prop · H303165 · 2016-04-15 00:00:00 — i använder en prioriteringsmodell för tillsynsverksamheten som utgår från faktisk miljöpåverkan, nationella och regionala miljömål, miljökvalitetsnormer och hur verksamhetsutövarnas egenkontroll fungerar. Utifrån denna prioritering sker tillsynsbesök av anläggningar med störst risker.137 4.3Finansiering och redovisning av tillsynsavgifter för gruvverksamhet Även om gruvnäringen liksom annan tillståndspliktig verksamhet betalar prövnings- och tillsynsavgifter så sker finansieringen av länsstyrelsernas prövnings- och tillsynsverksamhet genom förvaltningsanslaget. Gruvnäringen får betala en årlig tillsynsavgift till som redovisas på inkomsttitel (Miljöskyddsavgift) det vill säga bruttoredovisade avgifter. återfår sedan en del av dessa 134Förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. 13526 kap. 1 § MB. 136Intervju med i . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N medel som en post benämnd miljötillsyn i myndighetens totala förvaltningsanslag utan särredovisning av de tillsynsavgifter som gruvbolagen betalat in. Medlen fördelas till de olika länen i proportion till inbetalda miljöavgifter. Finansieringen av gruvnäringens prövnings- och tillsynsverksamhet har varit föremål för diskussion. konstaterade 2012 i en rapport till regeringen om tillsyn bland annat att finansieringen genom förvaltningsanslaget medför olika förutsättningar för länsstyrelserna att bedriva tillsyn. menade att länsstyrelserna i stället bör få disponera avgiftsintäkterna för operativ tillsyn, alternativt att avgiftsintäkterna till varje län återförs till respektive länsstyrelse genom öronmärkta anslag. Av rapporten framgår även att såväl i som i har kostnader för tillsyn av all miljöfarlig verksamhet som är 16–högre än avgiftsintäkterna för tillsyn.138 konstaterade också i sin rapport att länsstyrelserna inte har tillräckligt med resurser för att bedriva en god tillsyn. Resurserna räcker ofta enbart till reaktiv tillsyn.139 Enligt () får staten in i tillsynsavgifter för alla typer av tillsyn. Målet är full kostnadstäckning men i praktiken är kostnadstäckningen 60–på riksnivå.140 Avgifterna för tillsyn regleras i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . Av förordningen framgår att den årliga tillsynsavgift som ett gruvbolag betalar är för en sulfidmalmsgruva och för en järnmalmsgruva. har dock regeringen höjt avgifterna för miljöfarliga verksamheter . Höjningen ska ske stegvis och enligt regeringen är höjningen ett led i att anpassa avgifterna till de faktiska kostnaderna.141 i menar att ett problem i detta sammanhang är att gruvbolag enligt förordningen betalar en avgift för anläggningen oavsett storlek. En gruva kan emellertid vara en omfattande anläggning med kulsinterverk, malmkross med mera vilka var för sig kan betraktas som en anläggning.142 Tillsynsavgifterna bör mot den bakgrunden höjas och i fråga om gruvverksamhet baseras på exempelvis årlig mängd producerad anrikningsmalm.143 139Tillsyn enligt – möjligheter till utveckling och förbättring. En redovisning till regeringen enligt 1 kap. 28 § miljötillsynsförordningen. 140Telefonintervju med () . 141Förordning (2015:154) om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . 142Intervju med i . 143E-post från i . R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Även i menar att kopplingen mellan resurser och faktiskt behov behöver bli bättre på tillsyns- och prövningsområdet. En pågående expansion av gruvor och stor utbyggnad av vindkraft innebär ökat behov av tillsyns- och prövningsresurser. Det innebär även ökade intäkter i form av tillsyns- och prövningsavgifter. Men detta ger inte någon tydlig effekt på tillgängliga resurser hos länsstyrelserna, vilket innebär prioriteringar som påverkar kvaliteten i prövnings- och tillsynsarbetet.144 En kommun är friare att bestämma tillsynsavgiften för gruvverksamhet. Avgiften bygger