prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Till följd av förslaget i budgetpropositionen att avsluta den kvalitetsbaserade resurstilldelningen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska medel som tidigare fördelats inom systemet inte längre användas. Anslaget minskas därför. Forskning, innovation och högre utbildning 3:1 VR: Forskning och forskningsinformation 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 2:64 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:6 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Anslagen tillförs medel för satsningar på forskning, innovation och högre utbildning för att möta samhällsutmaningar inom hälsa, digitalisering, hållbart samhällsbyggande, miljö och klimat samt kvalitet i det högre utbildningssystemet. Fler platser inom lärar- och förskollärarutbildning Anslagen till universitet och högskolor: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslaget tillförs medel med anledning av regeringens förslag om utökat antal platser vid lärar- och förskollärarutbildningen. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 2:1 Bidrag till Operan, , , , och 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Anslagen ökas för att stödja ett fortsatt brett utbud av musik av hög kvalitet och god tillgänglighet till musikverksamheter i hela landet samt för att förstärka bidragen till scenkonstverksamheter. Tidiga insatser för asylsökande och nyanlända som bor på anläggningsboende 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Anslaget ökas i syfte att utnyttja folkbildningens kapacitet att bidra till verksamhet riktad till asylsökande och boende på anläggningsboende. Flytt av särskilt utbildningsstöd Det särskilda utbildningsstödet flyttas från utgiftsområde 16 eftersom detta stöd till största del används för folkhögskolornas stödinsatser för personer med funktionsnedsättning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Flytt av anslag för upprustning av skollokaler 1:13 Upprustning av skollokaler De ändamål och verksamheter som avser statsbidrag för renovering av skollokaler och utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem och som har finansierats från utgiftsområde 18 flyttas till utgiftsområde 16, eftersom stödet bör hanteras tillsammans med övriga utbildnings- frågor. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Anslaget ökas i syfte att förstärka den nationella miljöövervakningen. Förstärkt stöd till internationellt miljö- och klimatarbete 1:7 Avgifter till internationella organisationer Ytterligare medel tillförs för medlemsavgifter till internationella organisationer på miljö- och klimatområdet. Anslaget för supermiljöbilspremien förlängs till 2017 i avvaktan på ett planerat införande av ett s.k. bonus-malussystem. Ytterligare medel tillförs anslaget för före- byggande, kunskapshöjande och samordnande insatser i syfte att stärka arbetet med klimat- anpassning. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar För att minska det totala antalet utsläppsrätter inom EU:s system för handel med utsläppsrätter avser regeringen att 2018 införa ett program för att köpa och annullera utsläppsrätter från systemet. Därmed ökas anslaget. Ansökningarna till det klimatinvesteringsstöd som infördes har vida överstigit efterfrågan och regeringen föreslår därför en förstärkning och förlängning av stödet. Därmed ökas anslaget. Forskning, innovation och högre utbildning 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Medel tillförs anslagen för att stärka klimat- och miljöforskningen. Anslaget tillförs medel för att förlänga och förstärka pågående insatser inom energi- forskning. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget ökas med anledning av att satsningen på stadsmiljöavtal förstärks samt utökas till att omfatta insatser för ökat cyklande. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Regeringen avser genomföra en särskild satsning för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- infrastrukturen . Därmed tillförs anslaget medel. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Medel för investeringar i den statliga transportinfrastrukturen ökas till gagn för transportsektorn. