prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Kommunsektorns resultat före extraordinära poster uppgick till 2015 (se tabell 8.1). Kommunerna redovisade ett resultat om , medan lands- tingen redovisade ett resultat om . Jämfört med 2014 förbättrades kommunernas resultat med , medan landstingens resultat försämrades med nästan . Resultatet 2015 förstärktes genom åter- betalningar av från Försäkring. Återbetalningarna av påverkade in- täkterna med , varav betalades till kommunerna och betalades till lands- tingen. Det generella statsbidrag som tilldelades kommunerna och landstingen med anledning av flyktingsituationen om avsågs kunna användas både 2015 och 2016 (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93). Efter periodisering påverkade bidraget intäkterna 2015 med , varav hänfördes till kom- munerna och till lands- tingen. kommer resterande att påverka intäkterna. Sedan balanskravet infördes har andelen kommuner som redovisat ett nollresultat eller ett överskott varierat mellan som lägst 61 pro- cent och som högst . För landstingen har motsvarande andel varierat mellan som lägst och som högst . redovisade av kommunerna och av landstingen ett nollresultat eller ett överskott. för inrapporteringen av det preliminära bokslutet hade inte alla kommuner och landsting tagit ställning till om det förelåg synnerliga skäl att inte återställa ett underskott . Det innebär att de ackumulerade negativa resultat per som ska återställas ännu inte kan redovisas. Vid utgången av 2014 var det 30 kommuner som angav att de sammanlagt hade i ackumulerade negativa resultat som skulle återställas och 7 landsting som angav att de hade ett underskott på sammanlagt att återställa. Balanskravet anger en miniminivå, men för att uppnå kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning behöver resultatet vara betydligt högre (se vidare avsnitt 8.2). Stark utveckling av skatteinkomsterna förbättrar kommunsektorns resultat I regeringens prognos för kommunsektorns finanser bedöms skatteinkomsterna öka starkt 2016 och 2017 i takt med att utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter att förbättras. Därefter ökar antalet arbetade timmar lång- sammare, vilket bidrar till att ökningstakten av skatteinkomsterna avtar för att 2018–2020 ligga i paritet med den genomsnittliga ökningstakten 2000–2015. Även statsbidragen ökar, dels på grund av regeringens satsningar inom vård, utbildning och omsorg, dels till följd av fler asylsökande. Kommunsektorn har därmed utrymme att både öka sin konsumtion och förbättra sitt resultat, framför allt 2016. Därefter ökar dock utgifterna i högre takt än inkomsterna till följd av den demografiska utvecklingen med fler yngre och äldre. Även det stora antalet asylsökande bidrar till högre utgifter. Det medför att resultatet försämras successivt . Sektorn som helhet bedöms klara balanskravet med god marginal . Resultatet beräknas uppgå till 2016. Därefter beräknas resultatet uppgå till 6–2017–2020, vilket motsvarar 0,6–1,av skatte- intäkterna och de generella statsbidragen. Det är något lägre än vad som normalt anses vara i linje med god ekonomisk hushållning (se vidare avsnitt 8). 4.4Uppföljning av målen i stabilitets- och tillväxtpakten Utöver de nationella budgetpolitiska målen är , i egenskap av medlem i EU, bundet av reglerna inom stabilitets- och tillväxtpakten, som består av en korrigerande del och en före- byggande del. Den korrigerande delen, underskotts- förfarandet, anger gränsvärden som innebär att underskottet i de offentliga finanserna inte får vara större än av BNP och att den offentliga bruttoskulden inte får överstiga av BNP. bedöms ha god marginal till dessa gränsvärden (se tabell 7.18 och diagram 7.9). Den förebyggande delen av pakten ska säkerställa att medlemsstaterna bedriver en sund finanspolitik på medellång sikt och i ett tidigt skede förhindra att det uppstår alltför stora underskott i medlemsstaternas offentliga finanser. Varje medlemsstat har ett medelfristigt budgetmål (MTO) för det strukturella sparandet, dvs. för den offentliga sektorns konjunkturjusterade finansiella sparande, rensat från engångseffekter. Målets nivå bestäms av respektive medlemsstat, men måste vara förenlig med en miniminivå som beräknas av Europeiska kommissionen. medelfristiga budgetmål är -av potentiell BNP. Det medelfristiga