på en klassning av tillsynsobjekten utifrån miljöprövningsförordningen (2013:251). Som grund för klassningen ligger de uppgifter som tagit del av genom bland annat tillståndsbeslutet och tidigare tillsyn av gruvverksamheten. Klassningen ligger till grund för den årliga tillsynsavgift som gruvbolaget betalar. Kommunen bestämmer själv timkostnadens storlek. Hur förhåller sig kostnaderna för tillsynen till avgiftsintäkterna? har samlat in uppgifter om intäkter och kostnader för den tillsyn som i , , , och genomförde samt för kommun (2015). Som framgår av tabellen nedan överstiger kostnaderna avgifterna för samtliga länsstyrelser där kostnader kunnat identifieras. Tabell 2 Intäkter och kostnader för tillsyn över gruvverksamhet 2014, kronor Källa: i respektive län samt kommun. *uppger att myndigheten i sitt tidredovisningssystem inte redovisar tillsyn utifrån vare sig objekt eller bransch varför myndigheten saknar kännedom om kostnaden för tillsyn över gruvverksamhet i länet. **Posten kostnader innefattar kostnader för miljöhandläggare, inte lönekostnader för ledning och juridiskt stöd. 144 Intervju med i . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Principen om full kostnadstäckning Offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter som myndigheter med stöd av lag och förordning kan ålägga enskilda eller företag att betala. Tillsynsavgiften för gruvverksamhet är en sådan offentligrättslig avgift. Regeringen har bestämt att full kostnadstäckning normalt ska gälla som ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet såvida inte eller regeringen har beslutat något annat.145 konstaterar i sin årliga rapport att bristande och otydlig styrning av avgiftsfinansierad verksamhet har fått till följd att det förekommer att regeringen i finansiella villkor anger att full kostnadstäckning ska gälla, som avgifter är beloppsbestämda i en annan förordning eller i ett regeringsbeslut, det vill säga det saknas förutsättningar för myndigheten att bedriva verksamheten med full kostnadstäckning.146 () har på uppdrag av regeringen utrett hur de offentligrättsliga avgifterna som redovisas mot inkomsttitel på statens budget uppfyller kravet på full kostnadstäckning. Kartläggningen visar att en del myndigheter uppvisar väsentliga avvikelser från målet om full kostnadstäckning. Totalt sett visar kartläggningen att det finns ett underuttag på för bruttoredovisade avgifter med full kostnadstäckning som ekonomiskt mål. Vidare bedömde ESV att det fanns flera verksamheter för vilka det ekonomiska målet var oklart.147 4.3.3Tillsyn över stängda och övergivna deponier Enligt avgiftsförordningen (1998:940) kan tillsynsmyndigheterna debitera för tillsyn över avslutade deponier.148 Detta förutsätter emellertid att ägarbolaget finns kvar. I det fall ett bolag har försatts i konkurs och efterbehandlingen har finansierats med den ställda säkerheten ingår ofta kostnader för tillsyn och kompletterande efterbehandling i endast 30 år.149 Förutom gruvverksamheterna i drift (vilka utgör miljöfarlig verksamhet), har tillsynsmyndigheterna identifierat cirka 300 områden med avslutade eller övergivna avfallsanläggningar som medför eller kan medföra allvarliga risker för människors hälsa eller för miljön. Huvuddelen av de områdena är hänförliga till gruvverksamhet.150 1455 § avgiftsförordningen (1992:191). 146Riksrevisionen, Årlig rapport , s. 22 f. 147Ekonomistyrningsverket, Avgifter 2013 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten (ESV 2014:45). 148Enligt 7 § ska avgift efter särskilt beslut av den statliga myndigheten betalas med för varje hel timme handläggningstid. Med handläggningstid avses den sammanlagda tid som varje tjänsteman vid myndigheten har använt för beredning, föredragning och beslut i ärendet. 149Se kapitel 3. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N Tillsynsmyndigheterna kan inte ta ut några avgifter för tillsynen av områden som saknar verksamhetsutövare. •Bergsstatens verksamhet finansieras fullt ut genom avgifter enligt Minerallagen. •Gruvbolagens tillsynsavgifter för länsstyrelsernas tillsyn betalas in till statskassan och ingår som en ospecificerad del i förvaltningsanslag. •Länsstyrelsen prioriterar tillsynen över gruvnäringen högt. Kostnaderna för tillsynen av gruvnäringen överstiger intäkterna från avgifter med nära . •Principen om full kostnadstäckning för avgiftsfinansierad verksamhet kan stå i konflikt med författning i vilken stadgas att specificerade avgifter ska tas ut. •Regeringen har höjt tillsynsavgifterna för miljöfarliga verksamheter . Det är oklart hur mycket kostnadstäckningen kommer att påverkas av detta. •Tillsyn av deponier utan verksamhetsutövare kan inte finansieras av tillsynsavgifter. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Kostnader och utgifter för efterbehandling av gruvor I detta kapitel redovisar några exempel på där staten har bekostat omfattande saneringsåtgärder av nedlagda gruvor. belyser också möjligheten att åstadkomma permanenta lösningar för efterbehandling. Om det inte finns någon ansvarig verksamhetsutövare eller om de avsatta säkerheterna inte är tillräckliga när verksamhetsutövaren har försatts i konkurs eller av någon annan anledning inte kan fullgöra sina skyldigheter, kan staten tvingas bekosta efterbehandling efter gruvverksamhet. Staten har också ett ansvar för efterbehandling av statlig mark. ansvarar för nationell samordning och prioritering när det gäller utredning och efterbehandling av föroreningsskador och allvarliga miljöskador. Länsstyrelserna kan ansöka hos om bidrag från anslaget för efterbehandling av förorenade områden.151 –2014 har utgifterna på anslaget varierat mellan cirka 300 och . uppgick utgifterna till cirka 350 miljoner kronor.152 redovisade 1998 i återrapporteringen av ett regeringsuppdrag att staten dittills hade lagt ned på genomförda och beslutade efterbehandlingar av större gruvavfallsupplag. Kostnaden för efterbehandling av de då 27 övriga gruvavfallsupplag som bedömdes angelägna att åtgärda skattades till Kostnaden beräknades till stor del belasta staten, eftersom det för många äldre gruvområden inte gick att finna någon ansvarig.153 Myndigheten har därefter inte gjort någon motsvarande generell skattning av kostnader för efterbehandling av nedlagda gruvor.154 1511–5 §§ förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande. 152Naturvårdsverkets årsredovisningar för åren 2009–2014, anslagsredovisning för anslaget Sanering och efterbehandling av förorenade områden, UO 20 1:4. Utgifterna har beräknats som totalt disponibelt belopp minus utgående överföringsbelopp. 153Naturvårdsverket rapport 4948, Gruvavfall – miljöeffekter och behov av åtgärder, s. 11, 63 och bilaga 4. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N För perioden –2018 uppgår de utbetalade eller beslutade statliga bidragen för efterbehandling av nedlagda gruvor till totalt cirka 250 miljoner kronor.155 5.1Exempel på otillräckliga säkerheter Gruvbrytningen vid Blaiken och Svärtträsk startade sommaren respektive . Ägarbolaget till respektive gruva försattes i konkurs därefter . För Blaiken omfattade tillståndet högst malm medan tillståndet för Svärtträsk omfattade malm . Den ekonomiska säkerheten för Blaiken bestod av en fast del på samt en successiv årlig avsättning. Någon successiv avsättning hann emellertid aldrig göras innan gruvbolaget försattes i konkurs. För gruvan i var säkerheten 1,2 miljoner kronor.156 Även om såväl Blaiken som Svärtträsk var förhållandevis små sulfidmalmsgruvor och gruvbrytningen pågick , har miljöskadorna blivit stora. Det sker en kontinuerlig spridning av metallhaltigt157 vatten från bland annat gruvområdenas dagbrott, upplag av gråbergsavfall och ett sandmagasin vid ett av gruvområdena.158 Eftersom säkerheterna inte har varit tillräckliga