prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Förvaltningen utgår från en långsiktig riskpreferens uttryckt som en övergripande tillgångsfördelning som beslutas av styrelsen. Med utgångspunkt från den övergripande tillgångsfördelningen, fondens kapitalmarknadsförväntningar och investeringsfilosofin beslutar VD om en strategisk tillgångsfördelning. Den strategiska tillgångsfördelningen uppdateras och rebalanseras , samt utgör jämförelseportfölj för fondens förvaltning. Kapitalförvaltningschefen ansvarar för den dynamiska allokeringen och operativa förvaltningen utifrån den strategiska tillgångsfördelningen. Den dynamiska allokeringen och operativa förvaltningen beslutar om allokering baserat på global konjunkturanalys och analys av globala marknaders avvikelser från långfristiga förväntningar samt förvaltning av mandat inom respektive tillgångsslag. Större beslut som väsentligt påverkar fondens risknivå tas efter beredning i investeringskommittén respektive investeringskommittén för alternativa investeringar. Följande viktiga förändringar genomfördes av Första AP-fonden : ■Fonden implementerade ett nytt mål , om en genomsnittlig avkastning efter kostnader på 4,realt (istället för 5,nominellt) mätt över rullande tioårsperiod. ■Under året har fonden påbörjat en organisationsförstärkning där tio personer anställts och sex personer slutat. Ytterligare tio personer förväntas börja . ■Från använder fonden en uppdaterad förvaltningsmodell bestående av en övergripande tillgångsfördelning som beslutas av styrelsen och verkställs av fonden genom (i) en strategisk tillgångsfördelning (omkring investeringshorisont) och en (ii) dynamisk allokering och operativ förvaltning (omkring investeringshorisont). Fonden ämnar fortsätta utveckla modellen . ■Inga förändringar av den strategiska tillgångsallokeringen har genomförts . ■Vid årets slut hade den faktiska tillgångsallokeringen till aktier minskat från till som allokeringen till räntor och alternativa tillgångar ökat från till respektive till . Ökningen inom alternativa tillgångar var främst drivet av infrastruktur och fastigheter: –förvärvades 12,av Ellevio tillsammans med Tredje AP-fonden (), (17,) och (). –Fonden ingick i ett strategiskt partnerskap tillsammans med Andra AP-fonden och amerikanska pensionsfonden TIAA-CREF för att bilda en portfölj om miljarder för investering i europeiska kontorsfastigheter. ■Under året överskred fonden gränsen om maximalt i onoterade aktier – en handlingsplan togs fram och följs. ■Ny strategi för integrering av hållbarhet i förvaltningen, fokus på hållbarhet genom exempelvis lågt koldioxidavtryck inom noterade aktier. ■Under av 2015 har ledningen spenderat tid på remissvar gällande AP- fondsutredningen. ■Fonden har även upphandlat ett nytt risksystem samt påbörjat en upphandling av nytt performancesystem. Fondens totala kapital ökade 2001-2015 från miljarder till miljarder. Fondens årliga avkastning efter kostnader var 5,, 5,, 7,samt 4,(Bild 16). Detta innebär att Första AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål , samt sedan fondens start, 2001-2015. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga perioder. Till fondens totala avkastning 2015 på 4,bidrog fondens svenska aktier , globala aktier i utvecklade marknader med -0,, tillväxtmarknadsaktier med -0,, systematiska strategier , räntebärande -0,, alternativa investeringar och allokering, kassa och valuta (samt kostnader med -0,)47. 47Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden. Skillnad mot total avkastning på grund av avrundningsfel Första AP-fondens totala avkastning 20011–2015 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2015 -3,4 -1,9 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2015 (anges annualiserad avkastning) Första AP-fondens målsättning sen 2015 är att nå en genomsnittlig årlig real avkastning på 4,efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Målsättning 2001-14: Nominell avkastning på 5,efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-15 samt antagande Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad Sharpekvot, var 0,5 , 0,5 , 1,1 samt 0,5 . Fondens totala årliga kostnader uppgick till i genomsnitt 0,av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till 0,av fondens kapital, vilket är vilket är något högre än 0,. Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar48. Första AP-fonden har mätt i marknadsvärde i sin faktiska portfölj främst ökat andelen alternativa tillgångar och minskat andelen utländska aktier utanför tillväxtmarknader samt räntebärande tillgångar (Bild 17). ökade fonden andelen alternativa tillgångar (till ) och räntebärande tillgångar (till ), minskade fonden andelen globala aktier (till ) (Bild 17). Alternativa tillgångar har sin högsta andel någonsin . 48 En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2015 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder -6,3 aktier (exkl, -2,4 -22,0 -6,2 2 Den faktiska allokeringen Inklusive kassa, TAA och . Riskparitetsportföljen som inkluderas i Alternativa tillgångar innehåller ~52% räntebärande papper Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk Alternativa tillgångar (~29%) bestod av fastigheter och infrastruktur (~14%), hedgefonder (~5%) och private equity (~5%) samt riskparitetsportföljen (~4%) KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys FÖRSTA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING Första AP-fonden har ändrat definitionen på vad som ingår i den aktiva avkastningen . År 2001-2009 definierades aktiv avkastning som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, samt allokeringseffekter. redovisar fonden ej traditionell aktiv avkastning för totalportföljen, utan inkluderar aktiv avkastning endast aktiv avkastning per mandat kopplade till index (inom räntor, svenska aktier, aktier i tillväxtmarknader, övriga utländska aktier, valutor samt övriga strategier). använder fonden en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå mot jämförelseindex. I denna rapport används definition av aktiv avkastning enligt 2010 vilket möjliggör historisk jämförbarhet men skiljer sig från vad fonden själv kommunicerar som aktiv avkastning. Analys av Första AP-fondens aktiva avkastning visar att fonden har haft en genomsnittlig årlig aktiv avkastning före kostnader på 0,av likvidportföljen 2015, 0,, 0,, samt 0,(motsvarande omkring miljarder) (Bild 18). bidrog framförallt valutor (0,) till den aktiva avkastningen. Fonden har inget separat avkastningsmål för aktiv avkastning på totalportföljsnivå, utan ser traditionell förvaltning som en del av fondens strategi att skapa en hög total avkastning till låg risk. Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2015 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2015 -0,3 -0,2 -0,6 -0,8 neg, neg, neg, 3,8 0,8 neg, 1,1 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2015 Definition av aktiv avkastning ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) ▪Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara6 använder fonden en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå mot jämförelseindex 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 2001-09, 2010-15 används den del av portföljen med jämförelseindex som bas 3Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen 4Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande , Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett, Informationskvoten redovisas ej 2011-15 då den ej bedöms vara jämförbar med andra AP fonder, 2001- 10 var informationskvoten 0,4 Fonden använder sen 2015 en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå (inklusive alternativa tillgångar) vilket uppgick till 1,2015 inkluderas även indexval (+0,) KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys 5.Grundläggande utvärdering av Andra AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Andra AP-fondens verksamhet 2015. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2015 och den totala avkastningen samt resultat från aktiv förvaltning . ANDRA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2015 Andra AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. Styrelsen har gjort ett avkastningsantagande51 att fonden i genomsnitt ska uppnå en real avkastning på minst 4,på lång sikt (), varav från den strategiska portföljen och från aktiv avkastning. Föregående år ändrade styrelsen målsättningen från till 4,(realt) på grund av det låga ränteläget och nuvarande målsättning är mer i linje med övriga AP-fonder. Andra AP-fondens kapitalförvaltningsorganisation är indelad i sju enheter: , , (implementerades ), , , och . Vid utgången av 2015 hade organisationen 64 anställda varav 32 inom förvaltningen. hade fonden 63 anställda, varav 32 inom förvaltningen (Bild 19). Andra AP-fondens investeringsfilosofi utgår från att det finns två grundkällor till värdeskapande i finansiella tillgångsportföljer: systematisk exponering mot riskpremier och aktiv förvaltning (Bild 20). Fondens fokus ligger på långsiktiga beslut som implementeras genom den strategiska portföljen som har en tidshorisont (den underliggande har en tidshorisont ). Beslut om förändringar i den strategiska portföljen tas av styrelsen. Styrelsen kan besluta om förändringar i den strategiska portföljen, som i praktiken får en kortare placeringshorisont än ALM- modellen då förändrade marknadsförutsättningar motiverar förändringar även i det 51Fonden arbetar med ett avkastningsantagande om givet fondens mål att "minimera konsekvenserna av den automatiska balanseringen genom att skapa god avkastning på kapitalet" 52Asset Liability Modelling. Analysmodell för att fastställa fondens strategiska portfölj. Studien, som kontinuerligt revideras, syftar till att fastställa den optimala sammansättningen av fondens olika tillgångsslag som bäst motsvarar fondens långsiktiga åtaganden gentemot det svenska pensionskollektivet Dessa beslut särskiljs dock inte, utan är den del av ett dynamiskt förhållningssätt till den strategiska portföljen.53 Beskrivning av Andra AP-fonden ▪Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå ▪Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn ▪Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning ▪Minimera de negativa konsekvenserna på framtida pensioner av att ”bromsen” aktiveras ▪Långsiktig realt avkastningsantagande med 4,(från den strategiska portföljen; 0,från aktiv avkastning) ▪Historiskt realt avkastningsantagande på 4,för 2001-04, 5,för 2006-14. Två grundkällor till värdeskapande: ▪ 64 (2014: 63) – Exponering gentemot systematiska riskpremier varav 32 (2014: 32) Långsiktig strategi implementeras genom strategisk portfölj – Beslut implementeras främst genom long-only mandat AP2 fattar inga medelfristiga beslut som kan särskiljas från de långsiktiga besluten, Fonden har en TAA-grupp1 som kan föreslå större förändringar i den strategiska portföljen då förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna motiverar detta extern förvaltning (2014) 1 Fattade beslut om ny enhet 2012, implementerades 2013 2 Tillgångsklassen ”Övrigt” inkluderar ränteterminer motsvarande 1,av totala tillgångar . Enligt AP2s definition inkluderas dessa i tillgångsklassen ”Räntor” KÄLLA: Andra AP-fonden ▪Fördelning av vikter mellan tillgångar och strategier som utgör fondens strategiska portfölj inom ramen för (Asset-Liability-Model) analys ▪Fondens strategiska portfölj utvärderas på tidshorisonter om , medan har en tidshorisont , ▪Förändringar av strategisk portfölj beslutas av styrelsen, ▪Implementeras till största del genom long-only positioner i tillgångsslag, ▪Fonden kan fatta beslut på kortare sikt inom ramen för den strategiska portföljen, men dessa beslut särskiljs ej från de långsiktiga besluten och tas också av styrelsen ▪Implementering av aktiva mandat sker företrädesvis genom long-only mandat men kapitallösa mandat förekommer också, ▪TAA (Allokering) är en grupp (CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga) som träffas regelbundet för att besluta taktiska positioner (~3-12 månaders sikt) inom ramen för den aktiva riskbudgeten, ▪TAA-gruppens arbete kan också leda fram till förslag på förändringar i den strategiska portföljen om förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta ▪17% av totalt kapital förvaltas genom externa förvaltare (2014) ▪Fonden utvärderas utifrån två perspektiv –Strategiska portföljen med de avkastnings- antaganden som ligger till grund för ALM-analysen som jämförelse –Aktiva beslut på < med strategiska portföljen som jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden 53 Fonden varierar risktagandet i den strategiska portföljen i förhållande till hur fonden bedömer de långsiktiga marknadsförutsättningarna utvecklas över tid Fondens