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Medel för vidmakthållande av den statliga transportinfrastrukturen ökas till gagn för transportsektorn. Minskat återflöde från EU-budgeten 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Återflödet från EU-budgeten till inkomstsidan på statens budget avseende stöd till trans- europeiska nätverk bedöms minska. Därmed minskas berört anslag på utgiftssidan på statens budget. Justerad prognos avseende trängselskatteintäkterna i Orsaken till förändringen är främst ändrade prognoser för intäkterna från trängselskatten. Intäktsförändringar föranleder motsvarande anslagsförändringar på utgiftssidan i statens budget. Justerad prognos avseende trängselskatteintäkterna i Orsaken till förändringen är främst ändrade prognoser för intäkterna från trängselskatten. Intäktsförändringar föranleder motsvarande anslagsförändringar på utgiftssidan i statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel förvaltningsanslag förstärks –2020 i syfte att säkerställa att målen med den gemensamma jordbrukspolitiken ges förutsättningar att förverkligas under EU:s innevarande budgetperiod. Anslag för finansiella korrigeringar avvecklas 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Anslagsändamålet flyttas till anslag 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Omfördelning av landsbygdsprogrammet samt finansiering av förstärkning 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Inom landsbygdsprogrammet föreslås en omfördelning av avsatta medel mellan år för att anpassa utgiftsnivån till förväntade utbetalningar inom programmet. Vidare minskas den nationella medfinansieringen av landsbygds- programmet för att finansiera en höjning av förvaltningsanslag. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget ökas med anledning av att stödet för bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogram- met höjs under resterande del av program- perioden. Forskning, innovation och högre utbildning 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Medel tillförs anslaget för satsningar på forsk- ning, innovation och högre utbildning. Forskning, innovation och högre utbildning 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Medel tillförs Verket för innovationssystem () och AB () för att bl.a. användas för forskning och innovation på områdena Samverkan inom strategiska innovations- områden (SIO), Test och demonstrations- anläggningar, Verifiering av forskningsresultat, Hälsoutmaningen och hållbart samhälls- byggande. Dessutom föreslås medel till ökad samverkan mellan akademi och näringsliv samt för att förbättra möjligheterna till kommer- sialisering av forskningsresultat. En förändrad finansieringsmodell för Regeringen föreslår att () övergår från avgiftsfinansiering till anslagsfinansiering fr.o.m. . För att säkerställa en effektiv hantering av det immaterialrättsliga området föreslår regeringen att ett nytt anslag i statsbudgeten inrättas för detta ändamål. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avgiftsfri tandvård för unga Anslaget minskas med anledning av att kostnadsökningen är lägre 2018 än vad som tidigare beräknats till följd av att reformen avgiftsfri tandvård för unga nu genomförs i tre i stället för två etapper. Flytt av medel för glasögon till vissa barn och unga Medel flyttas till anslaget från utgiftsområde 9. Höjd beloppsgräns för reseavdrag Den ökning av kommunsektorns skatteintäkter som uppstår till följd av höjt tak för beloppsgränsen för reseavdrag neutraliseras. Därmed minskar anslaget. Kommunerna kompenseras för ökade utgifter med anledning av införandet av en Läsa-skriva- räkna-garanti. Medel överförs från utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Rätt till komvux, överföring av medel från UO16 En rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux införs. Medel för denna satsning överförs till kommunerna från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Skyldighet att erbjuda lovskola, överföring av medel från UO16 Kommunerna kompenseras för införande av en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola i årskurs 8 och 9. Därmed överförs medel från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Staten bekostar vaccin vid pandemi Medel flyttas från anslaget i samband med att staten övertar landstingens ansvar för att köpa in vaccin i händelse av en pandemi. Utveckling av nationella prov Kostnaderna minskar till följd av genomförande av en del av förslagen från Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25), bl.a. att antalet nationella prov föreslås minska. Därmed överförs medel till utgiftsområde 16 för att finansiera delar av utvecklingen av nationella prov. 