och risken för miljöskador bedömts som akut, har staten genom beslutat att bekosta stora delar av den kontinuerliga vattenreningen och den kommande efterbehandlingen.159 Totalt kommer statens beslutade utgifter för vattenrening vid båda gruvorna och efterbehandling vid främst Svärtträsk att uppgå till –2018.160 Till detta ska läggas de förväntat höga kostnaderna för slutlig efterbehandling av Blaiken. Efterbehandlingsplanen för Blaiken har ännu inte lämnats in till mark- och miljödomstolen, men den preliminära bedömningen av kostnaden för efterbehandling ligger i intervallet 155–. Troligen kommer den slutliga kostnaden att ligga i den övre delen av intervallet.161 Statens sammanlagda 155Naturvårdsverket, Beslutade åtgärder , e-post från , e-post från . För perioden medger ekonomisystem inte möjlighet att söka fram kostnader för efterbehandling av gruvor, e-post från . 156E-post från i . Miljötillståndet för Blaiken meddelades med stöd av miljöskyddslagen (1969:387) som upphävdes . Miljötillståndet för Svärtträsk meddelades med stöd av . E-post från i . 157Bestående av zink, kadmium och nickel. 158Svea hovrätt, och , dom M4233-13 s. 6. 160Naturvårdsverket, Beslutade åtgärder , e-post från . 161E-post från i . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utgifter för vattenrening vid och efterbehandling av Blaiken och Svärtträsk kan därför komma att uppgå till mellan cirka 280 och . Då är inte kostnader för löpande kontroll och åtgärder efter slutförd efterbehandling inräknade. Tapuligruvan utanför är en järnmalmsgruva. fick tillstånd att bedriva gruvverksamhet där. Den ursprungliga ekonomiska säkerheten utgjordes av ett fast belopp på och en successiv årlig avsättning baserad på volymen producerat avfall.162 Ägarbolaget försattes i konkurs . På begäran av i ställde konkursboet ut en ny garanti på 29,4 miljoner kronor.163 preliminära bedömning är att den ställda säkerheten inte täcker hela kostnaden för efterbehandlingen.164 Det finns därmed en risk för att staten kan tvingas bekosta åtgärder för efterbehandling. Ägarbolaget165 till i kommun fick tillstånd166 att bedriva gruvverksamhet . Den ekonomiska säkerheten bestod av en garantiförbindelse på . hade under tillståndsprocessen framfört att säkerheten borde uppgå till 40 miljoner kronor.167 inleddes en företagsrekonstruktion. Gruvproduktionen stoppades och startades igen . Rekonstruktionen misslyckades och bolaget försattes i konkurs under mars 2015.168 bedömde 2015 att kostnaden för att efterbehandla det avfall som skapats produktion kommer att uppgå till . Eftersom säkerheten uppgår till , skulle det saknas för efterbehandlingen. Dock har gentemot konkursboet riktat krav på borttagande av upplag, vilket utgör en massafordran i konkursboet. Därmed kommer ytterligare åtgärder för efterbehandling, motsvarande , att ske utöver de åtgärder som täcks av säkerheten.169 162Finsk-svenska gränsälvskommissionen, beslut M 11/09. 163Brev till från i (dnr 2521-116-14). 164E-post från i . 165Gruvdriften sköttes av och var dess moderbolag. 166Nacka tingsrätt, mark och miljödomstolen, dom , mål nr. 168SGU, Bergverksstatistik 2014, s. 4. 169E-post från i län . R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N 5.2Andra exempel där staten haft kostnader för efterbehandling av gruvor Detta avsnitt beskriver två ytterligare exempel där staten bekostar eller har bekostat efterbehandling av nedlagda gruvor. Det första exemplet gäller det statliga gruvfältet och det andra exemplet gäller Gladhammars gruvor, där gruvdriften lades ned . 