prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Skydd av värdefull natur Klimatinvesteringar i kommuner och regioner -0,1 Utgiftsområdet omfattar områdena miljöpolitik och miljöforskning. Området miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård, havs- och vattenvård. Området miljöforskning består främst av forskning om miljö- och samhälls- byggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). (11,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (16,) högre. Medel som tillförts i vårändringsbudgeten möjliggör fler beslut om bidrag Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur blev , vilket är (13,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget anvisades ytterligare i propositionen Vårändringsbudget . Det medförde att kunde öka antalet beslut om bidrag till länsstyrelserna, stiftelser och en lokal förvaltningsorganisation. Av de extra medlen som anvisades i vårändringsbudgeten fördelades till länsstyrelserna för bl. a. skötsel av naturreservat och underhåll av . Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är (6,) högre än anvisat i statens budget. har fattat 51 beslut om åtgärder för att återställa och sanera förorenade områden jämfört med 40 beslut . och länsstyrelserna har arbetat med att minska de oförbrukade bidragen för efterbehandlingen. De har 2015 fördelat av tillgängliga medel att jämföra 2014. Utfallet för anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer blev , vilket är (10,8 pro- cent) högre än anvisat i statens budget. De flesta avgifterna är angivna i andra valutor än svenska kronor. Den relativt svaga kronkursen bidrog till att utfallet blev högre än beräknat. Fortsatt ökning av efterfrågan på Supermiljöbils- premien Utfallet för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie blev vilket är (61,) högre än anvisat i statens budget och högre än 2014. förbrukades medlen var slut. Genom ändring i förordningen (2011:1590) om supermiljöbildpremie möjliggjorde regeringen utbetalning av bidrag 2015 avseende bidragsberättigade bilar som ställts på efter . Även 2015 visade sig efterfrågan på supermiljöbilspremien öka, vilket resulterade i att anslaget anvisades ytterligare i höständringsbudgeten. Supermiljöbils- premien uppgick till maximalt per fordon . Utfallet för Hållbara städer negativt Utfallet för anslaget 1:15 Hållbara städer blev -vilket innebär att staten har haft högre inkomster på anslaget än utgifter. Inkomsterna under anslaget beror på att återkrav av tidigare utbetalade bidrag översteg utbetalade bidrag . Den vanligaste orsaken till återkrav är att bidragstagaren inte har fullgjort de åtaganden som utgjorde grunden för rätten till bidrag. Anslaget utnyttjades inte för nya ansökningar . Utfallet för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur uppgick till , vilket är mer än budgeterat. Anslaget tillfördes i propositionen ändamål 2015, vilket är ca mer än 2014. Tabell 2.95 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning var den enskilt största. Anledningen är att för budgeteringen är en betydande andel av utlysningarna av forsknings- medel för ännu inte planerade. Detta medför svårigheter att fullt ut förutse kommande åtaganden, framför allt för den senare delen av perioden. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse har fäst uppmärksamhet vid att överskred befogen- heten avseende åtaganden för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., ap. 6, under utgifts- område 20 Allmän miljö och naturvård. Vid utgången av är effekten av detta att bemyndiganderamen enligt undantagsregeln i 17 § andra stycket anslagsförordningen (2011:223) har överskridits med ca . Kemikalieinspektionen har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse har fäst uppmärksamhet vid att Kemikalieinspektionen i sin årsredovisning redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Det finns ett stort överskott för allmänkemikalieavgifter respektive ett stort underskott för bekämpningsmedels- avgifter. På grund av otydligheter i den ekonomiska styrningen för dessa resultat- områden har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva de ekonomiska målen. RiR 2009:21 Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter. har granskat förväntade överskott av utsläppsutrymme under Kyotoprotokollet. har med anledning av granskningsrapporten gett regeringen tillkänna att hanteringen av överskottet av utsläppsutrymme ska underställas för beslut. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder och hur överskottet av utsläppsutrymme ska hanteras i propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81), i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) samt i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg. omr. biföll regeringens förslag i propositionen 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). utarbetades förslag till regerings- beslut för uppdrag till att genomföra de förslag i propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod som har behandlat. Regeringsbeslut togs och genomförde fullgörande och annullering . Hur innehav av kyotoenheter från klimatprojekt utomlands ska hanteras har ännu inte underställts för beslut. Regeringen gav regleringsbrev uppdrag till att utreda hur de utsläppsminskningsenheter som har erhållits och erhålls genom programmet för internationella klimatinsatser bör bokföras och redovisas inom staten. I utredningen ingår att analysera värdet på enheterna så att ett värde kan fastställas per . Uppdraget ska genomföras i dialog med Ekonomi- styrningsverket och ska redovisas till (Miljö- och energi- departementet) . RiR 2015:10 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? har granskat om regeringen och de ansvariga myndigheterna har överblick och en effektiv tillsyn över gränsöverskridande och nationella transporter av farligt avfall. Regeringen har i skrivelsen om tillsyn över transporter av farligt avfall (skr. 2015/16:45) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:MJU7, rskr. 2015/16:45). 2.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 2.96 UO 21 Anslag -3,4 -19,7 -4,4 -7,2 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet. Det är främst , Energimarknadsin- spektionen och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 minskade utgifterna med (19,). Lägre utfall inom insatser för energieffektivisering Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering blev , vilket är (19,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet är framför allt att medfinansiering av det nationella regionalfondsprogrammet blev lägre än beräknat på grund av förseningar. Medfinansieringen uppgick till 2015. Lägre utfall för forskningsprojekt 2015 Utfallet för anslaget 1:4 Energiforskning blev , vilket är lägre än anvisat. Det lägre utfallet beror delvis på hög arbetsbelastning kopplat till det nationella regionfondsprogrammet. Utfallet för anslaget blev lägre än föregående år. Det beror framför allt på att utfallet belastades med utgifter gällande forskningsprojekt . Omfördelning av anslag i statens budget Anslaget 1: 11 Laddinfrastruktur minskades med i propositionen Vårändrings- budget , vilket var samma belopp som anvisades i den ursprungliga budgeten. Satsningen genomfördes i stället inom ramen för det nya anslaget, 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 2.97 UO 21 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:5 Energiforskning. Skillnaden på för detta anslag beror till stor del på att bemyndigandet innefattade planerade åtaganden för storskaliga demonstrationsanläggningar. Några större sådana åtaganden har dock inte ingåtts 2015. Tabell 2.98 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Låneramen utnyttjades inte 2015. Tabell 2.99 UO 21 Inomstatliga lån svenska kraftnäts lån i Inom utgiftsområdet har fastställt en låneram på för . Utestående lån vid utgången av 2015 var . 2.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 2.100 UO 22 Anslag Utveckling av statens transportinfrastruktur -10,3 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur -45,4 Från EU-budgeten finansierade stöd till -64,7 -7,2 -4,3 -3,3 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och är därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägs- trafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och tillskott de får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här är endast den verksamhet som är finansierad med anslag. redovisas den största delen av utgiftsområdet på två trafikslags- överskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturens funktion. Lågt ränteläge medför lägre utgifter för utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev 19 491 miljoner kronor, vilket är (10,) lägre än anvisat i statens budget. Räntekostnaderna blev lägre än beräknat i statens budget på grund av det låga ränteläget . utnyttjades en anslagskredit på under anslaget, 2015 blev i stället utgående överföringsbelopp ett anslagssparande på . Båda dessa faktorer medför att utfallet blev lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (5,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare för att förstärka underhållet av järnvägen. Utgifterna för transportinfrastruktur förskjuts ofta mellan åren. Utfallet för anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Utgifterna avser statsbidrag för att täcka underskott vid drift av och . har återbetalat en del av anslagsmedlen, eftersom alla utgifter inte fick finansieras med anslag. Detta förklarar skillnaden mellan utfallet och anvisat i statens budget. Det förklarar också skillnaderna i utfall . Europeiska unionen (EU) ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det trans- europeiska transportnätverket (TEN-T). Bidrag- en från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Trans- europeiska nätverk. Bidragen från EU är med- finansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (64,) lägre än anvisat i statens budget. Att utfallet blev lägre än budgeterat beror främst på att färre projekt beviljats bidrag i utlysningen . Utfallet minskade med (60,) jämfört med . Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (0,) lägre än anvisat. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i , i enlighet med den s.k. Stockholms- överenskommelsen. Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet förväntas bli. Det största objektet i Stockholmsöverenskommelsen är E4 Förbifart som är en ny sträckning för E4 väster om . Arbetsplanen vann laga kraft . beslutade regeringen att frysa produktionen. Frysningen upphävdes fr.o.m. och produktionen återupptogs. Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i (7,) Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid . Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . Anslags- konstruktionen är densamma som för trängselskatteanslaget för . Svårt att göra jämförelser mellan åren Eftersom underindelningen av anslagen förändrats mellan åren är det svårt att göra jämförelser mellan åren på lägre nivå än anslagsnivå. I tabell 2.101 och tabell 2.102 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med motsvarande anslags- och eller delposter . I flera fall är det omöjligt att jämföra posterna med varandra, i dessa fall redovisas de på olika rader i tabellerna. Tabell 2.101 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Räntor och återbetalning av lån Trimning och effektivisering samt Planering, stöd och Väginvesteringar i nationell plan Summa anslag, utveckling av Utfallet för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev . användes även en del av det års budget uppförda anslaget 1:1 (2013) Väghållning till viss del för utveckling av statens transportinfrastruktur. Sammantaget innebär det att utgifterna för utveckling av transportinfrastrukturen ökade med 1 172 mil- joner kronor (6,). De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan. utgifter uppgick till , eller av utgifterna under anslaget. Stora banprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick är: –i , en pendeltågstunnel under centrala , med två nya stationer: och . Dessutom byggs en järnvägsbro i . –Tunneln genom . –Dubbelspår på i . har järnvägslänken mellan hamn och övriga enkelspår på den banan. –, en ny bro över med gång- och cykelbana samt spår. –Dubbelspår mellan och Härad. Större väginvesteringar enligt nationell plan upp- gick till eller av anslaget. Stora vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick är: –E4 Förbifart . –(- ). –Bättre vägar för tyngre trafik mellan och . Till följd av att brytningen av järnmalm har minskat har förutsättningarna för vägprojekten ändrats och förbifarterna är avbrutna. Övriga byggnationer som har påbörjats längs sträckan färdigställs. Tabell 2.102 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning Bidrag för drift av enskild väg Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev 20 706 miljoner användes även en del av det års budget uppförda anslaget 1:1 (2013) Väghållning för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Sammantaget innebär det att utgifterna för vidmakthållande ökade med (0,). Drift och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (10,) högre än 2014. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg minskade med (2,) och uppgick till 2015. Tabell 2.103 UO 22 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror bl.a. på att avtalen om medfinansiering har ökat jämfört med tidigare beräkningar och att räntekostnaderna för upptagna lån blev lägre än väntat på grund av den låga marknadsräntan. För anslaget 1:11 Trängselskatt i och anslaget 1:14 Trängselskatt i beror skillnaden på att investeringar förskjutits och avtal därmed inte tecknats som planerat. Tabell 2.104 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2015 var . Lånet till (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2015 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av priser. Tabell 2.105 UO 22 Inomstatliga lån lån i eller utanför lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2015 var . Tabell 2.106 UO 22 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet. 