prop · H303169 · 2016-05-10 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:169 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Miljö- och ) Miljöpolitiken syftar till att klara de nationella miljökvalitetsmålen. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Regeringen understryker i regeringsförklaringen , och i uppdrag till Kemikalieinspektionen om en handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, att ska gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Ytterligare en prioriterad insats är att skapa förutsättningar för förskolor och skolor att bli giftfria genom att förse dem med kunskaper och verktyg för miljöanpassad upphandling. Vidare lägger regeringen stor vikt vid att minska exponeringen för högfluorerade ämnen. Regeringen har under gjort ytterligare satsningar för att stärka och skynda på olika åtgärder som bidrar till att nå målet. I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits i syfte att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Redovisningen tar sin utgångspunkt i olika farliga ämnen, ämnesgrupper och varugrupper som varit i fokus för insatser. Skrivelsen är därmed också delvis en uppföljning av propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Centrala ord och uttryck.................................................................... En giftfri ............................vardag för både människor och miljön En effektiv EU - lagstiftning bidrar till att nå en giftfri 3.2Nationella begränsningar och andra åtgärder stärker 3.3Globalt arbete bidrar till färre gifter i den svenska miljön och vardagen ......................................................... 3.4Kemikalielagstiftningen kan behöva kompletteras med andra styrmedel ........................................................ 4 Resultat för enskilda ämnen, ämnesgrupper och varugrupper ........ Kunskapshöjande åtgärder 2014–2015 ............ Nationella begränsningar och andra åtgärder för att minska riskerna ....................... Utredning om orsaken till spridningen av förekomst i miljön ........................................... Nationella gränsvärden för avgivning av för byggnader ger kunskap om Användning av kemikalier i textil är Resultat från tillsyn och analyser av Bisfenol .......................................A och andra bisfenoler Nationell begränsning av bisfenol A i bevakar EU - reglering av bisfenol Bisfenol A i livsmedelsförpackningar Bisfenol A i leksaker Reglering inom EU ................................ Ftalater i medicintekniska produkter .............. Nationella åtgärder riktade mot Skatt på flamskyddsmedel i elektronik........... EU- och internationell reglering ..................... Svensk seger om EU-kriterier för bedömningen av hormonstörande ämnen ....... Kommissionen föreslår begränsningar för kadmium i gödselmedel.................................. EU säger nej till begränsning i Bly begränsas i konsumentprodukter på driver på för ökad kunskap inom information om nanomaterial i kemiska Plattform för säker hantering av utveckling av testmetoder............................... Användningen av växtskyddsmedel ska Förbud mot viss användning av Undantag från uteslutningskriterier ska bara tillåtas om människors exponering för farliga ämnen är försumbar....................... EU:s växtskyddsmedelsförordning ska ses Användning av biocider i varor måste Målare bör skaffa sig ökad kunskap om innehållet i färg................................................ Nationell begränsning för kosmetiska Ökad miljöhänsyn inom EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt....... Myndigheter utreder förutsättningarna för avancerad rening av läkemedelsrester ............. Informationskrav för farliga ämnen i varor..................................... varuinformation får stöd i domstolen ............................... Globalt program på svenskt initiativ ger handfast stöd åt företagen ............................................................... Högre kemikaliekrav i offentlig upphandling ................................. Kriterier för upphandling i förskolor................................ Ökad tillsyn av farliga kemikalier i varor ....................................... Satsningar på ökad kunskap och bättre upplysning ........................ Utredning om centrum för ökad substitution av farliga ämnen i varor ........................................................ Ökad kunskap om främmande ämnen i maten ................. Bättre upplysning till svenska konsumenter..................... driver på för att kretsloppen ska vara giftfria och Regeringen överväger att beskatta farliga ämnen i elektronik Det internationella samarbetet behöver stärkas............................... Säker kemikaliehantering är en förutsättning för Flera positiva beslut har fattats på global nivå ................. De multilaterala överenskommelserna behöver stärkas för att 2020-målet ska nås .................................... Länder behöver stöd för att genomföra nödvändiga Världssamfundet behöver enas om en ny målsättning Ett globalt kemikaliemål och en strategi Ett globalt bindande ramverk behövs .............. Sanering av förorenade områden .................................................... Forskning om giftfri miljö .............................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. har beslutat om följande lydelse av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö: ”Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna.” (Prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377.) Regeringen har beslutat om följande precisering av målet Giftfri miljö (beslutet återges i promemorian Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål Ds 2012:23): –Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar är inte skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. –Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. –Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga. –Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa och miljön. –Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning av hälsa eller miljö. –Information om hälso- och miljöfarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. Etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen Regeringen har fastställt sammanlagt åtta etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen. Det är etappmål om –särskilt farliga ämnen, –kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper, –information om farliga ämnen i varor, –utveckling och tillämpning av , –en effektivare kemikalietillsyn inom EU, –giftfria och resurseffektiva kretslopp, –att minska barns exponering för farliga kemikalier, och –ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. Etappmålen är steg på vägen för att inom en generation skapa förutsätt- ningar för att nå främst miljökvalitetsmålet Giftfri miljö men även andra miljökvalitetsmål såsom God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Etappmålen är således i viss mån målövergripande och är inriktade på den samhällsomställning som behövs i ett genera- Etappmålen fastställdes med utgångspunkt i Miljömålsberedningens delbetänkande Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) och Kemikalieinspektionens rapport för en giftfri miljö (Rapport nr 1/12). Besluten om etappmålen återfinns dels i promemorian Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmål och en första uppsättning etappmål (Ds 2012:23), dels i ärendena M2013/01740/Ke och M2013/02682/Ke). Ytterligare information om etappmålen i sin helhet finns i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Åtgärder för att nå målet Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Regeringen har därför gjort ytterligare satsningar för att stärka och skynda på åtgärder som bidrar till att nå målet. Regeringen och förstärkte i vårändringsbudgeten 2015 (prop. 2014/15:99) anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen med . Regeringen föreslog i budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1) att anslaget förstärks med ytterligare för att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag. Regeringen har även förstärkt anslagen till och . Regeringen har vidare uppdragit åt att som en del i handlingsplanen för en giftfri vardag bidra till arbetet med farliga ämnen i ett livscykelperspektiv. har också fått i uppdrag att genomföra en screening av förekomsten av miljögifter i yt- och grundvatten samt att utreda förutsättningarna för en kostnadseffektiv efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga. Globalt mål för kemikalier om hållbar utveckling i antog det globala målet för kemikalier. Målet anger att ska kemikalier produceras och användas på ett sådant sätt att de skadliga effekterna på miljö och hälsa minimeras. Målet har därefter bekräftats genom FN:s globala kemikaliestrategi, SAICM, som undertecknades i . SAICM är ett ramverk med åtgärder för att nå det internationella målet och riktlinjer för vad som