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Anslagen tillförs medel för att möjliggöra bättre kvalitet och fler anställda i välfärden samt bidra till att skapa långsiktiga planeringsförutsätt- ningar för verksamheten. Resurser tillförs och fördelas inledningsvis med hänsyn till antal asylsökande och nyanlända i kommuner och landsting. Anslagsökning till följd av ny prognos för LSS- utjämningen 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Medel tillförs anslaget då utjämningsbidraget beräknas öka. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner via inkomsttitel utjämningsavgift för lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)- kostnader. Bidrag och avgift är beräknade så att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 de sammanlagda avgifterna och bidragen uppgår till samma belopp. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning –2020. –2020 har budgeteffekten av den preliminära pris- och löneomräkningen reviderats ned (se tabell 8.14). Justeringen beror dels på en omkategorisering av flera pris- och löneomräknade anslag, dels på ändrade makroekonomiska antaganden jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Antalet anslag som pris- och löneomräknas har minskat jämfört med vårpropositionen, som en följd av att regeringen har omkategoriserat vissa pris- och löneomräknade anslag så att de fastställs med ett bestämt nominellt belopp. De berörda anslagen används nästan uteslutande till annat än förvaltningsutgifter. Omläggningen ger en mer ändamålsenlig och enhetlig anslagskategorisering. De berörda verksamheterna kompenseras fullt ut för utebliven pris- och löneomräkning 2017 och 2018 samt i vissa fall även 2019 och 2020. Omläggningen innebär dock att utgifterna för pris- och löneomräkningen 2017 revideras ned. uppstår en besparing. Jämfört med ekonomiska vår- proposition har de anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till den bedömning av den makroekonomiska utvecklingen som görs i denna proposition (se avsnitt 4). Sammantaget har den makroekonomiska utvecklingen bidragit till en nedrevidering av utgifterna (se tabell 8.14). De största underliggande förändringarna är ett nytt antagande om inkomstindex, som ger en lägre utgiftsprognos för ålderspensionssystemet, samt en ny bedömning av ett flertal arbetsmarknadsrelaterade faktorer som samman- taget ger lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i förhållande till bedömningen i vårpropositionen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 De beräknade utgifterna –2020 har även förändrats till följd av nya prognoser över antalet personer som uppbär ersättning från regelstyrda transfereringssystem. De nya prognoserna för olika transfereringssystem framgår av tabell 8.16. Sammantaget innebär förändringarna att utgifterna väntas bli avsevärt lägre än vad som beräknades ekonomiska vår- proposition (se tabell 8.14). De mest betydande nedrevideringarna jämfört med vårpropositionen är hänförliga till transfereringssystemen för migration och nyanländas etablering. Prognosen för antalet asylsökande har justerats ned kraftigt, vilket ger stor påverkan på bedömningen av antalet inskrivna i mottagnings- system och antalet nyanlända i kommunerna, jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Även inom transfereringssystemen för ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas väsentliga volym- minskningar jämfört med beräkningarna i vårpropositionen. En lägre ökningstakt i antalet startade sjukfall har föranlett en nedrevidering av utgiftsprognosen för sjukpenning. Därutöver justeras prognosen för antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ned. Vissa av de förslag som regeringen lämnar i denna proposition motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket (se tabell 8.13). De budget- förändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå uppgår till , vilket främst beror på att statsbidragen till kommuner har sänkts för att neutralisera att det kommunala skatte- underlaget blir högre när gränsen för reseavdrag justeras (se vidare avsnitt 5.2). I enlighet med praxis avrundas de årsvisa tekniska justeringarna till hela miljarder kronor varför nivån på utgiftstaket är oförändrad (se avsnitt 5.2). Tabell 8.16 Volymer inom olika transfereringssystem 2017 - 2020 Förändring mot ekonomiska vårproposition inom parantes (-94,5) (-85,4) (-63,2) (-59,1) (-0,3) (-0,3) (-0,3) (-0,3) (-1,0) (-4,0) (-5,5) (-6,4) (netto), miljoner (-4,6) (-6,7) (-8,5) (-9,6) (-0,7) (-1,4) (-2,2) (-3,0) (-1,0) (-1,6) (-2,2) (-2,8) (3,9) (-16,0) (-44,1) (-46,0) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 8.8 för könsuppdelade utfall. 