prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — Vidare har varit särskilt drivande i frågor rörande SRHR och stärkta nationella system för hälsa och prevention. Exempel på detta är arbetet inför nya strategier för och Globala fonden där påverkansarbete bidragit till ambitiösa skrivningar i s.k. ”motvindsfrågor” (t.ex. hbtq) om SRHR, prevention och fokus på ungdomar. GFATM:s nya allokeringsmodell fokuserar även i högre utsträckning än tidigare på fattiga länder med hög sjukdomsbörda, en fråga som drivit. har genom samordning av 11 organisationers arbete på hälsoområdet bidragit till ett effektivare stöd. En stor utmaning har varit reformarbetet för att effektivisera den såväl nationella som internationella responsen i katastrofsituationer på hälsoområdet. I samband med ebolakrisen blev det tydligt att en viktig fråga för att hantera sådana kriser är att stärka medlemsländernas egna system för hälsa samt att det internationella hälsoreglementet (IHR 2005) implementeras. gick in i styrelsen för WHO och har där bidragit genom att driva denna fråga. Stärkande av nationella system för hälsa och implementering av IHR är en fråga som berör många sektorer och aktörer och driver därför frågan i en rad sammanhang. GFATM:s mål att rädda två miljoner liv ser enligt trenden ut att kunna uppnås. För fonden som finansieringsmekanism, är prevention och behandling av hiv/aids, tuberkolos och malaria samt stärkande av nationella system för hälsa särskilt betydelsefullt. Detta innebär nära samverkan med en rad aktörer (stat, civilsamhälle och privat sektor) på nationell nivå P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 som bäst vet hur åtgärder ska prioriteras i just deras land. Jämställdhet och mänskliga rättigheter är prioriterade områden och ska vara integrerade i GFATM:s arbete. och andra givares stöd till Gavi 2015 uppskattas ha bidragit till att omkring 900 000 dödsfall har undvikits genom att barn har vaccinerats mot de sjukdomar som är främsta orsakerna till barnadödlighet. stöd till UNFPA:s arbete har bl. a. bidragit till att antalet samhällen som praktiserar kvinnlig könsstympning minskat, att kvinnors och flickors tillgång till förlossningsvård i humanitära situationer har förbättrats, samt att preventivsmedelsanvändningen, främst bland kvinnor, har ökat. På en övergripande nivå har bidragit till en bättre samordning mellan de multilaterala organisationerna som verkar på området. Resultat av EU:s utvecklingssamarbete EU:s huvudfokus har varit de hälsorelaterade Milleniemål som löpte ut och man har bidragit stort till de framsteg som nämndes ovan. Kommissionen har bl.a. bidragit till globala initiativ som GAVI och GFATM. Det har gett EU chansen att spela en nyckelroll i att anpassa den globala hälsopolitiska agendan med biståndseffektivitetsprinciperna. Stöd har också kanaliserats genom och vilket lett till minskad mödradödlighet. Stöd till bekämpning och behandling av HIV/Aids har kanaliserats bl.a. till icke-statliga aktörer genom projekt i det östliga grannskapet. Stöd har getts till civilsamhällsorganisationer för att öka tillgången till SRHR. Tabell 2.13 Indikationer i urval: Grundläggande hälsa Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Antal hiv-positiva personer behandlade kärnstöd 2015: 2, Antal fullt vaccinerade barn kärnstöd 2015: 2, Antal behandlade för TBC andel av totalt kärnstöd 2015: 2, Antal kvinnor i reproduktiv ålder och barn under som fått del av nutritionsrelaterade Antal förlossningar med utbildad Regeringen bedömer att det svenska biståndet inom hälsoområdet sammantaget har bidragit till en förbättrad grundläggande och inkluderande hälsa. Genom det multilaterala stödet har andelen vaccinerade barn i fattiga länder ökat och människor i många länder har fått tillgång till såväl förebyggande som behandling med bromsmediciner mot hiv. har uppnåtts genom det bilaterala och regionala samarbetet. Genom framgångsrikt påverkansarbete