5.2.1Adakgruvan – ett exempel på behov av kontroll och efterbehandling Adakgruvan i kommun var belägen i ett statligt gruvfält bestående av fyra malmkroppar vilka innehöll koppar, guld och silver. Gruvverksamheten som bedrevs av pågick . Vid efterbehandlingen av gruvområdet förseddes avfallsdammen med ett tätskikt av morän på vilket lades ett täckande skyddsskikt. På skyddsskiktet såddes gräs för att förhindra erosion.170 Den valda metoden är ett exempel på så kallad torrtäckning.171 Statens kostnader för efterbehandling och därefter följande kontroller och åtgärder av Adakgruvan uppgår till för perioden –2015.172 I det nu gällande kontrollprogrammet för gruvan ingår funktionskontroll, provtagning samt nivå- och flödesmätning . Kompletterande åtgärder har genomförts , efter att behov upptäckts vid kontrollerna. SGU räknar med att ha en beredskap för kontroll (med längre tidsintervall ) för en mycket . Den valda efterbehandlingsåtgärden syftar till att täcka gruvavfallet för att förhindra att syre tränger ner i avfallet och startar kemiska processer, vilka leder till surt och metallhaltigt lakvatten. Eftersom syftet med efterbehandlingsåtgärden är att täckningen ska fungera som en effektiv syrebarriär, kommer behovet av kontroll och eventuella kompletterande åtgärder aldrig att upphöra helt och hållet. Det anges dock vara närmast omöjligt att skatta behovet av åtgärder för att till exempel minska erosion av avfallsupplaget . Det behovet beror på ett antal olika faktorer, inte minst klimatförändring.173 5.2.2Gladhammars gruvor – ett exempel på stora kostnader Gladhammars gruvor i tillhör de allra tidigaste i . Gruvdriften lades ned 1892 och hade då pågått . Från gruvområdet läckte ut koppar, kobolt och bly till den intilliggande 170Nationalencyklopedins webbplats: , besökt . 171E-post från SGU . SGU betonar att det i inte finns någon avfallsdamm (dammkropp) och att behovet av underhållsåtgärder därmed blir mindre. 172E-post från SGU . 173E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Från sjön läckte koppar, kobolt och bly vidare till de nedströms liggande sjöarna. I en första etapp 2011 åtgärdades källorna till föroreningarna, främst genom att stänga igen ett gruvschakt och genom att ta hand om gruvavfall. Utgifterna för dessa åtgärder inklusive uppföljning var . De bidrag som betalade ut för efterbehandling i den första etappen uppgick till . Effekterna av åtgärderna i den första etappen ska följas upp genom provtagningar i –2044. Provtagningar visade att metallhalterna i vattnet hade minskat kraftigt. En effekt av de minskande metallhalterna kan bli att de metaller som är bundna i bottensedimenten läcker uppåt till vattenmassan och därefter sprids till sjöarna nedströms. Om uppföljningen visar att läckaget av metaller blir för stort, behöver de förorenade bottensedimenten muddras. Kostnaderna för detta är inte kända men kan enligt komma att uppgå till cirka 300–400 miljoner kronor.174 Tidsperioden för uppföljning är bestämd utifrån omsättningstiden på vattnet i sjön och det är den period som det finns pengar avsatt för. Om det därefter finns ett fortsatt behov av uppföljning, får man enligt tjänstemän vid kommunen ta ställning till det då.175 5.3Behov av efterbehandling på Det förekommer läckage av metaller från gruvavfallsupplag som är i drift eller har slutbehandlats. Täckskikten av vatten eller andra material ska vara dimensionerade för att vara beständiga mot omgivande krafter i minst 1 . menade dock 1998 att erfarenheterna dittills hade visat på osäkerheter i beständigheten i olika täckskikt.176 SGU framhåller att för sulfidmalmsgruvor är det närmast omöjligt att åstadkomma lösningar för efterbehandling som är helt permanenta och inte kräver ytterligare behov av kontroll och eventuella underhållsåtgärder sett (så kallade walk-away solutions). Detta behöver enligt SGU beaktas vid beräkningen av ekonomisk säkerhet som måste ta höjd för kostnader för kontroll och kompletterande åtgärder i ett mycket långt tidsperspektiv. Valet av teknik för efterbehandling påverkar behovet av långsiktig 174För referens till detta och ovanstående två stycken, se med underliggande webbsidor: utveckling/Miljoprojekt/Projekt-Gladhammars-gruvor/, samt e-post från . 