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . Valutakurser från per . CHF=8,428701. iakttagelser – årlig revision Transportstyrelsen har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse har fäst uppmärksamhet vid att Transportstyrelsen inte har någon bemyndiganderam kopplad till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie, ap 1, under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det framgår av årsredovisningen att det fanns 1 479 fordon som var berättigande till supermiljöbilspremie 2015 men som inte hade fått den. Dessa utestående uppgår till maximalt 58 771 tkr och belastar anslag. Eftersom grunden för premien regleras av en förordning har Transportstyrelsen ingen möjlighet att påverka hur många fordon som blir berättigade till stöd. 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.107 UO 23 Anslag -8,0 Intervention för jordbruksprodukter m.m. -13,3 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till -64,2 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -34,7 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -31,5 -2,1 -14,4 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utfallet uppgick till och är därmed (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 minskade utgifterna inom området med (17,). Lägre utgifter för gårdsstöd Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (8,) lägre. Det lägre utfallet förklaras främst av att utbetalningarna blev försenade på grund av att it- system för kontroll och handläggning av ansökningar ännu inte var i full funktion. Även kursdifferenser påverkar anslaget. Den försvagade kronkursen ledde till högre utgifter , vilket påverkade utfallet åt motsatt håll. Försenad start av havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 Utfallet för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. blev . Det är (64,) lägre än anvisat. Orsaken till det lägre utfallet är att programstarten dröjde fram . Förseningar i program för landsbygden Utfallet för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev . Det är (34,) lägre än anvisat i statens budget och (41,) lägre än föregående år. Anslaget används främst för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014– 2020. Det låga utfallet beror i huvudsak på förseningar inom vissa delar av programmet för perioden –2020. Utgifterna för anslaget 1:19 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev , vilket är (31,) lägre än anvisat. Anledningen till minskningen är förseningar inom vissa delar i programmet för programperioden –2020. Utfallet blev (39,) lägre än 2014. Tabell 2.108 UO 23 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Huvudelen av bemyndigandena för dessa två anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014– 2020. Anslagen ska gälla för hela programperioden och ett bemyndigande finns eftersom landsbygdsprogrammet till stor del består av fleråriga åtaganden. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror dels på att de avser hela programperioden dels på att vissa beslut blivit försenade. Tabell 2.109 UO 23 Garantier Tabell 2.110 UO 23 Övriga krediter 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.111 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och -0,2 -18,6 -87,6 Bidrag till företagsutveckling och innovation -0,7 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2014 blev utfallet (0,) högre. Regeringen genomförde satsningar för att stärka konkurrenskraft uppgick utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling till . Det är mer än vad anvisade i den ursprungliga budgeten. I propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att stärka konkurrens- och innovationskraft. Hela beloppet betaldes ut som bidrag till insatser som syftar till att stärka konkurrens- och innovationskraft. Från anslaget har betalats ut i bidrag till () för digitaliseringsprojekt samt diverse mindre övriga bidrag. Utfallet för anslaget 1:7 Turistfrämjande uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. kronor anvisades i propositionen Vårändringsbudget . Anslaget användes för bidrag till V.S. och 2015 har hela det anvisade beloppet rekvirerats. VisitSweden AB:s uppdrag är att marknadsföra som resmål och hjälpa till att bygga varumärket internationellt. Utfallet för anslaget 1:15 förvaltningsanslag till det nya anslaget 1:23 , då pengarna bedömdes höra till funktionen för upphandlingsstöd. Det förklarar till stor del varför anslagsutfallet blev lägre än ursprungligen budgeterat. Kostnaderna för finansiering av rättegångskostnader lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader uppgick till , vilket är (87,) lägre än vad som beräknades i budgeten. Föregående år uppgick utfallet för anslaget till . beror på utgången i olika domstolsförhandlingar och är därför svårt att beräkna i förväg. Utfallet för anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation uppgick till . Det är mer än anvisat i den ursprungliga budgeten. Anslaget användes för att lämna bidrag till .