prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — Det är eftersträvansvärt att det råder likhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna för företag som etablerar sig på olika geografiska marknader eller konkurrerar över gränserna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att undanröja konkurrensbegränsningar och avhålla företag från att överträda kon- kurrensreglerna måste reglerna vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som dom- stolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Det måste också finnas tillräck- liga sanktionsmöjligheter och möjlighet för skadelidande att få ersättning för sina skador. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om utökad beslutande- rätt för (dir. 2015:48). Utred- ningens uppdrag var att analysera förutsättning- arna för utökad beslutanderätt för Konkurrens- verket i ärenden rörande otillåtet samarbete mellan företag, missbruk av dominerande ställ- ning och anmälningar om företagskoncentra- tioner. Utredningen överlämnade betän- kandet En utökad beslutanderätt för Konkur- rensverket (SOU 2016:49) till regeringen. Betänkandet har remitterats. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss avseende genomförande av och rådets direktiv /104/EU av om vissa regler som styr skadeståndstalan enligt nationell rätt för överträdelser av medlems- staternas och Europeiska unionens konkurrens- rättsliga bestämmelser. Direktivet syftar till att säkerställa att alla som drabbats av överträdelser till följd av konkurrensreglerna kan få full kom- pensation för uppkomna skador. Det syftar också till att optimera samspelet mellan kon- kurrensmyndigheternas tillämpning av kon- kurrensreglerna i anslutning till skadeståndstalan i nationella domstolar. En effektiv konkurrensmyndighet är en förut- sättning för konkurrensreglernas genomslag. är också tillsynsmyndighet över upphandlingsreglerna och har således en viktig funktion även för upphandlingsreglernas genomslag. ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. ska inom ramen för sitt uppdrag därutöver upp- märksamma hinder mot en effektiv konkurrens, lämna förslag till regelreformering och följa utvecklingen både på konkurrens- och upphand- lingsområdet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tog , liksom 2014 emot närmare 1 700 förfrågningar och klagomål från företag och konsumenter vilket är 600 fler jämfört med . En tredjedel av de synpunkter som kommer in rör upphandlande myndigheter. har tagit fram en priori- teringspolicy för den tillsyn som bedrivs. Poli- cyn finns publikt tillgänglig i syfte att erhålla en hög transparens i hur prioriteringar av ärenden görs. Utredningar har bedrivits parallellt med systermyndigheter i andra EU-länder t.ex. när det gäller förmedlingstjänster inom e-handel. fattade 137 beslut med til- lämpning av konkurrenslagen (2008:579) eller artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget . Av dessa rörde 63 beslut företagskoncent- rationer och 4 tillsynsbeslut konkurrensbegrän- sande offentlig säljverksamhet. var antalet beslut 65 och 45 respektive 9 och 3 beslut. i konkurrens- och upphandlingsärenden Flera viktiga ärenden har förts upp till dom- stolarna. Dessa rör sig t.ex. om missbruk av dominerande ställning på marknaden eller om kartelliknande samarbete vid offentlig upphand- ling, eller om företagskoncentrationer. Konkur- rensverket är mån om att valet av ärenden ska skicka signaler om att denna typ av företeelser ska motverkas och är högt prioriterade. När det gäller offentlig upphandling har upphandlings- skadeavgifter på stora belopp utdömts mot aktö- rer inom områdena avfall, bostäder och vissa landsting. redovisar förslag till förbätt- ringsåtgärder i rapporter, skrivelser till rege- ringen och remissyttranden samt bistår andra myndigheter med bedömningar inom sitt ansvarsområde. har utrett och tagit fram rapporter kring bl.a. fondmarknaden, bostadsbyggande och offentlig upphandling. En digital vägledning kring direktupphandling har utarbetats tillsammans med Upphandlings- myndigheten, bl.a. i syfte att underlätta för små och medelstora företag (SME) att delta i offent- liga upphandlingar. Öppna och väl fungerande marknader Regleringen inom en viss sektor kan ha stor påverkan på konkurrensförutsättningarna. Viktiga förutsättningar för väl fungerande mark- nader är att hinder för att träda in och ut på olika marknader minimeras, att det råder likvärdiga villkor mellan privata och offentliga aktörer och att konsumenterna kan göra och gör väl- grundade val mellan olika leverantörers er- bjudanden. På upphandlingsmarknader, där