budgetmålet följs upp . Medlemsstaterna ska i sina stabilitets- och konvergensprogram, som publiceras , bl.a. redogöra för huruvida de uppfyllt sitt medelfristiga budgetmål och för anpass- ningsbanan mot detta mål om målet inte uppfylls. I samband med att kommissionen utvärderar stabilitets- och konvergensprogram- men görs även en helhetsbedömning av målupp- fyllelsen för det medelfristiga budgetmålet, på basis av kommissionens vårprognos som publiceras . Uppföljningen är huvudsakligen bakåtblickande och avser det föregående året, men en preliminär bedömning görs även för innevarande och kommande år. Medlemsstater som inte uppfyller sina medelfristiga budgetmål förväntas följa kom- missionens riktlinjer för anpassningsbanan av det strukturella sparandet och måste även ta hänsyn till det s.k. utgiftskriteriet. Utgiftskriteriet omfattar de primära utgifterna, dvs. de offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, och innebär att den reala ökningen av utgifterna, efter justering för diskretionära skatteförändringar, ska vara lägre än ett givet referensvärde. Referensvärdet bestäms av den reala tillväxten i potentiell BNP och anpassas därtill vid avvikelser från det medelfristiga budgetmålet, dvs. gräns- värdet höjs (sänks) om sparandet överstiger (understiger) det medelfristiga budgetmålet. Tabell 4.4 Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del Procent av potentiell BNP respektive årlig procentuell förändring, prognos budgetmål (MTO) procent av potentiell BNP -0,7 -1,0 -1,2 -1,0 -1,0 -1,0 Anm.: Referensvärdet för utgiftskriteriet beräknas utifrån den reala medelfristiga tillväxten i potentiell BNP enligt Europeiska kommissionens senaste vårprognos (). Källa: Europeiska kommissionens vinterprognos (). I Europeiska kommissionens senaste prognos, som publicerades , bedömdes det strukturella sparandet i ha uppgått till -0,av potentiell BNP 2015 (se tabell 4.4). Sparandet bedömdes och 2017 uppgå till -1,0 respektive -1,av potentiell BNP, vilket är lägre än regeringens bedömning (se tabell 4.1). Skillnaden uppgår till av potentiell BNP och beror bl.a. på olika bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt olika beräknings- metoder för det strukturella sparandet. Kommissionens februariprognos indikerar att förväntas uppfylla det medelfristiga budgetmålet 2015 och 2016. Det strukturella sparandet bedöms dock 2017 understiga målet något. För att kommissionen ska göra bed- ömningen att avvikelsen från målet är betydande ska den dock uppgå till av BNP. Om strukturella sparande enligt kommissionens kommande prognoser skulle understiga det medelfristiga budgetmålet i den utsträckning att kommissionen skulle göra en samlad bedömning att målet inte uppnås, skulle regeringen i kommande års konvergensprogram behöva redogöra för hur det medelfristiga budgetmålet ska nås. Kommissionen gör en slutlig bedömning och en preliminär bedömning på basis av sin vårprognos . Sammanfattningsvis kan regeringen konsta- tera att marginalerna till gränsvärdena i stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del är goda och att förväntas uppfylla kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten 2015 och 2016. Marginalerna till de ramar som sätts av det medelfristiga budgetmålet är emellertid små. Sparandet bedöms 2017 understiga målet något, som avvikelsen bedöms vara för liten för att kommissionen ska anse att den är betydande. Beteendeeffekter av regeringens politik Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att den ekonomiska vårproposition avsåg att redovisa principiella utgångspunkter för hur beteendeeffekter av regeringens politik ska beaktas i regeringens prognoser (prop. 2014/15:100 s. 92).18 I denna fördjupningsruta redogörs för dessa utgångs- punkter. Många finanspolitiska reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen på både kort och lång sikt. För att förbättra prognos- precisionen finns det därför skäl för att göra en bedömning av reformernas effekter på ekonomin i de makroekonomiska prognoserna. Det råder dock stor osäkerhet om i vilken utsträckning, och i vilken takt, reformer påverkar hushåll- och företags beteende och således hur arbetslösheten, sysselsättningen och BNP påverkas av olika reformer. Exempelvis bedömde den förra regeringen att den sänkta restaurang- och cateringsmomsen varaktigt skulle öka