krävs för att nå målet beslutades på högnivåmötet . för en giftfri miljö och rådet beslutade om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020. Enligt beslutet ska EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ, som bygger på övergripande åtgärder som ska vidtas för att garantera: 1) säkerheten hos tillverkade nanomaterial och material med liknande egenskaper, 2) minimering av exponeringen för hormonstörande ämnen, 3) lämpliga lagstiftningsstrategier för att hantera kemikaliers kombinationseffekter, och 4) minimering av exponeringen för kemikalier i varor, bl.a. importerade produkter, med målsättningen att främ- ja giftfria materialkretslopp och minska exponeringen inomhus för farli- Skr. 2015/16:169 ga ämnen. 2 Centrala ord och uttryck I den här skrivelsen används flera ord och uttryck som har en specifik innebörd. För att underlätta läsningen förklaras i detta avsnitt innebörden av några sådana ord och uttryck som förekommer på flera olika ställen i texten. Med bekämpningsmedel avses kemiska produkter och biotekniska organismer som används för att förebygga eller motverka att skadliga organismer orsakar skada eller olägenhet på växter, djur, människor eller egendom. Bekämpningsmedel som används för att skydda växter eller växtprodukter i jordbruket kallas växtskyddsmedel. Bekämpningsmedel som används för att skydda människor, djur och egendom mot skadliga organismer kallas biocidprodukter. För de allra flesta bekämpningsmedlen gäller krav på godkännande för att produkterna ska få säljas och användas. Med biocidprodukt avses ett bekämpningsmedel som används för att skydda människor, djur och egendom mot skadliga organismer. Biocidprodukter används t.ex. för att förhindra påväxt av skadliga organismer på båtskrov (båtbottenfärger), för att bekämpa råttor (råttmedel) och andra skadedjur eller för att motverka att virke bryts ner av rötsvampar eller skadliga insekter (träskyddsmedel). Med CMR-ämnen avses ämnen som klassificeras som känt eller förmodat (kategorierna 1A och 1B) cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Dessa kategorier av ämnen bedöms ha så allvarliga egenskaper att människor inte bör exponeras för dem. Teoretiskt kan i många fall en enda exponering för en mycket låg dos (mängd) orsaka bestående skador. Det kan vara ärftliga mutationer, skador på fruktsamheten eller på utvecklingen av embryo, eller barn eller skador som kan utvecklas till cancer. I många regelverk finns därför särskilda bestämmelser om CMR-ämnen. Ämnen för vilka det enbart finns misstankar om CMR-egenskaper klassificeras i lägre kategorier och omfattas inte av uttrycket CMR-ämnen. Europeiska kemikaliemyndigheten () kallas Echa. Myndigheten finns i . Europeiska (Safety Authority) kallas Efsa. Myndigheten finns i Parma. Med emission avses utsläpp från en industrianläggning eller från ett material. Med exponering avses att människor eller miljön kommer i kontakt med eller utsätts för ett farligt ämne. Med hormonstörande ämnen avses ämnen som påverkar de hormonella systemen och kan orsaka skada på organismer, populationer eller ekosystem. Hormonell reglering är ett av kroppens viktigaste medel för att upprätthålla fysiologisk balans. Dessutom är fortplantningsfysiologin, inklusive fosterutvecklingen, i långa stycken hormonstyrd. Ämnen som stör balansen i kroppens hormonsystem kan ge upphov till en rad olika effekter som t.ex. fortplantningsstörning eller missbildning, cancer, diabetes, hjärtkärlsjukdomar, benskörhet och skador på immunsystemet och nervsystemet, varav det senare i sin tur kan leda till en påverkan på beteendet. Med kandidatförteckningen, eller kandidatlistan, avses den förteckning över särskilt farliga ämnen (Substances of , SVHC) som enligt Reachförordningen har listats som kandidater för tillståndsprövning enligt Reachförordningen. Det innebär att de kan föras upp på bilaga XIV till Reachförordningen och i samband med det bestäms en tidtabell för tillståndsprövningen. Prövningen innebär att det företag som vill fortsätta att tillverka, importera eller använda ämnet, i en ansökan måste visa att de risker som uppkommer kan kontrolleras på ett adekvat sätt och i vissa fall att det saknas alternativ. För ämnen på kandidatlistan gäller även vissa skyldigheter att vidarebefordra information om förekomst av ämnet i varor. Kemikalie eller kemisk produkt Med kemikalie eller kemisk produkt avses ett kemiskt ämne eller en blandning av kemiska ämnen. Med att något är mutagent