offentliga aktörer köper varor och tjänster, är det av central betydelse att den offentliga upphandlingen är effektiv och fungerar väl. tillsynsroll är i detta avseende mycket viktig. Flertalet tillsynsärenden av- seende otillåtna samarbeten (karteller) har handlat om misstankar mot att företag i offent- liga upphandlingar har gått samman och bildat otillåtna karteller för att samordna anbuds- givningen på leverantörssidan bl.a. med avseende på marknader och priser. Avsaknaden av kon- kurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgarna då den riskerar att innebära att medborgarna får sämre kvalitet och mindre innovation i sina inköp till högre priser än vad de skulle ha behövt betala om det hade funnits en effektiv konkurrens. Avsaknaden av effektiv konkurrens i den offent- liga upphandlingen riskerar också att leda till att de samhälleliga mål som man vill uppnå genom de krav man har ställt i upphandlingen inte kommer att uppnås. Det finns helt enkelt inga reella alternativ att ställa mot varandra i de fall anbudsgivarna ägnar sig åt otillåtna anbuds- karteller. Regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi i syfte att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet. Strate- gin bidrar till att uppnå regeringens mål om offentlig upphandling som ett strategiskt verk- tyg för väl fungerande verksamheter och ett medel för att nå miljömässiga och sociala håll- barhetsmål. Strategin understryker bl.a. att en väl fungerande konkurrens med en mångfald av aktörer, varor och tjänster är avgörande för att den offentliga upphandlingen ska kunna till- godose samhällets behov. Det finns ett behov av att belysa möjlig- heterna och utmaningarna till följd av utveck- lingen inom delningsekonomi och e-handel såvitt avser dess påverkan på konkurrens och konkurrenstillsyn inom . Konkurrens- verket har därför fått i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera utvecklingen i av delningsekonomi och e-handel. punkt i kartläggningen och analysen ska därtill en redogörelse lämnas för de möjligheter och de utmaningar som finns i strävan efter att uppnå effektiv konkurrens och väl fungerande mark- nader. Uppdraget ska redovisas . Sektorsspecifik reglering för att skapa väl fungerande marknader inom olika områden har stor betydelse för konkurrensförutsättningarna inom dessa områden. Tillsammans med Konkur- rensverkets bredare uppdrag för väl fungerande marknader med effektiv konkurrens utgör arbe- tet inom dessa sakområden en viktig del av det konkurrensfrämjande arbetet. Utredningen konkurrens för ökat bostadsbyggande (dir. 2014:75) har haft i uppgift att se över förutsättningarna för att främja kon- kurrensen på byggmarknaden och vid behov komma med förslag som kan förbättra situa- tionen. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att utbudet av nya bostäder långsiktigt ska anpassas till efterfrågan. Utredningen har lämnat betänkandet Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105) som efter att remisstiden har gått ut är föremål för beredning i . Regeringen har vidare tillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av postlagstift- ningen i ett digitaliserat samhälle (dir. 2015:87). Utredaren har bl.a. haft till uppgift att kartlägga postmarknadens utveckling och analysera kon- kurrenssituationen på postmarknaden. Vidare har utredaren analyserat hur konkurrenssitua- tionen på olika delmarknader inom postområdet ser ut med dagens regler och hur möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens skulle påverkas av de förslag utredaren lämnar. Utifrån den samhällsekonomiska analysen har utredaren utrett eventuella brister i nuvarande lagstiftning som hindrar marknadens utveckling. Ett slutbetänkande lämnades . Regeringens arbete inom näringspolitiken tar sin utgångspunkt i att företagsamhet på lång sikt blir mer konkurrenskraftig om den står på egna ben. Offentligt stöd är bara ändamålsenligt om det ges när näringslivet inte självt klarar av att skapa fungerande marknader för varor och tjänster. Fokus för regeringens arbete på statsstöds- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 området är därmed att de stöd som ges ska vara välriktade, effektiva och ge ett tydligt mervärde för samhällsekonomin. Bestämmelserna om statligt stöd utgör en central del av konkurrensregler. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen finns i artikel 107.1 i EUF-fördraget, som anger att statligt stöd som snedvrider eller hotar att sned- vrida konkurrensen genom att gynna vissa före- tag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att statligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns undantag. Begreppet ”statligt stöd” omfattar all stöd- givning från det offentliga till företag, dvs. också stöd från kommuner, landsting och offent- ligägda bolag. Effektivare och mer transparenta stöd Tillsammans med medlemsstaterna har Euro- peiska kommissionen arbetat med att förenkla och förtydliga tillämpningen av stats- stödsreglerna. Detta för att rikta uppföljningen mot de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. innovationsstöd, ska premie- ras. Den har på EU-nivå varit drivande i diskussionerna för att få igenom den i förankrade strikta svenska stats- stödslinjen. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade mark- nadsmisslyckanden. I fråga om beloppsmässigt mindre och enklare stöd har kommissionen tagit fram särskilda förordningar med bl.a. grupp- undantag. Öppenhet är en väsentlig del av statsstöds- reglerna och kommissionen har antagit flera dokument med syfte att ge företag och allmän- heten insyn i vilka medel som ett visst företag har beviljats. Regeringen har genomfört lagändringar som säkerställer att fullgör de transparenskrav som följer av . överlämnade rege- ringen propositionen Ändringar i lagen om till- lämpning av Europeiska unionens statsstöds- regler (prop. 2015/16:156) till . Änd- ringarna, som började gälla , inne- bär att en offentlig aktör som genomför en stödåtgärd ska lämna uppgifter för offentlig- görande och rapportering av stödåtgärden, och föra register, i den omfattning som kommis- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Vad gäller statligt stöd som ges i form av bränsleskattebefrielse har vissa ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi trätt i kraft (se prop. 2015/16:159 Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet). utfärdade regeringen en ny förordning om tillämpning av Europeiska unionens statsstöds- regler, som innehåller kompletterande bestäm- melser. Av förordningen följer bl.a. att Myndig- heten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) får meddela föreskrifter om uppgiftslämnande för offentliggörande och rapportering. Till följd av dessa ändringar kunde förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet upphävas. Ytterligare en nyhet på statsstödsområdet är att kommissionen, liksom på konkurrensom- rådet, har fått möjlighet att agera som amicus curiae (rättens vän) i förhållande till svenska domstolar så att kommissionen i ett enskilt fall kan yttra sig över hur statsstödsreglerna bör tillämpas. Denna möjlighet infördes i svensk rätt genom en ny bestämmelse i lagen om tillämp- ning av Europeiska unionens statsstödsregler, som trädde i kraft . Ett yttrande från kommissionen är inte bindande för dom- stolarna, utan syftar till att uppmärksamma dem på relevanta regelverk för att på så sätt förbättra den enhetliga tillämpningen av statsstödsreglerna inom EU. har i sitt betän- kande (En kommunallag för framtiden, SOU 2015:24) bl.a. föreslagit att en särskild rådgiv- ningsfunktion inrättas på en myndighet för att stödja kommuner i frågor om statligt stöd. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. lämnade kommissionen förslag till ändringar av den allmänna gruppundantags- förordningen som bl.a. innebär en utvidgning av undantagen även till investeringsstöd till hamnar och regionala flygplatser. Efter remittering av förslaget till berörda myndigheter, organisa- tioner och företag lämnade regeringen syn- punkter på förslaget . publicerade kommissionen även ett meddelande för att förtydliga sin upp- fattning om under vilka förutsättningar statsstöd uppkommer. bestämmelser om försäljning av offentlig mark och fastigheter. Regeringen har vidare initierat ett arbete för att se över och effektivisera den svenska stats- stödshanteringen som helhet. Översynen om- fattar både hanteringen inom liksom rapportering och registerföring hos berörda myndigheter. Välriktade stöd som ger mervärde i I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt dessa data har rapporterat att statligt stöd till ett värde av lämnats i enlighet med . Detta mot- svarar av BNP, vilket är i nivå med EU-genomsnittet men lägre än hos viktiga handelspartner som , och . Totalt lämnade samtliga EU:s 28 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen såsom bankgarantier, majoriteten av stöden till järnväg och ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energi- och koldi- oxidskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att främja en hållbar regional tillväxt inklusive utbyggnad av bredband samt stödja forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Uppgifter för