prop · H40354 · 2016-12-16 00:00:00 — Med öppna data skulle också möjligheterna att analysera och följa upp den offentliga sektorns arbete öka. Även analyser av stora datamängder () skulle kunna ske mer effektivt. Genom att förenkla för medborgare och företag att ta del av och vidareanvända information som finns lagrad hos offentliga organisationer främjas insyn och transparens i förvaltningen. R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G 5.3.4 Olika data är olika mycket värd Värdet av data är svårt att uppskatta. Information och data kan vara dyr att producera men billig att reproducera. Data har dessutom höga fasta kostnader men låga marginalkostnader vilket innebär att marginalkostnadsprissättning inte fungerar för data som i stället måste prissättas efter det värde de har när de konsumeras. Eftersom värdet av data varierar beroende på vilka data man talar om måste en differentierad prissättning tillämpas. Olika data kommer alltså att vara olika mycket värda (och 1999). Vissa typer av information, som adressregister och andra typer av geodata liknar infrastruktur som är av vitalt intresse för många användare. Europeiska kommissionen har tagit fram en vägledning över vilken offentlig information för vidareutnyttjande som ska prioriteras. Prioriteringen är framtagen utifrån vilken information som har störst efterfrågan. I första hand ska de offentliga aktörerna publicera geodata, miljödata, transportdata, statistik och företagsinformation.158 Andra typer av data är mindre attraktiva och därmed inte lika värdefulla. Det är svårt att exakt veta vilka datakällor som kan skapa innovation, vilket gör det svårt att prioritera vilka datakällor som ska vara öppna.159 5.3.5 Öppna data är också förenat med kostnader Att arbeta med öppna data innebär att organisationen måste tillämpa ett strukturerat och systematiskt arbetssätt. Det handlar om att avgöra vilka data som ska publiceras och om att göra de publicerbara. Öppna data ställer vidare krav på kvalitet och informationssäkerhet. När öppna data publiceras måste frågor om sekretess och integritet hanteras och vid vissa typer av data kan en omfattande bearbetning krävas innan de går att publicera som öppna data. Ytterligare kostnader som förknippas med öppna data kopplas till marknadsföring, paketering och visualisering. 5.3.6 Öppna data är förenat med risker för samhället De studier vi tidigare pekat på tyder på att öppna data är en viktig komponent i datadriven innovation och för den ekonomiska tillväxten. Det finns dock flera andra områden där effekterna av öppna data är mindre kända, t.ex. vad gäller politiska och sociala aspekter som tilliten till det offentliga, medborgarinflytande, kvalitet i offentliga tjänster och policyskapande (Susha m.fl 2016). 158European Commission 2014. Guidelines on recommended standard licences, datasets and charging for the reuse of documents. (2014/C 240/01) 159Intervju vid , . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N menade att privatpersoner utsätts för en stegvis försämring av den personliga integriteten parallellt med dels den digitala utvecklingen, dels den ökade hanteringen av personuppgifter och information i samhället.160 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) uttryckte att utvecklingen av e-förvaltningen måste baseras på lösningar som uppfyller krav på integritetsskydd och informationssäkerhet. Konsekvenserna om det inte sker kan vara avsevärda, både i form av ekonomiska förluster och förlorat förtroende hos allmänheten.161 5.4 Iakttagelser utifrån nyttan av en digital förvaltning •Mina meddelanden kan bli en viktig kommunikationskanal i mötet mellan den offentliga förvaltningen och privatpersoner och företag. Det finns också kostnads- effektiviseringar och positiva miljöeffekter kopplade till Mina meddelanden. saknas det dock incitament för såväl mottagare som avsändare att ansluta sig till tjänsten. •Den främsta nyttan med inrättandet av ett förvaltningsgemensamt e-arkiv är att det skapas förutsättningar för en långsiktig och effektiv informationsförvaltning inom staten. Genom gemensam tillämpning av standarder och gemensamma verktyg och arbetssätt, underlättas och effektiviseras arbetet med att e-arkivera. •E-arkiv är en stor investering för en organisation och det tar innan investeringen har betalat sig. Det är tveksamt om det finns incitament för myndigheter som redan har egna e-arkiv att ansluta sig till Statens servicecenter. •Nyttorna med öppna data är bl.a. att man