har bidragit till ett ökat fokus på förebyggande insatser, hälsosystem-stärkande insatser och insatser med särskilt fokus på kvinnor och ungdomar. Inte minst inom SRHR- området bedöms bilaterala och multilaterala stöd, samt starka röst och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 påverkansarbete, har varit särskilt viktig i ett annars hårdnande klimat. Hälsobiståndet möter också utmaningar i och med svaga institutioner och förvärrade situationer i konfliktdrabbade områden. Positivt påverkande faktorer utgörs av kontinuiteten i biståndet samt den tydliga prioriteringen av för viktiga frågor. Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld Våld och konflikt är ett av de största hindren för fattigdomsbekämpning och för människor att åtnjuta sina friheter och rättigheter och få sina grundläggande behov tillgodosedda. Utvecklingssamarbetet ska bidra till fredliga och inkluderande samhällen. Uppfyllandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet samt dess efterföljande resolutioner är av särskild vikt. New for Engagment in Fragile States knyter samman politik med säkerhet, rättvisa, utvecklingssamarbete och ekonomi. New är ett bättre sätt att använda biståndet i fredsbyggande och konfliktförebyggande syfte i sviktande och konfliktdrabbade länder. antog regeringen en ny regional strategi för Syrienkrisen för 2016-2020 som också utvecklar hur biståndet kan bemöta en utdragen regional kris till följd av en konflikt. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet En allt större andel av det bilaterala utvecklingssamarbetet går till länder präglade av konflikt, våld och avsaknad av mänsklig säkerhet. Av de 50 länder som av DAC kategoriseras som sviktande stater har Sida verksamhet i nära hälften. En fjärdedel av strategierna inom det bilaterala utvecklingssamarbetet innehåller mål om värnad mänsklig säkerhet och ökad frihet från våld. De förväntade strategiresultaten avser främst förbättrad kapacitet hos aktörer på lokal, nationell och regional nivå att lösa konflikter på fredlig väg. Andra förväntade resultat är minskat könsrelaterat våld, främjad försoning och ökade möjligheter för människor att påverka politiska beslut. Kvinnor och barn är de vanligaste målgrupperna. Genomförandet av insatsportföljerna har gått enligt plan för nästan alla förväntade strategiresultat. För en dryg tredjedel av dem har utvecklingen gått helt i önskvärd riktning och för hälften av dessa har den gått i delvis önskvärd riktning. Ett exempel på resultat på insatsnivå är demobilisering av 4000 f.d. stridande i . Det har skett genom återanpassningsstöd och av männen och av kvinnorna rapporterar att de har blivit socialt accepterade i sina samhällen. Detta kan i förlängningen bidra med säkerhet och stabilitet så att ett långsiktigt fredsbyggande möjliggörs. hade bilateralt utvecklingssamarbete med tre länder som bl.a. resulterade i kriminaltekniskt laboratorium i , utbildning av 8000 colombianska poliser i polisiär konflikthantering och ett tydligare fokus på jämställdhet och transparens vid tjänstetillsättningar inom den serbiska polisen. Ett annat exempel är FN:s landprogram som fått en mer konfliktkänslig ansats tack vare stöd till UNDP där freds- och utvecklingsrådgivare tillsatts i 17 länder för att arbeta med konfliktanalys, rådgivning och dialog. Ett stort antal Sida-insatser på såväl global som nationell nivå har stärkt 1325. Enligt en instruktionsändring 2015 ska Sidas arbete genomsyras av ett konfliktperspektiv. Arbetet med detta har därefter stärkts genom seminarier, rådgivning och utbildningar vilket haft genomslag, som konfliktperspektivet behöver integreras ännu tydligare i beredning och uppföljning av stöd. New Deals principer har i olika grad tillämpats i främst , , , och Sydsudan. Stora framsteg har skett i där ett internationellt engagemang i linje med New Deals principer har stärkt det nationella ägarskapet och kopplingen mellan säkerhet och