stöd utbetalat har ännu inte publicerats. har regeringen fokuserat på stöd som ger ett stort samhällsekonomiskt mervärde. Det rör bl.a. förlängda statsstödsgodkännanden beträffande skattenedsättningar av energi- och koldioxidskatterna för biodrivmedel, en ny för- ordning om stöd för klimatinvesteringar som tillämpar, liksom en rad sats- ningar inom forsknings- och innovationsom- rådet inom ramen för den forskningspolitiska propositionen. Regeringen har också genomfört vissa sats- ningar inom det arbetsmarknadspolitiska områ- det som har utformats i linje med statsstöds- reglerna. Det gäller t.ex. utvidgningen av mål- gruppen för vilka arbetsgivare kan erhålla stöd för yrkesintroduktionsanställningar, se utgifts- område 14 Arbetsmarknad och Arbetsliv, avsnitt 4.4.2. De regionala flygplatserna i fyller en viktig funktion i transportsystemet genom att erbjuda snabba och effektiva person- och gods- transporter såväl inrikes som utrikes. Flyg- platserna bidrar till att skapa tillgänglighet, arbetstillfällen och därmed tillväxt i alla delar av landet. godkände stöd till de regionala flygplatserna i och –som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Regeringen kommer fortsätta dialogen med kommissionen avseende flygplatser i andra berörda delar av landet. har regeringen arbetat med att konsolidera och förbättra det statliga stöd som ges till näringslivet i form av riskkapital. Inom ramen för Exportstrategin förbättrar regeringen nuvarande stödmöjligheter för att underlätta för svenska företag att kunna exportera och impor- tera varor och tjänster, genom vilket näringsliv kan växa sig starkare utanför vårt lands gränser och ta del av den globala marknaden. Detta arbete kommer att fortgå . På det mediepolitiska området har kommis- sionen godkänt en förlängning av det svenska presstödet fram till utgången av 2019. kommer det särskilt höga stödet till storstadstidningarna att avskaffas. och enskilda äger rätt att till kommissionen inlämna klagomål mot misstänkt olagligt statsstöd. Regeringen har löpande besvarat frågor från kom- missionen avseende sådana klagomål. Kom- missionen har inte inlett någon fördjupad granskning av något klagomål . Regeringens övergripande mål om att öka syssel- sättningen i förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företa- gen ges goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrens- kraft och tillväxt i hela landet. I takt med att globalisering och konkurrenstryck tilltar blir det allt viktigare att skapa goda förutsättningar för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att starta, driva, äga och utveckla företag i hela . Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga för- utsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. I (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 140 länder och presente- ras i The Global Competitiveness Index (GCI). klättrar en placering till en nionde plats av totalt 140 länder. I rapporten –2016 konstate- ras bl.a. att konkurrenskraft gynnas av att har ett effektivt och tydligt institu- tionellt ramverk som tillsammans med ett bra utbildningssystem gör landet till ett av de främsta länderna vad gäller innovatörer. har dessutom en jämförelsevis hög andel patentansökningar. gynnas även av en hög nivå av tekniskt kunnande och användning av informations- och kommunikationsteknik. () genomför en mät- ning av över 300 olika kriterier som har bety- delse för att bedriva företag för att bedöma kon- kurrenskraft. Kriterierna är grupperade i fyra områden; ekonomiska resultat, statens effekti- vitet, företagens effektivitet och infrastruktur. På listan, The World Competitiveness Score- board, , hamnar på en femte plats av totalt 61 jämförda länder. Det är en för- bättring med fyra placeringar då låg på en nionde plats. Före ligger endast , , och . Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för Småföretagsakten. publicerar Doing Business Index som jämför hur lätt det är att starta, driva och lägga ned ett företag mellan världens olika länder. placerar sig i den undersökningen på en åttonde plats av totalt 189 undersökta länder. Det är en förbättring med tre placeringar. Bland indi- katorerna som används som underlag för rank- ningen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. publicerar rap- porten Företagens villkor och verklighet som riktar sig till svenska små och medelstora före- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den senaste rapporten publicerades . Cirka 16 000 företag har ingått i undersökningen och fokus för denna rapport har varit företagens syn på olika aspekter som påverkar