genom att tillhandahålla datamängder på ett öppet sätt kan bidra till innovation och tillväxt. •Genom att arbeta strukturerat med öppna data främjas öppenhet och insyn samt högre kvalitet, dels gällande informationen, dels för verksamheten. Det finns dock kostnader inom organisationer och risker som handlar om avvägningar mellan öppenhet å ena sidan och integritet och sekretess å andra sidan. Det finns också luckor i kunskapen om hur öppna data påverkar politiska och sociala aspekter i samhället. •Det finns olika typer av kostnader för tjänsterna Mina meddelanden, öppna data och e-arkiv. En stor gemensam fråga handlar om integritets- och sekretess, vilket i sin tur ställer höga krav på en genomtänkt strategi för informationssäkerhet. •Effekterna av investeringar i digital teknik har ofta en fördröjning på . Det tar tid innan processer, arbetssätt och rutiner till fullo anpassats och kan dra nytta av digitaliseringen. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Remissvar avseende SOU 2014:39. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt: Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Betänkande från E-dele- gationen (dnr 2014-3403-2). R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Arkivlagen (1990:782). Budgetlagen (2011:203). och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. och rådets direktiv /37/EU av om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Förordningen (2003:770) om myndigheters elektroniska informationsutbyte. Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Lagen (2010:556) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Personuppgiftslagen (1998:204). föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav för elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling) RA-FS 2009:1-2. Tryckfrihetsförordningen (1949:105). Regeringens proposition Budgetpropositionen (prop. 2011/2012:1, utg.omr. Regeringens proposition Budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. Regeringens proposition Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. Regeringens proposition Budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. Formel, formkrav och elektronisk kommunikation. Regeringens proposition Vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen: prop. 2014/15:79. betänkande med anledning av regeringens skrivelse Regeringens förvaltningspolitik: prop. 2013/14:155, bet. 2013/14: FiU37. betänkande Statlig förvaltning och statistikfrågor med anledning av motioner på området (bet. 2015/16: FiU25). 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Betänkande från utredningen om elektronisk kommunikation. Betänkande från utredningen om regeringens stabsstöd. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. Att tänka nytt för att göra nytta - om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt: Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Betänkande från E-delegationen. En förvaltning som håller ihop. Slutbetänkande från E-delegationen. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Intervju med , . Intervju vid Datainspektionen . Intervju vid E-delegationen, . Intervju vid E-delegationen, . Intervju vid , . Intervju vid , . Intervju vid kommun, . Intervju vid , . Intervju vid , . Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Intervju vid Statens servicecenter, . Intervju vid Kommuner och Landsting, . Intervju vid Kommuner och Landsting, . Intervju vid , . m.fl. (2014). Big & open data in Europe. A growth engine or a missed opportunity? for Economic Studies. Svar på förfrågan om personuppgiftsansvar i Mina meddelanden (dnr 111-2014). E-delegationen, 2013. Nationell strategi för interoperabilitet. E-delegationen, 2013. Vidareutnyttjande av offentlig information. En vägledning för myndigheter. Uppföljning av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e- tjänster 2013. Rapport från E-delegationen. E-delegationen, 2015. Juridisk vägledning för verksamhetsutveckling inom e-förvalt- ningen. Vägledning från E-delegationen, version 2.0, . E-delegationen/Governo, 2015. Den svenska e-förvaltningens utveckling i relation till omvärlden. Jämförande analys av internationella mätningar. (), 2015. Fördjupat it-kostnadsuppdrag Delrapport 2: Kartläggning av it-kostnader (dnr 139/2015). (), 2015. Säkerställd intern styrning och kontroll. Myndighetsledningarnas bedömning av intern styrning och kontroll i årsredovisningen (2015:22). (), 2016. redovisning av uppdraget Finansieringslösningar för gemensamma digitala tjänster (dnr 1.1-397/2015). Vägledningen 24-timmarswebben 2.0 (2004:01). E-samverkansprogrammet, 2016. Outsourcing – en vägledning om sekretess och persondataskydd. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), 2013. En om behovet av infrastruktur. Författare: m.fl. (2013:5). European Commission, 2014. Guidelines on recommended standard licences, datasets and charging for the reuse of documents (2014/C 240/01). 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N European Commission 2015. Digital Agenda Targets Progress Report. Digital Agenda Scoreboard 2015. European Commission, 2016. EU eGovernment Action Plan 2016-2020. Accelerating the digital transformation of government. Goldkuhl G m.fl. (2014). Offentliggemensamma digitala resurser: utmaningar i samstyrning och samanvändning inom svensk e-förvaltning. och (2006). Politisk styrning i praktiken. , L (2016). Digitaliseringen av svensk offentlig sektor: bidrag till samhällsekonomiska bedömningar. Jardenberg J (2016). Så ökar vi takten i digitaliseringsarbetet. Kaijser A (1994). I fädrens spår: Den svenska infrastrukturens historiska utveckling och framtida utmaningar. Kommittédirektiv med anledning av inrättandet av en delegation för e-förvaltning: dir. 2009:19. Kommittédirektiv med anledning av inrättandet av : dir. 2012:61. Kommittédirektiv Effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning: dir. 2016:39. Koski, H (2011). Does Marginal Cost Pricing of Growth? Discussion Papers 1260, of the Finnish Economy. Koski, H (2012). The Role of Data and Knowledge in Innovation. Discussion Papers 1272, of the Finnish Economy. Mayer-Schönberger V och Cukier K (2013). A Revolution that will Transform how we Live, Work and Think. Mina meddelanden, 2015. Att ansluta till Mina meddelanden – översikt. Anslutningsbeskrivning, version 1.3, . Mina meddelanden, 2015. Guide för verksamheten. Anslutningsbeskrivningar för Mina meddelanden. Förvaltningsgruppen för Mina meddelanden, version 1.1, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), 2014. Remissvar avseende SOU 2014:39 (dnr 2014-3403-2). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), 2015. En bild av kommunernas informationssäkerhetsarbete. OURdata Index – Open, Useful, (2016- 05-11). R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Regeringen, 2008. Handlingsplan för e-förvaltning – Nya grunder för it-baserad verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning. Regeringen, 2011. It i människans tjänst. En digital agenda för (2011/342/ITP). Regeringen, 2012. Med medborgaren i centrum. Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning (N2012.37). Regeringen, 2015. Godkännande och undertecknande av avsiktsförklaring mellan staten och Kommuner och Landsting för en digital förnyelse av det offentliga (N2015/07455/EF). Regeringens beslut att ge uppdraget att utveckla en teknisk plattform för förmedling av data som tillgängliggjorts som vidareutnyttjande samt vidareutveckla denna –2014 (N2012/3599/ITP). Regeringens beslut att uppdra åt Statens servicecenter att i samverkan med utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv (N2014/3415/IP). Regeringens uppdrag till Statskontoret att genomföra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande (S2014/3536/SFÖ). Regeringens beslut att ge Statens servicecenter medel för att fortsätta utveckla ett förvaltningsgemensamt e-arkiv (N2015/3928/EF). Regeringens beslut om medel till Statens servicecenter för uppdrag att utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv (N2016/04105/EF). Regeringens beslut att uppdra åt () att ge stöd till regeringens satsning på e-förvaltning (N2015/3210/EF). Regeringens beslut att uppdra åt ESV att följa de statliga myndigheternas användning av it och hur myndigheterna tar tillvara digitaliseringens möjligheter (N2016/01642/EF). Regeringens pressmeddelande : digitaliserar vi det offentliga . föreskrifter och allmänna råd om elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling), RA-FS 2009:1-2. Förstudie om e-arkiv och e-diarium. Redovisning av utredningsuppdrag avseende öppna data samt vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. (RA 04-2015/4818). Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen (2014:23). Informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter. En andra granskning av informationssäkerhet i staten (RiR 2016:8). 