sysselsättningen med 6 000 per- soner.19 har dock bedömt att reformen endast kommer att öka syssel- sättningen med 1 000–3 000 personer.20 Det illusterar att effektberäkningar av enskilda reformer ofta är mycket osäkra. Metoderna och modellerna för att beräkna effekterna av finanspolitiska åtgärder är vidare mer utvecklade inom vissa områden än andra. Exempelvis finns det betydande forskning om hur skatteförändringar påverkar arbetsutbudet, men betydligt mindre forskning kring hur förändrad tillgång till barn- och äldreomsorg påverkar arbetsutbudet. Vidare finns det när det gäller effekten av förändringar i transfererings- systemen inte utarbetade metoder för att bedöma det försäkringsmässiga värdet för individerna och hur detta påverkar arbetsmarknadsutvecklingen. Om för stor vikt läggs på att siffersätta dynamiska effekter av enskilda reformer så finns det en risk att politiken inriktar sig på reformer där det finns utvecklade metoder för att bedöma de dynamiska effekterna, trots att andra typer av reformer kan vara mer fördelaktiga ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vidare är ofta effekterna av enskilda reformer beroende av vilka andra reformer som genomförs och av vilka strukturella och konjunkturella utmaningar som finns. Mot bakgrund av den betydande osäkerheten i beräkningarna av reformeffekter har regeringen bedömt att det inte är ändamålsenligt att redovisa detaljerade siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Det skulle riskera ge en missvisande bild av effekterna. Regeringen beskriver i stället effekten av enskilda reformer i kvalitativa ordalag. I prognosen över den makroekonomiska utvecklingen görs dock en samlad bedömning av hur reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen avseende både kortsiktiga effekter samt den långsiktiga produktions-, syssel- sättnings- och arbetslöshetsnivån. Det görs för att få så träffsäkra prognoser som möjligt. I prognosen för det offentligfinansiella sparandet, som baseras på den makroekonomiska utveck- lingen, beaktas således beteendeeffekterna av regeringens politik samlat. 18Med beteendeeffekter avses här hur hushåll, företag och andra aktörer i ekonomin reagerar på finanspolitiska åtgärder, t.ex. i termer av hur efterfrågan och utbudet av varor, tjänster och arbetskraft påverkas av olika finanspolitiska åtgärder. 20Se specialstudie Kort- och långsiktiga effekter av restaurangmomsen (2015:46). –väntas de totala skatteintäkterna öka med , vilket är en högre ökningstakt än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar mest, till följd av en kraftig ökning av lönesumman. –Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen två lagändringar på skatteområdet som brutto beräknas sänka de totala skatteintäkterna med 2016. Det handlar om en utvidgning av RUT-avdraget och sänkt skatt på biodrivmedel. –I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för de totala skatte- intäkterna reviderats upp med 7–. Det beror på att konjunkturläget har utvecklats starkare än väntat och på att utsikterna framöver ser mer gynnsamma ut. I detta avsnitt presenteras inledningsvis en sammanfattning av de två förslagen till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). Därefter redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatte- intäkter och för inkomsterna i statens budget (se tabell 5.3 för en sammanställning). görs sedan med prognosen i budget- propositionen . Avslutningsvis görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget och den ursprungligt beslutade budgeten . 5.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget I tabell 5.1 redovisas offentligfinansiella effekter av de två skatte- och avgiftsförändringar som föreslås i propositionen Vårändringsbudget . Förändringarna består av utvidgat RUT- avdrag (vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster) samt sänkt skatt på biodrivmedel. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatteförslagen hänvisas till propositionen Vårändringsbudget . Förslagen innebär att skatteintäkterna sammantaget minskar med 2016.21 21 För en beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till 2016: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler, som finns på regeringens hemsida, . Tabell 5.