TAA-grupp54 (TAA – Allocation) fattar beslut om taktiska positioner (på ~3-12 månaders sikt) inom ramen för den aktiva riskbudgeten. TAA- gruppens arbete kan också leda fram till förslag på förändringar i den strategiska portföljen om förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta. Fonden utvärderar sina resultat utifrån två perspektiv. Den strategiska portföljen utvärderas med de avkastningsantaganden som ligger till grund för ALM-analysen. Den aktiva förvaltningen utvärderas med den strategiska portföljen som jämförelseindex. Till den aktiva avkastningen räknas även kapitallösa mandat55 som saknar index. Följande viktiga förändringar genomfördes av Andra AP-fonden : ■Fonden implementerade ett nytt långsiktigt avkastningsantagande , om en genomsnittlig avkastning efter kostnader på 4,realt (istället för 5,realt). ■Under året slutfördes internaliseringen av förvaltningen genom internalisering av globala kreditobligationer, aktier i tillväxtmarknader och räntor i tillväxtmarknader. ■I den strategiska portföljen ökade allokeringen till alternativa tillgångar (från till ) medan allokeringen till noterade aktier minskade (från till ) ■Under året minskade den faktiska tillgångsallokeringen till globala aktier i mogna marknader (från till ) som allokeringen till alternativa investeringar ökade (från till ), främst drivet av: –Fastigheter: Fonden ingick i ett strategiskt partnerskap tillsammans med Första AP-fonden och amerikanska pensionsfonden TIAA-CREF för att bilda en portfölj om miljarder för investering i europeiska kontorsfastigheter. –: Fonden ökade kvoten för investeringar i kinesiska A-aktier från cirka SEK 1,7 miljarder till miljarder. ■Fonden fortsatte sitt fokus på hållbarhet genom formalisering av ESG-strategi och avyttring i 28 kraftbolag vars vinster i huvudsak är beroende av kolbaserad elproduktion. ■Fonden har bytt depåbank, implementerat ett nytt risksystem, påbörjat en upphandling av nytt performancesystem samt rekryterat en compliancejurist. 54Från och med 2010 består TAA-gruppen av CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga 55Mandat som baseras på handel utan kapitalinsats, till exempel med derivatkontrakt eller finansiering av värdepappersköp genom belåning ■Under av 2015 har ledningen spenderat tid på remissvar gällande AP- fondsutredningen . ■Under året överskred fonden gränsen om maximalt i onoterade aktier – en handlingsplan togs fram och följs. Fondens totala kapital ökade 2001-2015 från miljarder till miljarder. Fondens årliga avkastning efter kostnader var 5,, 5,, 8,samt 4,(Bild 21). Detta innebär att Andra AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsantagande sedan fondens start samt , men inte , 2006-2015. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga perioder. Till fondens totala avkastning 2015 på 4,bidrog svenska aktier med en avkastning på , utländska aktier i mogna marknader , utländska aktier i tillväxtmarknader -1,, räntebärande tillgångar , GTAA, overlay-mandat och valutasäkring -1,samt alternativa investeringar (samt kostnader -0,)57. Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad Sharpekvot, var 0,5 , 0,5 , 1,1 samt 0,5 . Fondens totala årliga kostnader uppgick till i genomsnitt 0,av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till 0,av fondens kapital, något högre än fondens kostnader 2014 (0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar58. Andra AP-fonden har i sin faktiska portfölj främst ökat andelen alternativa tillgångar och aktier i tillväxtmarknader och minskat andelen utländska aktier i mogna marknader och svenska aktier (Bild 22) 59. ökade fonden den faktiska allokeringen till alternativa tillgångar (till ), minskade allokeringen till utländska aktier i utvecklade marknader (till ) och minskade räntebärande tillgångar med omkring 1 57Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden 58En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) 59I tillgångsklassen Övrigt ingår ränteterminer motsvarande 1,av totalt fondkapital 2015 som enligt Andra AP-fondens definition ingår i tillgångsklassen Räntor procentenheter (till 32%60). Alternativa tillgångar har 2015 sin högsta andel någonsin . Andra AP-fondens totala avkastning 20011–2015 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2015 -1,5 -2,1 -15,5 -24,1 Riskjusterad avkastning (sharpekvot4) 20011–2015 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) (anges annualiserad avkastning) Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2013 var målsättningen i real avkastning. Under 2001-2013 har målsättningen fluktuerat mellan 4,0 och 5,i real avkastning med en genomsnittlig inflation på ~1,. Avkastningsmålet är justerat för att omfatta av portföljen 2001-2008 och av portföljen 2009-2014 Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. svenska och globala aktier, räntebärande tillgångar, samt overlaymandat Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-15 samt antagande Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Avviker från redovisad sharpekvot på 2,4 då fonden använt en annan riskfri ränta Avviker från redovisad sharpekvot på 2,6 för totalportfölj KÄLLA: Andra AP-fonden; ; McKinsey-analys 60 31,enligt Andra AP-fondens definition då ränteterminer klassas som Räntor enligt Andra AP-fonden men är i denna rapport klassade som Övrigt Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2015 % av totala tillgångar Andra AP-fonden2,3; = SEK miljarder (TAA etc.) -5,0 -2,86 -0,1 -16,5 -4,0 -11,3 -0,6 Avser ; 2 Faktisk allokering Tillgångsfördelning kan avvika från den redovisade fördelningen då terminsexponeringen summeras separat och ej som en del av tillgångsslagens marknadsvärden Avviker med miljoner från det redovisade värdet, främst orsakat av periodiseringseffekter; 5 I alternativa tillgångar ingår kinesiska A-aktier Tillgångsklassen ”Övrigt” inkluderar ränteterminer motsvarande 1,av totala tillgångar . Enligt AP2s definition inkluderas dessa i tillgångsklassen ”Räntor” KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys ANDRA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING Andra AP-fonden har ändrat definitionen på vad som ingår i den aktiva avkastningen . År 2001-2008 definierades aktiv avkastning som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, samt allokeringseffekter (inklusive implementeringseffekter). inkluderar aktiv avkastning endast aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar) samt avkastning från overlaymandat (ej allokeringseffekter62). Det bör noteras att fondens strategiska portfölj varit exponerad mot alternativa index med målsättningen att över tiden fånga upp ett mervärde som traditionellt skapas inom ramen för aktiv förvaltning. Detta fångas inte vid mätning av aktiv avkastning på ett traditionellt sätt. Med hänsyn till dessa förutsättningar visar en analys av Andra AP-fondens aktiva avkastning att fonden har haft en genomsnittlig årlig aktiv avkastning före kostnader på 0,av likvidportföljen , 0,2015, 0,, samt 1,(motsvarande 62Från och med 2009 särredovisas implementeringseffekter och fondens strategiska portfölj har rörliga vikter, vilket gör att oönskade allokeringseffekter ej uppstår miljarder) (Bild 23). Detta innebär att fonden nådde sitt mål för aktiv avkastning på 0,, samt för men inte för eller för perioden sedan start . bidrog framför allt svenska aktier (0,), utländska aktier (0,) och kapitallösa mandat (0,) till den aktiva avkastningen. Andra AP-fondens aktiva avkastning 20011–2015 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2015 -0,2 -0,4 -0,5 -0,6 -0,4 -1,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2015 Definition av aktiv avkastning AP2 Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Aktiv förvaltning inom tillgångsslag -0,2 -0,2 (exkl. alternativa investeringar) 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 3Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen 4Från 2009 och framåt redovisas aktiv avkastning endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis) 5Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande 6Fonden redovisar relativ avkastning, beräknat som den aktiva avkastning från förvaltningen justerat för implementeringseffekter, vilket inkluderar effekter från avvikelser mot den strategiska portföljen, avvikelser i allokering mellan olika index inom tillgångsslag, resultat från valutaderivat samt likviditet som ej speglas i jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys 6.Grundläggande utvärdering av Tredje AP- fonden