konkurrens- kraft. Av rapporten framgår bl.a. att svenska små och medelstora företag har en god tillväxtvilja. Antalet företag som uppger att de vill växa är och vanligast är att man vill växa genom nya sätt att nå marknaden. Innovation är vanligt. Omkring hälften av de undersökta företagen anger att de har utvecklat och sålt nya eller väsentligt förbättrade produkter . Vanligast är att man utvecklar nya tjänster. Den faktor som flest anser vara ett stort hinder för innovation är brist på finansiering och andra resurser. Företagen i undersökningen är i huvud- sak orienterade på hemmamarknaden. Endast var tionde företag anger att företagets huvudsakliga marknad finns utomlands. En relativt stor andel av företagen anser att brist på resurser utgör ett stort hinder för internationalisering. Tillväxt- verket identifierar mot bakgrund av undersök- ningen följande områden som särskilt intressanta att rikta insatser till: –särskilda grupper och branscher, och Även om resultaten är goda och svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ram- villkor i förhållande till omvärlden, anser rege- ringen att det är viktigt att prioritera åtgärder för att ytterligare förbättra företagsklimatet i . Goda ramvillkor för företag är en viktig och central del i att förverkliga regeringens poli- tik och genomföra regeringens strategier som t.ex. nyindustrialiseringsstrategin, exportstrate- gin, och livsmedelstrategin, och prioriterade områden som t.ex. kapital- och kompetens- försörjning, innovationer, digitalisering och startup-verksamhet. Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra före- tagens ramvillkor och förutsättningarna att starta, utveckla, äga och driva företag i . Regelverk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att understödja företagen och inte skapa omotiverade hinder eller administrativa bördor. Sådana åtgärder bidrar till ökad syssel- sättning och tillväxt i alla delar av landet samt till att stärka internationella konkurrens- kraft. I avsnitt 4.7 Politikens inriktning lämnas exempel på några åtgärder som regeringen före- slår i syfte att förbättra ramvillkoren för företag och därigenom skapa bättre förutsättningar för sysselsättning och tillväxt i hela landet. Konkurrens är en viktig drivkraft för innovation och stärker konkurrenskraften. Konkurrens- kraftiga och innovativa företag har bättre för- utsättningar att växa och skapa fler jobb. Priori- terade områden för att stärka den svenska kon- kurrenskraften är åtgärder som bidrar till att stärka den svenska exportindustrin och åtgärder för att förbättra innovationsklimatet. Konkurrensområdets bidrag till de närings- politiska målen uppnås främst genom att konkurrensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs över hela samhällsekonomin samt genom en effektiv konkurrensmyndighet som säkerställer konkurrensreglernas och upp- handlingsreglernas efterlevnad. Arbetet inom konkurrensområdet får även resultat på såväl kort som lång sikt. Det bidrar till marknadsdynamik, arbetstillfällen, konkur- renskraftiga företag och en omvandlingseffekt på samhället i stort. kan anställa och skapa sysselsättning. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden för- bättrar och effektiviserar svenska företag sina verksamheter och får därigenom bättre för- utsättningar att konkurrera effektivt såväl inom som utanför gränser. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utan- för EU kan ha bidragit till att den svenska pris- nivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under , vilket har inneburit att ett antal marknader har öppnats för konkurrens. En öppen ekonomi med låga inträ- desbarriärer på marknader skapar möjligheter. Produktionen av varor och tjänster blir allt- mer gränsöverskridande. Den digitala utveck- lingen bidrar i ökad utsträckning till detta, vilket även leder till att affärsmodeller förändras snabbare och därmed de marknader som företagen bedriver verksamhet på. Tillsynsarbetet har varit fortsatt prioriterat . Flera viktiga ärenden har förts upp till domstolarna. Utredningen om en utökad beslutanderätt för (dir. 2015:48 och 2016:37) har överlämnat be- tänkandet En utökad beslutanderätt för Konkur- rensverket (SOU 2016:49). Utredningen föreslår att som första instans ska kunna fatta beslut i ärenden som gäller sank- tioner mot otillåtna samarbeten, missbruk av dominerande ställning samt förbud mot eller ålägganden i fråga om företagskoncentrationer. Därmed skulle få samma befogenheter som de flesta andra europeiska konkurrensmyndigheter redan har. Utredningen föreslår även att fortsätter att vara en enrådighetsmyndighet.