avses att det orsakar ärftliga mutationer, dvs. förändrar den genetiska informationen. Med POP:s avses långlivade organiska föreningar. Förkortningen POP står för det engelska uttrycket Persistant . Med PVC avses polyvinylklorid, dvs. plast som finns i hårt och mjukt Tillsatser i PVC-plast kan ibland vara skadliga för människor Med Reachförordningen avses och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärder- ing, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv /45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv /769/EEG och kom- missionens direktiv /155/EEG, 93/67/EEG, 93/10/EG och 2000/21/EG. Reachförordningen är en omfattande förordning som är tillämplig på i stort sett alla kemikalier som finns på marknaden. håller regler om registrering, utvärdering, tillståndsprövning och begräns- ning av kemikalier. Med att något är reproduktionstoxiskt avses att det har negativa effekter på sexuell funktion och fertilitet hos vuxna män och kvinnor samt ut- vecklingstoxicitet på barn, dvs. Med RoHS-direktivet avses och rådets direktiv 2011/65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. står för det engelska uttrycket Restriction of the use of certain Hazardous Med SAICM avses den globala kemikaliestrategi för en sund användning av kemikalier som antogs av International Conference on Chemicals Management (ICCM) 2006. Förkortningen SAICM står för det engelska uttrycket Strategic Approach to . Strategin syftar till att följa upp och driva på för att de åtgärder vidtas som behövs för att nå målet att kemikalier senast till 2020 ska produceras och användas på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt. Med avses om lång- livade organiska föroreningar, som är den konvention inom FN som syf- tar till att minska utsläppen av långlivade organiska föroreningar, s.k. Konventionen trädde i kraft . 2015/16:169 Substitutionsprincipen eller produktvalsprincipen Med substitutionsprincipen, eller produktvalsprincipen, avses den princip som innebär att man ska inte använda eller sälja skadliga kemiska produkter (kemiska ämnen eller blandningar) om det finns mindre riskabla alternativ som är likvärdiga för ändamålet. Principen kommer tilluttryck som en allmän hänsynsregel i 2 kap. 6 § och kallas i det sammanhanget produktvalsprincipen. Med växtskyddsmedel avses bekämpningsmedel som används för att skydda växter eller växtprodukter i jordbruket. En giftfri vardag för både människor och Barn ska växa upp i en vardag fri från gifter. Detta borde vara självklart men så enkelt är det tyvärr inte. Tusentals kemikalier omger oss utan att vi är medvetna om det eller tänker på det. De finns bland annat i hemelektronik, skor och kläder, byggvaror och inredning, livsmedel och livsmedelsförpackningar, leksaker och barnartiklar samt kosmetiska pro- Många kemikalier är en närmast nödvändig del av det vi uppfat- tar som ett modernt och bekvämt liv och de flesta av dem är heller inte Men kemikaliesamhället har en baksida. att utsättas för olika farliga kemikalier på ett sätt och i en omfattning som inte är acceptabel. Även om det sällan går att koppla en sjukdom eller skada till exponeringen för ett visst ämne, pekar nuvarande kunskap åt att den sammantagna exponeringen bidrar till folksjukdomar som allergier, fetma, beteendestörningar och fortplantningsstörningar. drabbas innebär det ett stort lidande. För samhället leder det till omfatt- ande kostnader för sjukvård, rehabilitering och inkomstbortfall. Regeringens vision är ett giftfritt med en vardag fri från hälso- Barnen är mest utsatta för farliga kemikalier och är där- för särskilt prioriterade att skydda. Skolor och förskolor ska vara fria från Om vi lyckas skapa en giftfri vardag för barnen säkerställer vi att även vuxna människor skyddas. En giftfri vardag leder också till att färre far- liga kemikalier sprids till den yttre miljön. Inte sällan är de kemikalier som kan skada människor minst lika skadliga för djur- och växtliv. ofta kan gifterna tas upp i näringsväven och återkomma på våra tallrikar. Ett giftfritt samhälle innebär alltså ett hälsosammare liv för människor och en friskare miljö, både i och utanför våra gränser. vändningen av särskilt farliga ämnen så långt möjligt har upphört är en av sex förutsättningar (s.k. precisering) uppnådd för miljökvalitetsmålet Regeringen prioriterar arbetet för att uppnå en giftfri miljö för att våra barn och barnbarn ska kunna växa upp utan att påverkas av hormonstör- ande ämnen eller dricksvatten