1 Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . Källa: Egna beräkningar Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna (se avsnitt 8.4). I förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition har utgiftsprognos- erna –2020 sammantaget justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar revideras ned. Förändringarna förklaras bl.a. av en ny bedömning av hur anslagsförbrukningen under utgiftsområde 22 Kommunikationer fördelas mellan åren, med störst effekt 2019. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Beräkningsteknisk överföring till hushållen I enlighet med regeringens avsikt med den beräkningstekniska överföringen redovisas överföringen som en finansiering av nya utgiftsreformer i tabell 1.1 i denna proposition. Därmed redovisas inte någon beräkningsteknisk överföring som en del av de takbegränsade utgifterna i denna proposition. Skillnaden jämfört med ekonomiska vår- proposition framgår av tabell 8.13. Revideringar av utgiftsprognoserna kan även föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition revideras utgifterna till följd av övriga faktorer sammantaget ned . Förändringen beror bl.a. på en återbetalning av EU-avgiften till följd av retroaktiva rabatter, som bedöms ske 2017 i stället . Utgifterna justeras upp till följd av övriga faktorer 2018–2020. Upprevideringen beror främst på att utgifterna för internationellt bistånd beräknas bli högre till följd av lägre avräkningar för mottagande av asylsökande. Metoden och de bakomliggande principerna för statens pris- och löneomräkning redovisas närmare i faktarutan nedan, följt av ett förslag om nya riktlinjer för den del av försvarsprisindex som avser förbandsverksamhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 beslutade om nya principer för styrning av de statliga myndigheterna (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128; se även prop. 1993/94:100, bet. 1993/94:FiU10, rskr. 1993/94:132). Syftet var att överföra ansvar och befogenheter avseende finansiell styrning från regeringen till myndigheterna. Ett viktigt steg var att myndigheternas ekonomiska ramar, i motsats till tidigare, skulle fastställas på förhand. Övergången till rambudgetering åtföljdes av ett regelverk avseende formerna för pris- och löneomräkning. Följande huvudprinciper angavs för pris- och löneomräkningen av myndigheternas anslag: –En myndighets verksamhet ska prövas som en helhet och anslagsnivån ska vara ett uttryck för den beslutade och förväntade ambitionsnivån i verksamheten. –Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen inom samtliga resursslag. –Statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen ska skiljas från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om. Grunden för omräkningen är att förvaltningsanslag, dvs. anslag som används för statliga myndigheters förvaltningsutgifter, räknas om utifrån pris- och löneförändringar i övriga samhället med eftersläpning. Med förvaltningsutgifter avses statliga myndigheters utgifter för löner, hyra och övriga förvaltningskostnader. Omräkning görs med olika index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. För omräkningen av lönedelen i pris- och löneomräkningen beräknar ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Arbetskostnadsindex minskas därefter med ett produktivitetsavdrag som motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn enligt nationalräkenskaperna. Hyresindex beräknas enligt två olika metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas om med ett index som motsvarar av konsumentprisindexförändringen före det aktuella budgetåret. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet ska omförhandlas. Detta omräkningstal vägs samman för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i de områden där myndighetens fastigheter är belägna. Index för övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltningsutgifter används en sammanvägning av ett flertal index från . Det generella systemet för pris- och löneomräkning, med kompensation genom löneindex, hyresindex och index för övrig förvaltning, avser i första hand statliga myndigheters förvaltningsutgifter. Det förekommer dock att även anslag för andra typer av utgifter pris- och löneomräknas. Ett sådant exempel är investeringsutgifter, som räknas om med särskilda index (försvarets utgifter för materiel och förbandsverksamhet räknas om med försvarsprisindex, medan ramarna för utveckling och vidmakthållande av infrastruktur räknas om med nettoprisindex). Regeringen redovisar utfallet av pris- och löneomräkningen, samt vilken metod som använts, för . Redovisningen görs i budgetpropositionen och i den ekonomiska vårpropositionen. Generella