utveckling. Engagemanget har även lett till en mer effektiv samordning mellan givare, landets regering och civilsamhället. Civila krishanterinsinsatser har skett genom , , , Kriminalvården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, (FBA) och . Myndigheterna har bidragit med personal till insatser under ledning av FN, EU och . Regeringen gör en komplett redogörelse av svenska myndigheters deltagande i krishanteringsinsatser under utgiftsområde 5. FBA:s arbete inom ramen för freds- och statsbyggande är ett viktigt delområde inom värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld. FBA har bl.a. bidragit till projekt inom offentlig förvaltning på lokal nivå i . Projektet syftar till att stärka kapaciteten inom rättsstatsuppbyggnad hos statliga myndigheter och kommuner och deras roll som förändringsaktörer i reformprocessen i landet. FBA har också fortsatt sitt samarbete med när det gäller utbildning i praktisk diplomati. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Svenskt multilateralt stöd på området går till UNDP, , UN Women, UNFPA, FN:s fredsbyggande fond (PBF), Internationella dialogen om freds- och statsbyggande (IDPS), och särskilda representant för förebyggande av våld mot barn (SRSG). En viktig aktör i arbetet för värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld är UNDP, bl. a. tack vare en betydande fältnärvaro i konfliktdrabbade länder. har genom UNDP bl.a. bidragit till att nationella och lokala förvaltningar har stärkt sin förmåga att upprätthålla grundläggande samhällsfunktioner, rättvisa och säkerhet i krissituationer. En betydelsefull kanal för svenskt påverkansarbete har varit biståndsministers ordförandeskap i IDPS. Koordinerat agerande av FN är extra viktigt i fragila stater eftersom ländernas egna institutioner ofta saknar den kapacitet som behövs och få nationella resurser finns att tillgå. UNDP har en viktig samordnande roll vad gäller FN:s fredsbyggande verksamhet i dessa länder och verkar som brygga mellan det humanitära stödet och det utvecklingsbistånd som syftar till att stödja framväxten av bärkraftiga institutioner i konfliktdrabbade och sviktande stater. Ebolaepidemin är ett exempel på en kris som drabbade redan utsätta länder som och hårt. Många FN-organ, inte minst , WHO och WFP, gjorde avgörande insatser för att bekämpa epidemin. Det svenska stödet till UNDP bidrog bl.a. till att organisationen kunde administrera utbetalningarna till över 20 000 hälsoarbetare utan vilkas insatser epidemin hade skördat P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 många fler offer. Erfarenheterna från samarbetet under epidemin har bidragit till att utveckla FN- systemets kapacitet att arbeta med krishantering i sviktande stater. Även UN Women spelar en viktig roll i arbetet för värnad mänsklig säkerhet och stödjer dess arbete att bistå länder med att ta fram nationella handlingsplaner för att stoppa och förebygga våld mot kvinnor och genomföra 1325. UN Women spelar också en viktig roll på det normativa området och fungerar som en global knytpunkt för kunskap. Det svenska stödet till UN Women har bl.a. bidragit till en global granskning av implementeringen av resolution . är ytterligare en viktig aktör på området och dess fond för de fattigaste länderna, , har ett särskilt fokus på sviktande stater, något som aktivt har arbetat för att stärka. Alla landstrategier för sviktande stater som har antagit har varit jämställdhetsintegrerade och innehållit analyser om drivkrafterna bakom sårbarhet och konflikt. Särskilda analyser med fokus på jobbskapande har initierats i arbetet med flera sviktande stater. FN och Världsbanksgruppen har stärkt koordineringen på land- och regional nivå i sviktande stater och har två pilotprogram (i och ) för fredsbyggande med syfte att stödja länderna i att genomföra program och resultatuppföljning genom New . Resultat av EU:s utvecklingssamarbete EU:s freds- och stabiliseringsinstrument (IcSP) är ett centralt verktyg i de externa insatserna och kan användas för att reagera på kriser som kräver en snabb respons. Under 2015-2016 användes instrumentet bl. a. för krishanteringsinsatser i , , , , , , och mot Daesh globala terror. Instrumentet ska bidra till ett långsiktigt fredsbyggande genom kapacitetsutveckling för civilsamhället, rättsväsende och internationell medling. IcSP har gett stöd till medling och dialoginsatser i bl. a. , , , , och . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.14 Indikatorer i urval: Mänsklig säkerhet och frihet från våld Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Antal insatser som har fred och säkerhet Antal länder där har bidragit till att data om våld mot och utnyttjande av barn löpande samlas in och publiceras Antal lokalsamhällen som mottagit stöd av UNFPA och som därefter tillkännagivit att kärnstöd 2015: 14, de tar avstånd från könsstympning Antal personer som direkt dragit nytta av EU- finansierade program syftande till att stödja civil fredsbyggnad i post-konfliktsituationer och/eller förebyggande av konflikt har antalet våldsamma konflikter ökat och flera har eskalerat. Den negativa utvecklingen har framförallt skett i och där särskilt , och har drabbats av ökade våldsamma konflikter, terrorism och inbördeskrig. Ett tecken på ökande våldsamma konflikter är att antalet flyende och internflyktingar ökat snabbt. Förekomsten av könsrelaterat våld har nått höga nivåer och kvinnors deltagande i fredsprocesser fortsätter att vara lågt. Att säkerställa ett långsiktigt engagemang för freds- och statsbyggande, samt att systematiskt stärka det konfliktförebyggande arbetet och känsligheten för hur biståndet kan påverka konflikter utgör utmaningar. Uppbyggnad av stater kräver långsiktigt engagemang. Erfarenheterna visar även på vikten av att arbeta med känsliga frågor som försoning, säkerhetssektorreform och institutionsbyggande i kombination med en nära politisk dialog med samarbetslandet. Grundorsakerna till konflikt är oftast politiska vilket kräver politiska lösningar. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingssamarbete på området har bidragit till att minska länders och individers sårbarhet för konflikt och återfall i konflikt, ökat mänsklig säkerhet och minskat könsrelaterat våld och därmed bidragit till bättre levnadsvillkor för en stor mängd människor som lever i utsatta miljöer. Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet De humanitära behoven växte ytterligare . uppgick FN:s humanitära appell till nära riktade till 90 miljoner nödställda – appellen utgjorde en rekordnivå . Av de humanitära kriserna hade fyra femtedelar sin bakgrund i konflikter. Ett flertal av dessa kriser var utdragna till sin karaktär och hade ofta regionala konsekvenser genom konfliktspridning och flyktingströmmar. som det humanitära systemet måste hantera dessa kriser fortgår arbetet med att svara upp mot naturkatastrofer och försöka minska konsekvenserna av dessa. humanitära bistånd fördelas utifrån behov och styrs av humanitära principer om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. biståndet till , varav Sida disponerade för land- och projektstöd, medan UD disponerade för kärnstöd till multilaterala organisationer med humanitär verksamhet. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet Det bilaterala stödet för att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet kanaliseras genom strategin för humanitärt bistånd. Strategin innehåller förväntade resultat om bl.a. ökad respekt för internationell humanitär rätt, förbättrad humanitär samordning i fält och stärkt nationell kapacitet att möta humanitära behov. Utvecklingen har genomgående gått i önskvärd riktning för dessa och insatsportföljerna har kunnat genomföras enligt plan. Biståndet har resulterat i att krisdrabbade människor fått skydd, mat, hälsovård och grundläggande förnödenheter i bl.a. , , , , DR , , och . I