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , , och kommuner och landsting (2012). Hemställan om författningsändringar för säker myndighetsgemensam meddelandeförmedling (dnr SKL 12/6757). Rapportering av uppdrag att följa statliga myndigheters anslutning till Mina meddelanden (N2015-3779-EF) och att verka för företags anslutningar: dnr 131 340553-15/113. Kommuner och Landsting (SKL), 2011. Strategi för eSamhället. Kommuner och Landsting (SKL), 2014. Anslutning till Mina meddelanden. Kommuner och Landsting (SKL), 2014. E-tjänster och appar – hur är läget i kommunerna? och e-tjänster i kommunerna 2014. Kommuner och Landsting (SKL), 2015. Råd för att bedöma nyttor och kostnader för att publicera datamängder. Statens servicecenter, 2015. En förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv – delrapport 10444-2014/1221). Statens servicecenter, 2016. En förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv – delrapport (dnr. 10395-2015/1221). Statskontoret, 2014. En utvärdering av E-delegationen (2014:14). Statskontoret, 2015. Myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information – en nulägesbild (dnr. 2014/80-5). Summerton J (1998). Stora tekniska system – En introduktion till forskningsfältet. I och (red) (1998). Den konstruerade världen. Susha I, , P och Juell-Skielse, G (2016). in the Nordic Countries. Presenterad på “the 15th Government (EGOV) and 8th Electronic Participation (ePart) Conference 2016”. Tilläggsdirektiv till (dir: 2015:123). UN, 2014. United Nations E-Government Survey 2014. E-Government for the Future We Want. UN Economic & Social Affairs. (1999). A Strategic Guide to the Network Economy. Verva, 2006. Effektivisera genom att automatisera ärendehandläggningen (dnr. Redovisning av regeringsuppdrag (dnr. R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Deltagare vid om Mina meddelanden, , produktchef , . , Director, e-Boks A/S. , Associate Professor, datavetenskapliga institutionen vid . , projektledare e-förvaltning, kommun. , programsamordnare, E-samverkansprogrammet (). , professor, vid . , COO, Kivra. , ansvarig för , Digimail. , Country Manager, . , verksamhetsutvecklare, . , it-chef, stad. , sektionschef, . Deltagare vid om öppna data, , handläggare, . , enhetschef, . , e-strateg, kommun. , doktorand, i . , handläggare, . , professor, vid . , CIO, . , vinnare på for . Deltagare vid om e-arkiv, , arkivarie, . , Associate Professor, datavetenskapliga institutionen vid . , professor, vid . , it-arkivarie, . , koordinator, . , arkivarie, . 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , chef för verksamhetsområde publicera, stadsarkiv. , it-arkivarie/Uppdrag e-arkiv, Statens servicecenter. , professor, vid . R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Enkäten skickades digitalt till samtliga kommuner, landsting och statliga förvaltningsmyndigheter registrerade i (SCB:s) myndighetsregister. Enkäten sändes till registrator med hänvisningen att ledningsgruppen skulle svara på enkäten. Enkäten sändes och de offentliga aktörerna hade på sig att svara, fram till . Två påminnelser gick ut, . SCB:s myndighetsregister innehåller 245 statliga förvaltningsmyndigheter. Totalt 19 statliga myndigheter togs inte med i urvalet, beroende på att de hade avvecklats, inte hade någon e-postadress eller hade kanslifunktion på annan myndighet och använde denna myndighets e-postadress. Även uteslöts i urvalet. Svarsfrekvens (%) Tabell 2 Typ av kommuner163 162Observera att procentantalet är avrundat till heltal i bilaga 2. Procentantalet summeras därför i vissa fall till . 163Typ av kommuner följer den indelning Kommuner och Landsting (SKL) har använt i enkätstudierna ”och e-tjänster i kommuner” (2011) samt, ”E-tjänster och appar – hur är läget i kommunerna?” (2014). 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 50 000–100 000 20 000–50 000 10 000–20 000 0–10 000 164Kommunstorlek följer den indelning Kommuner och Landsting (SKL) har använt i enkätstudierna ”och e-tjänster i kommuner 2011”, ”E-tjänster och appar – hur är läget i kommunerna?” (2014). 165Uppgiften om antal anställda är hämtad från respektive myndighets senaste årsredovisning, om den fanns tillgänglig på myndighetens webbplats (). Siffran anger medelantalet anställda. Vid avsaknad av årsredovisning har verksamhetsberättelse eller myndighetens webbplats använts som källa. () har ingen publik redovisning av antal anställda och har därför uteslutits ur denna tabell. R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Tabell 5a ”Har ni beslutat om en digital strategi?” Ja, som en Tabell 5b ”Har ni beslutat om en digital strategi?” (Storlek på myndighet efter antal anställda) ”Har ni beslutat om en digital strategi?” (Storlek på kommun efter befolkningsstorlek) 000–100 000 000–50 000 000–20 000 0–10 000 166Kolumnen ”Ja” är en sammanslagning av alternativen Ja, en särskild digital strategi”, ”Ja, som en del av verksamhetsstrategin” och ”Ja, annan”. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 ”Arbetar ni utifrån regeringens mål med e-förvaltningen, det vill säga en enklare öppnare och effektivare förvaltning?” Tabell 7a ”Har ni en eller flera e-tjänster som riktar sig till privatpersoner och/eller företag?” Ja, antal (fritext) ”Har ni en eller flera e-tjänster som riktar sig till privatpersoner och/eller företag?” (Storlek på myndighet efter antal anställda) Tabell 7c ”Har ni en eller flera e-tjänster som riktar sig till privatpersoner och/eller företag?” (Storlek på kommun efter befolkningsstorlek) 000–100 000 000–50 000 000–20 000 R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G 0–10 000 Tabell 8 ”Antal e-tjänster:”167 51–75 76–100 Tabell 9 ”Har ni e-arkiv?” Nej, men vi ”Har ni e-beställningar?” Nej, men vi 167Av dem som har angett antal e-tjänster har de svar exkluderats som inte har angett exakt antal utan exempelvis skrivit ”en massa”. I de fall respondenten har skrivit ett intervall har medeltalet valts ut, t.ex. 7,5 om respondenten har skrivit ”5–10”. Vissa respondenter har angett ett ungefärligt tal, t.ex. ”ca 65” eller ”mer än 50”, och då har den angivna siffran använts. Andra respondenter skrev att det var svårt att räkna antalet e-tjänster och flera använde olika definitioner. Exempelvis definierar vissa e-tjänster som blanketter att ladda ner från hemsidan, anmälan till olika verksamhetsområden, databaser osv. Slutsatser utifrån antalet e-tjänster ska därmed dras med försiktighet. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 11 ”Har ni e-diarium?” Nej, men vi ”Har ni e-upphandling?” Nej, men vi Tabell 13.” Har ni en funktion som gör att ni kan skicka meddelanden digitalt till privatpersoner och/eller företag?” Ja, via ”Mina Ja, vi har ”Mina R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Tabell 14 ”Har ni e-tjänster som är anslutna till en betaltjänst?” Tabell 15 ”Har ni e-tjänster med digitala underskrifter?” Tabell 16 ”Har ni e-tjänster som är integrerade med ett verksamhetssystem?” Tabell 17 ”Har ni e-tjänster som är anpassade till mobila enheter?” 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 18 ”Har ni e-tjänster med tvåfaktorautentisering (till exempel e-ID, bank-ID)?” Tabell 19 ”Har ni e-tjänster med möjlighet att följa status på ärendet?” Tabell 20 ”Har ni en eller flera e-tjänster riktade till privatpersoner och/eller företag där ärendehanteringen är automatiserad? Flera svarsalternativ är möjliga.” Ja, vi har e- Ja, vi har e- Nej, vi har Vi har inga e- 168Observera att procentantalet är beräknat utifrån antalet respondenter, inte det antal som svarat på frågan eftersom det är en flervalsfråga. R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Tabell 21 ”När ni inför nya e-tjänster, på vilket sätt involveras användarna i processen? Flera svarsalternativ är möjliga.” Vi tar in Vi använder involverar deras åsikter, Tabell 22 ”Gör ni kostnads- och nyttoanalys inför beslut om införande av nya e-tjänster?” Tabell 23 ”Gör ni behovsanalys inför beslut om införande av nya e-tjänster?” 169Observera att procentantalet är beräknat utifrån antalet respondenter, inte det antal som svarat på frågan eftersom det är en flervalsfråga. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ”Gör ni användbarhetsutvärdering av befintliga e-tjänster?” Öppna data och sociala medier Tabell 25a ”Publicerar ni information som är tillgänglig för tredje part, så kallad öppna data?” Ja, ett datset Tabell 25b ”Publicerar ni information som är tillgänglig för tredje part, så kallad öppna data?” (Storlek på myndighet efter antal anställda) 170 Kolumnen ”Ja” är en sammanslagning av svarsalternativen ”Ja, flera dataset” och ”Ja, ett dataset”. R I K S R E V I S I O N E N D E N O F F E N T L I G A F Ö R V A L T N I N G E N S D I G I T A L I S E R I N G Tabell 25c ”Publicerar ni information som är tillgänglig för tredje part, så kallad öppna data?” (Storlek på kommun efter befolkningsstorlek) 000–100 000 000–50 000 000–20 000 0–10 000 Tabell 26 ”Om du svarade ja på frågan innan: använder ni API:er som ett led i arbetet med att tillhandahålla öppna data?”