riktlinjer för prisomräkning av försvarets förbandsanslag Ärendet och dess beredning: Försvarsprisindex väger samman prisutvecklingen avseende flera kostnadsslag, däribland oljeprodukter. har i en promemoria (Fi2016/02371/BATOT) konstaterat att det index som enligt försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12, rskr 1991/92:337-338) ska användas för att mäta prisutvecklingen avseende oljeprodukter är tillgängligt och bedömer därför att indexet behöver ersättas. Promemorian har remitterats. Remiss- yttranden har inkommit från Ekonomi- styrningsverket, , , () och . Regeringens förslag: Vid pris- och löne- omräkningen av försvarets förbandsanslag ska fr.o.m. de riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen tillämpas. Regeringens bedömning: Vid prisomräkningen av försvarets förbandsanslag bör pris- utvecklingen avseende oljeprodukter i försvarsprisindex representeras av Statistiska centralbyråns prisindex för inhemsk tillgång. Promemorians förslag: Regeringens bedömning avseende index för oljeprisets utveckling överensstämmer med promemorians förslag. Promemorian innehöll inte något förslag om riktlinjer för pris- och löneomräkning av förbandsanslaget. Remissinstanserna: tillstyrker promemorians förslag och har inget att invända. har inga synpunkter. SCB bedömer att det inte finns något till buds stående alternativ som bättre än myndighetens prisindex för inhemsk tillgång (ITPI för SPIN 19) överensstämmer med det nu tillämpade indexet (för SPIN 19). Även Försvarsmakten delar bedömningen i promemorian och framhåller att myndighetens planeringsförutsättningar har påverkats negativt av att för SPIN 19 inte har kunnat P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 användas i pris- och löneomräkningen. Enligt myndighetens analys är dock ITPI för SPIN 19 något mindre följsamt än för SPIN 19 vid förändringar i importpriserna för oljeprodukter och det föreslagna indexet skulle, räknat , ha gett en något lägre kompensation. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Riktlinjerna för den generella pris- och löneomräkningen bör tillämpas även vid omräkning av anslag för förbandsverksamheten Prisomräkningen av försvarets materielanslag hanteras enligt samma riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, rskr 2010/11:64). Det innebär att regeringen beslutar om de komponenter som ingår i försvarsprisindex för prisomräkning av materielanslagen inom ramen för de av beslutade generella riktlinjerna för pris- och löneomräkning. Regeringen redovisar utfallet och den metod som använts för . Prisomräkningen av försvarets förbandsanslag hanteras dock alltjämt enligt den detaljerade regleringen försvarsbeslut. Regeringen anser att de skäl som framfördes avseende tillämpningen av de generella riktlinjerna för pris- och löneomräkning för materielanslagen även är giltiga för förbandsanslaget. styrning av pris- och löneomräkningen av anslagen blir mer enhetlig och systemet blir mer ändamålsenligt då regeringen ges möjlighet att vid behov justera omräkningsprinciperna för att möta framtida ändrade förutsättningar. Regeringen anser därför att prisomräkningen av försvarets förbandsanslag bör hanteras enligt de riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen, så att samtliga delkomponenter i försvarsprisindex regleras på samma sätt. Regeringen avser även fortsätt- ningsvis att redovisa vilken metod som använts vid pris- och löneomräkningen samt utfallet av denna. Behov av nytt index över prisutvecklingen för delfaktorn oljeprodukter Omräkningen av Försvarsmaktens förbands- anslag baseras på delindex för löner, lokaler, oljeprodukter och övrigt. För delfaktorn oljeprodukter ska enligt beslut SCB:s index över prisutvecklingen för importerade oljeprodukter användas. Det index som använts benämns (prisindex för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Produktkategorin för vilken prisutvecklingen mäts är Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter, och benämns SPIN 19 (kategori nr 19 i Standard för svensk produktindelning). har sekretess- bestämmelser inneburit att SCB inte kunnat offentliggöra för SPIN 19. Vid beräkningarna av försvarsprisindex 2015–2016 har därför för SPIN 19, på rekommenda- tion av SCB, tillfälligt ersatts med ITPI (prisindex för inhemsk tillgång) för SPIN 19. För att undvika osäkerhet i förutsättningarna för pris- och löneomräkningen anser regeringen att för SPIN 19 bör ersättas permanent. SCB har tidigare förordat att ITPI för SPIN 19 bör användas i stället för för SPIN 19 (Fi2016/01997/BATOT).