t.ex. Sydsudan bidrog biståndet till att 459 000 barn vaccinerades mot mässlingen, drygt 944 000 människor fick tillgång till hälsoinrättningar, 23 000 barn fick psykosocialt stöd, 30 000 akut undernärda barn fick behandling samt till att undernäring förebyggdes hos 55 000 barn, gravida och ammande kvinnor genom att de fick nutritionstillskott. Vidare gavs bättre möjlighet till utbildning och över en halv miljon krisdrabbade människor fick tillgång till basala förnödenheter och försörjningsstöd i form av grödor, jordbruksverktyg, fiskeredskap och livsmedel. I och dess grannländer , och fick 2,3 miljoner respektive 1,8 miljoner människor tillgång till hälsoinrättningar samt vatten och sanitet. har också gett stöd till svårfinansierade sektorer såsom palestinska flyktingar som drabbats av Syrienkrisen och oförutsägbara behov som vattenbrist i och kall vinter i . I bidrog det svenska stödet bl.a. till att 200 000 barn, gravida och ammande kvinnor fick behandling mot undernäring, att 50 000 barn fick bättre möjlighet till utbildning samt att 125 000 barn och kvinnor vaccinerades. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Till viktiga resultat på området bidrar bl. a. UNHCR, WFP, ICRC och FN:s fond för katastrofbistånd CERF. bidrar aktivt till utvecklandet av dessa organisationer genom att i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 deras respektive styrelser driva av prioriterade frågor, såsom stärkt humanitär samordning, tillvaratagandet av lokala aktörers möjlighet att bidra till humanitära responser och bättre förståelse för män och kvinnors skilda behov i humanitära kriser. För WFP var viktigaste prioritet att organisationen stärkte sin förmåga att planera och allokera resurser utifrån humanitära behov, d.v.s. att WFP utför sin kärnverksamhet, livsmedelsbistånd i krislägen, på ett effektivt och hållbart sätt. WFP har utfört denna uppgift trots ett svårt finansiellt läge. Andra prioriteringar för var att WFP ytterligare skulle beakta det humanitära skyddsperspektivet liksom stärka jämställdhetsperspektivet i sin verksamhet. , där ingår, antog en förbättrad jämställdhetspolicy som genomförs i organisationen. WFP gav stöd till sammanlagt 76,7 miljoner människor i 81 länder med livsmedelsassistans. I konflikt- eller katastrofdrabbade länder lyckades WFP bemöta fel- och undernäringsproblem hos 5,6 miljoner människor – fler än . UNHCR stöttade 460 insatser i 30 länder, framförallt i och . Totalt gav UNHCR stöd till 12,3 miljoner människor på flykt, 37,4 miljoner internflyktingar och hjälpte 115 800 återvändande att återintegreras. av de som uttryck att de frivilligt velat återvända till sitt hemland har fått stöd av UNHCR att återvända. Med UNHCR arbetar för att bistå flyktingar, internflyktingar och statslösa. Traditionellt handlar nödhjälpen om tak över huvudet, skydd, mat, hälsovård och utbildning. har dock intensifierat samarbetet med UNHCR när det gäller att finna och stödja hållbara lösningar för människor som flyr i form av frivilligt återvändande, lokal integration, eller vidarebosättning till tredjeland. I takt med att flyktingkriser tenderar att bli allt mer utdragna är det viktigare än någonsin att finna långsiktiga lösningar på flyktingkriser så att människor inte låses fast i läger, utan tillgång till eget uppehälle eller ljusnande framtidsutsikter. Genom direkt stöd till UNHCR:s projekt för hållbara lösningar bidrog till att identifiera, planera och utveckla fleråriga strategier för lösningar i 22 länder. Syftet i detta första skede har varit att ta fram exempel på hur lokala flyktingkriser kan lösas framgångsrikt, för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 att på så sätt bidra till ett skifte i synen på flyktingar från börda till resurs. var även pådrivande i globala reformfrågor rörande det humanitära responssystemet som helhet. Konkret bidrog bl. a. till genomförandet av den humanitära reformen, som syftar till bättre