176Naturvårdsverket, Gruvavfall – Miljöeffekter och behov av åtgärder, rapport 4948, 1998, s. 43. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N efterkontroll och underhållsåtgärder men varierar kraftigt mellan olika gruvor. Det ställer stora krav på kompetens hos länsstyrelser och centrala miljömyndigheter och även vägledning hos dessa.177 framför att det är viktigt att ta tillvara erfarenheterna av möjligheten att uppnå långsiktigt hållbara och geotekniskt stabila åtgärder för stängning av avfallsanläggningar. Därför behöver de efterbehandlingar som har gjorts av gruvindustrins avfallsdeponier utvärderas. Enligt myndigheten gäller det såväl hur väl åtgärderna för täckning har medfört att vittringen och läckaget av metaller har minskat som hur åtgärderna geotekniskt motsvarar uppställda krav.178 •Staten har haft och kommer att ha stora kostnader eller utgifter för avhjälpande av miljöskador vid och efterhandling av nedlagda gruvor. Det beror i många fall på att gruvorna är nedlagda och i några fall på att de beslutade ekonomiska säkerheterna visat sig vara otillräckliga. •SGU framhåller att för sulfidmalmsgruvor är det närmast omöjligt att åstadkomma lösningar för efterbehandling som är helt permanenta och inte kräver ytterligare behov av kontroll och eventuella underhållsåtgärder sett (så kallade walk-away solutions). Detta behöver enligt SGU beaktas vid beräkningen av ekonomisk säkerhet som måste ta höjd för kostnader för kontroll och kompletterande åtgärder i ett mycket långt tidsperspektiv. Behovet av kontroller och åtgärder efter avslutad efterbehandling kvarstår i många fall . menade att täckskikten av vatten eller andra material ska vara dimensionerade för att hålla i minst 1 , men att det visat sig att olika täckskikt inte hade sådan hållbarhet. Adakgruvan, som är efterbehandlad, är ett exempel på att behovet av kontroll och ytterligare åtgärder sannolikt inte kommer att upphöra helt och hållet sett . •Naturvårdsverket anser att det finns behov av utvärdering av de efterbehandlingar som har gjorts av gruvindustrins avfallsdeponier. 177E-post från SGU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nedan följer en beskrivning av vissa begrepp179 som används i rapporten. Ett finkornigt material som blir över efter att de värdefulla malmmineralen har separerats ut ur malmen i anrikningsverket. I vissa fall används sanden för att återfylla gruvan. Resten måste deponeras och pumpas därför tillsammans med processvatten till invallade områden, så kallade sandmagasin. I sandmagasinet sedimenterar sanden, medan överskottsvattnet avleds vidare (i den mån det inte återanvänds i processen) till en så kallad klarningssjö för att sedan hamna i närmaste vattendrag. En anläggning där finmald malm förädlas genom mekanisk eller kemisk behandling till ett koncentrat av värdefulla malmmineral. Koncentratet kallas slig. (Benämns i denna rapport även sandmagasin) Anläggning eller naturligt förekommande område där finkornigt utvinningsavfall som uppkommit vid bearbetning eller vid rening eller återvinning av processvatten bortskaffas tillsammans med vatten. (Benämns i rapporten främst som gråbergsupplag, upplag eller deponi) Anläggning på markytan där fast utvinningsavfall bortskaffas. Verksamhet som syftar till att skilja ut eller koncentrera ämnen eller material från utvunnet material eller från tidigare bortskaffat utvinningsavfall. Bearbetning kan ske genom mekanisk, kemisk, biologisk, termisk eller annan fysikalisk process eller en kombination av sådana processer. Naturlig förekomst i jordskorpan av bland annat . som inte är brytvärt och som måste tas bort för att nå malmen (se nedan). Gråbergsavfall läggs oftast på upplag i gruvans närhet. Gråberg kan bestå av exempelvis 179 Begreppen är oftast allmänt vedertagna men inte alltid legaldefinitioner. R I K S R E V I S I O N E N G R U V A V F A L L – E K O N O M I S K A R I S K E R F Ö R S T A T E N