantaget bedöms därmed förslagen inte medföra ökade kostnader för . Effekter på personlig integritet Regeringen har i avsnitt 11.2 särskilt redogjort för integritetsaspekterna av nu aktuella ändringar och bedömer där att nu aktuella ändringar inte 2015/16:175 medför några större risker ur ett integritetsperspektiv. Effekterna på den personliga integriteten är godtagbara. Regeringen bedömer att förslagen inte innebär några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, och inte heller några konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. anser redovisningen av eventuellt behov av speciella informationsinsatser inför ikraftträdandet vara bristfällig. 2015/16:79 anger regeringen följande. Ett gott samarbete mellan och näringslivet är av största vikt för att förändringsarbetet ska kunna genomföras på ett bra sätt. En viktig del i detta är informationsinsatser av . tillhandahåller allmän information om förändringarna med anledning av unionstullkodexen och dess tillämpningsföreskrifter på sin webbplats (). Vidare har inrättat ett särskilt samrådsförfarande i form av ett dialogforum för näringslivet (s. 174). Detsamma får anses gälla även för nu aktuella ändringar. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Paragrafen reglerar direktåtkomst. Första stycket, som innebär att det finns en lagreglerad begränsning av möjligheten till direktåtkomst för enskilda till uppgifter i tulldatabasen, har fått en delvis ny lydelse. Bestämmelsen har justerats så att en enskild får ges direktåtkomst till sådana uppgifter i databasen som får lämnas ut till den enskilde om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Kravet att det ska handla om uppgifter om den enskilde själv har således tagits bort. I övrigt har en språklig justering gjorts, från ”honom” till ”den enskilde”. Det befintliga ledet , ”sådana uppgifter som får lämnas ut”, innebär att det uttryckligen av lagtexten framgår att direktåtkomsten bara får avse sådana uppgifter som det inte finns hinder mot att lämna ut till den enskilde. Upplysningsbestämmelsen i andra stycket, som ger uttryck för regeringens rätt att med stöd av sin restkompentens meddela föreskrifter, har omformulerats. Det innebär ingen ändring i sak. Liksom gäller att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska omfattas av Prop. 2015/16:175 enskildas direktåtkomst. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.3. 14.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen är en sekretessbrytande bestämmelse i förhållande till enskilda. I paragrafen har en ny fjärde punkt införts, nämligen en hänvisning till förordningen (2001:646) om behandling av uppgifter i verksamhet. Ändringen innebär att den sekretess som gäller enligt 27 kap. 1, 3 och 4 §§ inte hindrar den direktåtkomst för enskilda som föreskrivs i förordningen om behandling av uppgifter i verksamhet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.4. 14.3Förslaget till lag om ändring i tullagen (2016:253) Paragrafen är en bestämmelse om tystnadsplikt. Första stycket har fått en delvis ny lydelse. I tidigare lydelse avsåg tystnadsplikten endast ”verksamhet vid en anläggning för tillfällig lagring, ett tullager eller en frizon”. I stället avser bestämmelsen nu ”verksamhet hos ett tullombud eller en annan ekonomisk aktör eller i annat fall i egenskap av ombud”. Regleringen har därigenom anpassats efter den krets aktörer som kan komma att få del av uppgifter enligt tullagstiftningen, främst genom och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen). Vad som avses med ekonomisk aktör och tullombud framgår av definitionerna av begreppen i artikel 5.5 och 5.6 i unionstullkodexen. Vad som avses med tullagstiftning framgår av definitionen i 1 kap. 3 § tullagen. Med skrivningen ”i annat fall i egenskap av ombud” avses ombud som utan att vara tullombud företräder någon, t.ex. en advokat eller rättsligt biträde som biträder en deklarant med att överklaga ett beslut till domstol. I tidigare lydelse riktade sig vidare tystnadsplikten in på den som ”tar befattning med tulldeklarationer och andra handlingar”. Genom ändringen avser den nu den som ”tar del av uppgifter”. Härigenom omfattar tystnadsplikten alla uppgifter som har lämnats i enlighet med tullagstiftningen och omfattar t.ex. även situationer då uppgifter lämnas på annat sätt än i en tulldeklaration eller handling. Tystnadsplikten omfattar uppgifter som en ekonomisk aktör får del av såväl av en annan 2015/16:175 ekonomisk aktör som av . När det gäller kan det t.ex. ha skett genom direktåtkomst. I övrigt har även en språklig ändring gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.5. I andra stycket första punkten har en språklig och redaktionell ändring gjorts. Förslag till lag om ändring i tullagen (2000:1281) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 11 § tullagen (2000:1281) ska ha följande lydelse. Föreslagen lydelse enligt SOU Föreslagen lydelse 2015:5 Den som i verksamhet vid Den som i verksamhet hos en för tillfällig lagring, ekonomisk aktör, hos ett tullombud tullager eller frizon tar befattning eller i annat fall i egenskap av tullbehandling av varor får inte obehörigen röja eller utnyttja vad tullbehandling av varor får inte han eller hon i verksamheten har obehörigen röja eller utnyttja vad fått veta om någon enskilds han eller hon i verksamheten har fått veta om någon enskilds Tystnadsplikten enligt första stycket gäller även för uppgifter om någon enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden som har lämnats ut av . I det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. En enskild får ha direktåtkomst En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i till uppgifter i databasen om databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har föreskrifter om det. meddelat föreskrifter om det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt, 1, 3 och 4 §§ hindrar inte att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i (2011:1244), miljöavgift på utsläpp av kväve- avgift på utsläpp av kväveoxider oxider vid energiproduktion. vid energiproduktion, eller 7 § förordningen (2001:646) om behandling av uppgifter i Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har getts möjlighet att yttra sig. ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , Datainspektionen, , , Kronofogde- myndigheten, , , , Regel- rådet, Företagarna, , , , , Sydsvenska Industri- och Handelskammaren, , Transportindustri- förbundet, , och /S- ombudsmän, , , , , , Väst- , och /vid har inte inkommit med svar eller har uttryckligen avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter i databasen som får lämnas ut till den enskilde om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt 1, 3 och 4 §§ hindrar inte att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i 1. lag om förfarande vid beskattning, (2001:181) om (2001:181) om handling av uppgifter i Skatte- kväveoxider vid energiproduktion. kväveoxider vid energiproduktion, Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 9 § tullagen (2016:253) ska ha följande lydelse. Den som i verksamhet vid en Den som i verksamhet hos ett ett tullager eller en frizon tar ekonomisk aktör eller i annat fall i egenskap av ombud tar del av och andra handlingar som lämnats uppgifter som har lämnats i i enlighet med tullagstiftningen får inte obehörigen röja eller utnyttja inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i verksamheten vad han eller hon i verksamheten har fått veta om någon enskilds har fått veta om någon enskilds I det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Unionstullkodexen och elektroniskt uppgiftslämnande Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet, 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3.lag om ändring i tullagen (2016:253). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , Hellmark , , , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , Hadzialic Regeringen beslutar proposition Unionstullkodexen och elektroniskt uppgiftslämnande inför, ändrar, upp- 2 kap. 8 § (2001:185) om