samordning, stärkt ledarskap och tydligare möjlighet till ansvarsutkrävande i fält. har även fortsatt att driva utvecklingen av den centrala humanitära resolutionen i genom att samordna förhandlingarna. Resolutionen är ett grunddokument som bekräftar global konsensus kring de humanitära principerna och som lyfter fram viktiga prioriteringsområden. Resolutionen fick 2015, delvis tack vare , flera viktiga tillägg, bl. a. rörande sexuell och reproduktiv hälsa, lokala aktörers medverkan i krishantering, och närmare samverkan mellan det humanitära biståndet och utvecklingsaktörer. Genom att tillhandahålla humanitärt bistånd bidrar EU till att rädda liv och minska mänskligt lidande till följd av krig, konflikter, naturkatastrofer och andra kriser. Utöver de 28 EU-staternas bilaterala humanitära bistånd ger kommissionen, genom generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd, humanitärt bistånd som finansieras av Mer än en tredjedel av världens humanitära bistånd 2014 kom från EU, varav över två tredjedelar från medlemsstaterna bilateralt. Detta bekräftar EU:s ställning som världens största givare av humanitärt bistånd. EU (kommissionen och medlemsstater) bidrog med humanitär hjälp till närmare 121 miljoner människor i mer än 80 länder varav länder i . Omfattande hjälp gavs också till – främst och dess grannländer. EU:s humanitära bistånd är behovsbaserat och man arbetar med att bättre länka humanitärt bistånd med långsiktig återuppbyggnad och utvecklingsinsatser. Även samordningen och samarbetet mellan humanitärt bistånd och civilskydd har fortsatt. antogs rådsslutsatser om gemensamma principer för kontantbaserat stöd med många användningsområden som svar på humanitära behov. presenterade kommissionen rekommendationer på det humanitärpolitiska området inför världstoppmötet om humanitära frågor och antogs processrelaterade rådsslutsatser om världstoppmötet. fortsatte att verka för ett stärkt samarbete mellan EU:s humanitära bistånd och FN, respekt för de humanitära principerna och jämställdhetsintegrering i EU:s humanitära insatser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.15 Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet Utveckling mot förväntade strategiresultat: I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten I huvudsak enligt plan Antal undernärda barn som fått speciella 7, 8 miljoner kärnstöd 2015: 15, Antal nödlidande människor som fått tillgång till rent vatten och sanitet kärnstöd 2015: 4, Antal nödlidande människor som mottagit kärnstöd 2015: 4, Antal nödlidande människor som har fått andel av totalt kärnstöd tillgång till primärvård (i genomsnitt/månad) 2015: 4, Antal nödlidande människor som mottagit andel av totalt kärnstöd Antal länder med nya eller uppdaterade andel av totalt kärnstöd strategier för skydd mot sexuellt och 2015: 15, Antal människor möjliga att hjälpa inom 72 andel av totalt kärnstöd timmar i en nödsituation 2015: 15, Antal personer som saknar livsmedelstrygghet som fått stöd genom sociala transföreringar. Kontant- eller kupongbaserat försörjningsstöd i syfte att tillgodose livsmedelsbehov. Totalt assisterades 76,7 miljoner människor av W FP. Denna och följande indikator är ny och tidsserie saknas därför. Den humanitära sektorn är pressad. FN:s humanitära appell har mer än fördubblats och har ökat femfaldigt . Det humanitära systemets resurser har inte ökat i samma takt; uppgick finansieringsgraden till . Konsekvensen av detta är att det långsiktiga planeringsarbetet blir lidande då organisationerna måste prioritera de absolut mest akuta behoven. Förebyggande arbete blir eftersatt vilket kan leda till att behoven ökar ytterligare. Vidare minskar kostnadseffektiveteten eftersom man inte kan dra nytta av skalfördelar vid upphandlingar. En allt större del av de humanitära insatserna sker också i s.k. komplexa kriser, karaktäriserade av väpnad konflikt, begränsat tillträde och bristande respekt för hjälparbetare.