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2016–2020 samt varaktig effekt Förslag i propositionen Vårändringsbudget Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen 1/8 2016 -0,34 -0,34 -0,81 -0,81 -0,81 -0,81 -0,81 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Sänkt skatt på biodrivmedel 1/8 2016 -0,15 -0,15 -0,32 -0,32 -0,33 -0,33 -0,35 -0,49 -0,49 -1,13 -1,12 -1,13 -1,13 -1,15 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. 5.2Offentliga sektorns skatteintäkter både tidigare genomförda och i propositionen väntas den offentliga sektorns totala skatteintäkter öka med (se diagram 5.1). Det är en betydligt högre ökningstakt än genomsnittet som beror på att svensk ekonomi åter- hämtar sig i snabb takt med lågt resursutnyttjande. Läget på arbetsmark- naden förbättras, vilket gör att lönesumman stiger kraftigt. Detta gynnar i sin tur hushållens konsumtion. Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka kraftigt, med . Samtliga skatte- baser (skatt på arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ökningen. Vårändringsbudget föreslagna regel- ändringar. Beloppen i tabellen visar skillnaden i skatteintäkter mellan åren. Det innebär att regeländringar sammantaget höjer de totala skatteintäkterna med 2016 och med ytterligare 2017 osv. I tabell 5.10, som av utrymmesskäl finns längre fram i detta avsnitt, finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regel- ändringarna på skatteområdet. Tabell 5.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2015–2020 Diagram 5.1 Totala skatteintäkter 2000–2020 Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i propositionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Källa: Egna beräkningar. Regeländringar på skatteområdet leder till att de totala skatteintäkterna ökar både 2016 och 2017 (se tabell 5.2 och tabell 5.10). Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2013–2020 -85,8 -100,2 -103,5 -104,5 -108,1 -110,9 -114,8 -119,6 -17,5 -19,2 -22,4 -15,1 -15,8 -16,5 -17,3 -18,1 -0,4 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -23,1 -25,9 -19,9 -7,3 -4,0 -4,1 -4,3 -4,4 -31,0 -31,9 -33,6 -35,5 -37,4 -39,0 -40,6 -42,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,6 -5,9 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 -4,3 Avgående poster, EU-medel -5,2 -5,8 -6,3 -6,6 -6,9 -7,3 -7,6 -8,1 Avgående poster till andra sektorer -805,0 -832,0 -876,2 -924,5 -973,5 -597,4 -618,3 -652,3 -691,0 -727,7 -761,9 -794,6 -829,9 -207,5 -213,7 -223,8 -233,5 -245,8 -256,2 -267,0 -278,9 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2013–2020 forts. -20,7 -25,0 -18,0 -7,5 -1,1 -17,1 -2,7 -8,8 -14,4 -16,3 -7,2 -34,6 -16,2 -3,0 -13,6 -4,9 -0,2 -14,8 -7,8 -1,2 -0,6 -0,2 -0,4 -20,2 -7,9 -11,4 -21,3 -3,6 -3,4 -0,1 -1,0 -1,7 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -25,0 -34,6 -36,3 -38,6 -42,5 -41,9 -43,8 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -78,7 -81,6 -85,9 -95,5 -99,6 -103,1 -105,8 -108,6 Utgifter som ges som -7,6 -8,0 -8,2 Inkomster i statens budget Anm.: Samtliga år är redovisade enligt det system som gäller för statens budget för 2016 och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indi- rekta skatter. De direkta skatterna består i hu- vudsak av och statlig inkomstskatt. De direkta skatterna minskas av ett antal skatte- reduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skat- teintäkterna 2016. Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Tabell 5.4 Skatt på arbete 2014–2020 -3,1 -3,0 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 -2,7 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman (utbetalda löner) utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för ut- vecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 5.2), vilket förklaras av att timlönen ökade i hög takt. beräknas löne- summans tillväxt bli ännu högre, främst till följd av en ökning av antalet arbetade timmar. Under resten av prognosperioden bedöms antalet arbetade timmar fortsätta att växa, men i avtagande takt. bedöms timlönens ökningstakt vara i stort sett oförändrad. Detta medför att lönesumman växer något lång- sammare , i genom- snitt 2017–2020. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Transfereringarna som andel av skatteun- derlaget beräknas öka marginellt under prognos- perioden (se diagram 5.3). De ohälsorelaterade ersättningarna och pensionsutbetalningarna beräknas växa något snabbare än lönesumman. beräknas de utbetalda arbetsmarknads- ersättningarna minska som andel av skatteun- derlaget, till följd av att läget på arbetsmark- naden förbättras. Diagram 5.