som blivit förorenat av hälsofarliga äm- Det är viktigt att påverka utvecklingen av kemikalielagstiftningen Skr. 2015/16:169 inom EU. När inte räcker, eller om utveckling av regel- verket inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Förebyggande åtgärder och utfasning av särskilt farliga ämnen bör säkerställas genom förbättrad information om utbyte av farliga ämnen, förbättrad information om produkters återvinningsbarhet, krav på information om innehåll av särskilt farliga ämnen i varor samt genom ytterligare begränsningar av särskilt farliga ämnen i befintlig produktlagstiftning. Utgångspunkten är försiktighetsprincipen, att farliga ämnen byts ut och att förorenaren betalar. Vi vill främja fler giftfria alternativ. Många viktiga steg har tagits på väg mot en giftfri vardag. Regeringen har säkerställt att berörda myndigheter har goda resurser. Många ytterligare initiativ kommer att tas , i , inom EU och internationellt, och med hjälp av en bred palett av styrmedel. I den här skrivelsen berättar vi om alla initiativ och framsteg som har gjorts i , inom EU och internationellt , som en följd av regeringens och myndigheternas ansträngningar för att avgifta miljön. Vi redogör också för åtgärder som är på gång och pekar på ett antal utmaningar som kvarstår och som behöver mötas. Kemikalier sprids ofta över nationella gränser. De varor vi konsumerar har släppts ut på en EU- eller internationell marknad. Långlivade kemikalier kan röra sig med luft- och vattenströmmar och påverka långt från källan. Kemikalieutmaningen kräver därför samarbete nationellt, inom EU och globalt. 3.1En effektiv EU-lagstiftning bidrar till att nå en giftfri vardag EU har ett omfattande, om än inte heltäckande, regelverk för utsläppande på marknaden av kemiska produkter och av varor som har behandlats med kemikalier. Reglerna anger hur produkterna ska testas, utvärderas, förpackas och märkas och fastslår vilka kemikalier som är förbjudna eller begränsade. EU-lagstiftningen har en stor positiv kraft i och med att bestämmelserna får genomslag i 28 länder och en marknad med över 500 miljoner konsumenter. Länder och enskilda tillverkare utanför EU anpassar ofta sina regelverk och riktlinjer till EU:s. EU-lagstiftningens leveransförmåga är beroende av att medlemsstaterna ställer resurser till förfogande. Detta gäller framförallt för industri- och konsumentkemikalier. Ju större resurser, desto fler förslag kan initieras och beslutas och öka möjligheten att byta ut farliga ämnen. För att bidra till en effektiv EU-reglering gav regeringen Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla genomförandet av handlingsplanen för en giftfri vardag. Planen har också getts ett långsiktigt perspektiv i och med att resurser finns aviserade . Ett av huvudsyftena med planen är att Kemikalieinspektionen ska ta fram förslag till harmoniserad klassificering av farliga ämnen samt att föreslå kandidatämnen för tillståndsprövning och begränsningar i EU. är ett av de mest aktiva medlemsländerna inom EU när det gäller att lämna förslag på åtgärder mot enskilda miljö- eller hälsofar- Kemikalieinspektionen prioriterar ämnen som kan påverka Genom att t.ex. klassificera mjukgörare i plast (ftala- ter) som fortplantningsstörande, får företagen en stark signal om att dessa ämnen bör bytas ut. Om ett sådant ämne också sätts upp på listan över kandidatämnen för tillståndsprövning, så medför det en skyldighet att lämna information om innehåll i varor. På så sätt stimulerar Kemikalie- inspektionens olika förslag till vägval på EU-nivå som leder till mindre gifter i vardagen. I vissa fall har EU infört (eller överväger att införa) begränsningsregler senare än i . Det är aktuellt för kadmium i mine- ralgödsel, kvicksilver i dentalt amalgam och trikloretylen för industriell Regeringen kommer för kadmium och kvicksilver att med kraft verka för att EU antar en skyddsnivå likvärdig med den svenska, alternativt att får behålla sin höga skyddsnivå. När det gäller tri- kloretylen, där EU inför ett tillståndskrav, kommer regeringen att säker- ställa att kommissionen och Echa tar del av svenska erfarenheter av hur det cancerframkallande lösningsmedlet kan ersättas med mindre farliga Kemikalieinspektionen har tagit fram en riskhanteringsanalys för dentalt amalgam. Utgångspunkten är att dentalt amalgam bör betrak- tas på ett liknande sätt som de andra kvicksilverföreningar som redan är reglerade under Reachförordningen. Huvudalternativet är därför en EU-