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas 2015 ha uppgått till av BNP och väntas därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 5.4). Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka 2016 och 2017 (se tabell 5.5). Den relativt starka öknings- takten förklaras främst av en stark lönesumme- tillväxt. Tabell 5.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag 2014–2020 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2015 (se tabell 5.4tabell 5.3). –2020 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Ökningen är störst i början av prognosperioden, vilket bl.a. förklaras av att den nedre skiktgrän- sen har sänkts till följd av tidigare beslut om att frångå den automatiska uppräkningen 2016. Dessutom bidrar en låg inflation till att dämpa uppräkningen av skiktgränserna. Antalet perso- ner som betalar statlig skatt förväntas därför öka . Mot slutet av prognospe- rioden förväntas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt däremot minska. Det beror på att inflationen beräknas ta fart, vilket i sin tur påverkar uppräkningen av skiktgränserna. Diagram 5.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka un- der prognosperioden (se tabell 5.6) till följd av att inkomsterna av arbete väntas öka. påverkas prognosen av vissa regeländringar. Skattereduktionerna blir lägre till följd av att jobbskatteavdraget har trap- pats ned för personer med inkomster som överstiger och av att det införts begränsningar i husavdragets omfatt- ning. Taket för RUT-avdraget har bl.a. halverats till för personer som inte fyllt vid beskattningsårets ingång och subven- tionsgraden för ROT-avdraget har sänkts till av arbetskostnaden. Effekten av att taket har sänkts bedöms dock bli begränsad eftersom majoriteten av de som gjort avdrag för har gjort avdrag för som inte översti- ger . Regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget om att RUT- avdraget fr.o.m ska utvidgas till att omfatta fler tjänster bedöms leda till större skattereduktioner. Tabell 5.6 Skattereduktioner 2014–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Beloppen för fastighetsavgift, sjöinkomst och gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet slopades . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms öka varje enskilt år (se tabell 5.3). Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna från indirekta skatter. Störst betydelse för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifter har utveckl- ingen på arbetsmarknaden. Skatt på hushållens kapitalinkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den år- liga beskattningen av deras inkomster, som är klar i december året efter inkomståret. Det in- nebär, som tidigare anförts, att kapi- talinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalin- komster beräknas ha ökat 2015, vilket främst kan förklaras av att hushållens ränteutgifter minskade till följd av lägre räntenivå. Hushållens kapitalvinster bedöms däremot ligga kvar på en oförändrat hög nivå även 2015. Denna bedöm- ning görs mot bakgrund av den gynnsamma utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden (se diagram 5.5). Diagram 5.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och Diagram 5.6 Skatt på företagsvinster –2020 fastighetspriser 1990–2020 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , och egna beräkningar. Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. Kapitalvinsterna antas minska 2016 med en utveckling långt över den genomsnitt- liga nivån 1990–2013. antas hushållens kapitalvinster återgå till den genom- snittliga nivån på av BNP. Rän- teinkomsterna och ränteutgifterna förväntas följa ränteutvecklingen och ökar under prognos- perioden. Utvecklingen av kapitalvinster och direktavkastning antas hållas tillbaka något av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton. Sammanlagt förväntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster vara relativt oför- ändrade , dvs. motsva- rande av BNP (se tabell 5.3). Enligt taxeringsutfallet ökade intäkterna från skatt på företagsvinster . En genomgång av de största börsnoterade bolagens redovisade vinster tyder på att vinstutvecklingen var gynnsam .