prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Andel av det totala kapitalet i premiepensionssystemet per 31 december3 Procent; = SEK miljarder 1 ~830 valbara fonder per 2 FK: förvaltningskostnader 5 ; 6 Kapital för aktiefond och räntefond KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; ; McKinsey-analys 2014–15, % -0,4 genererade förvalsalternativet Såfa i genomsnitt en avkastning på 14,, medan premiepensionsindex hade en genomsnittlig avkastning på 8,(Bild 42). 2015 var avkastningen på Såfa 6,, jämfört med 6,för premiepensionsindex. Sjunde AP-fondens Aktiefond avkastade 6,2015 och i genomsnitt 15,. Aktiefondens avkastning låg över fondens jämförelseindex och strax under jämförelseindex . Aktiefondens avkastning överträffade MSCI All Country World Index under båda perioderna. Sjunde AP-fondens Räntefond avkastade 0,vilket var i linje med jämförelseindex, och avkastade i genomsnitt 2,, vilket var lägre lägre än fondens jämförelseindex. Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell – Årlig avkastning; Procent Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell mot benchmark ~3,300,200 1 Övrigt kapital investerat via Försiktig, Balanserad och Offensiv; 2 Avser de sparare som aktivt valt att investera hela eller delar av sin portfölj i en av byggstensfonderna (investeringar via Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade) ; 3 Geometriskt snitt av den årliga avkastningen 24 maj 2010-31 dec 2015. Fonden har ändrat definitionen på aktiv avkastning i AP7 Aktiefond till att inkludera även PE och kassa; 4 Genomsnittlig avkastning för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter); 5 AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) samt justering för finansiering av hävstång. är benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad ; men ej valutasäkrat; 7 HMSC13 och HMT74 ; 8 Utgörs av PSF 2010 och SÅFA 2015; 9 SÅFA bestod av 92,AP7 Aktiefond och 7,AP7 Räntefond; 10 Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgifter och rabatter; 11 Utgörs av PSF 2010 och SÅFA 2015, justerat för avgifter och rabatter KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; AP7 Årsredovisning; McKinsey-analys För perioden sedan start, 2001-2015, har Sjunde AP-fondens förvalsalternativ92 i genomsnitt avkastat 5,jämfört med 3,för premiepensionsindex. Justerat för rabatter93 var den genomsnittliga avkastningen för Sjunde AP-fondens förvalsalternativ 5,och för premiepensionsindex 3,. har förvalsalternativet i genomsnitt avkastat 8,justerat för rabatter och premiepensionsindex 5,6%94. För den senaste har förvalsalternativet med en avkastning på i genomsnitt 13,, justerat för rabatter, överträffat premiepensionsindex som har haft en genomsnittlig avkastning på 7,per år95. SJUNDE AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING 2001-2015 Den aktiva avkastningen 2015 för Sjunde AP-fondens Aktiefond respektive Räntefond var 56 respektive -1 baspunkter96 (Bild 43). 92Premiesparfonden 2010 och Såfa 93Rabatterna är baserade på data över historiska förvaltningsavgifter och rabattnivåer från . Genomsnittlig förvaltningsavgift för premiepensionsindex 2002 har approximerats genom medelvärdet av förvaltningsavgifterna 94Rabatten har varit 63,för premiepensionsindex och 8,för Såfa 95Rabatten har varit 65,för premiepensionsindex och för Såfa 96Räntefonden förvaltas passivt . Negativ avvikelse från jämförelseindex till följd av att jämförelseindex ej gick att replikera fullt ut 2015 var den aktiva avkastningen för Aktiefonden respektive Räntefonden 4 respektive - 31 baspunkter . Den absolutavkastande alfaförvaltningen, som utvärderas på årsbasis, hade en avkastning på miljoner 2015 jämfört med det årliga avkastningsmålet om miljoner. Den genomsnittliga avkastningen var miljoner. Den taktiska allokeringen har en femårig utvärderingshorisont med ett mål om miljoner . Avkastningen var miljoner och den årliga genomsnittsavkastningen för var miljoner. Aktiv avkastning AP7 – AP7 total aktiv avkastning6 AP7 Aktiefond – årlig avkastning taktisk Taktisk allokering 225 1035 Hävstång1 i AP7 Aktiefond Från fondens start7 ökade den strategiska hävstången för att uppnå den långsiktiga strategiska exponeringen på ned hävstången till sikt med hänsyn till börsens värderingar Inkluderar strategisk samt dynamisk hävstång. var den strategiska hävstången ~24.1% (exponering SEK ~63 miljarder). Den dynamiska hävstången var ~-0.6% (exponering SEK ~-2 miljarder). Geometriskt snitt baserat på skillnaden mellan den årliga avkastningen för aktie- eller räntefonden samt respektive benchmark AP7 Räntefond förvalts passivt . Negativ avvikelse mot jämförelseindex 2010-2015 till följd av att jämförelseindex ej gick att replikera fullt. Absolutavkastande alfaförvaltning har ett årligt avkastningsmål medan den taktiska allokeringen utvärderas i genomsnitt Mandatet infördes , den genomsnittliga avkastningen om miljoner gäller för Aktiv avkastning före kostnader Fonden har ändrat definitionen på aktiv avkastning i AP7 Aktiefond till att inkludera även PE och kassa KÄLLA: Sjunde AP-fonden; McKinsey-analys Fördjupningsområde kring AP-fondernas riskhantering, kontroll och regelefterlevnad Som en del av den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2016 definierade ett fördjupningsområde avseende fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad (compliance). Syftet med fördjupningen är att skapa transparens och jämförelse mellan AP-fonderna samt på utvalda områden göra jämförelser med andra ledande institutionella investerare. Analysen omfattar en helhetssyn på AP-fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad baserat på konkreta parametrar och jämförelser med andra ledande institutionella investerare. Fördjupningen omfattar Första till Fjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden. inkluderas ej i årets fördjupningsarbete, given fonden annorlunda roll, inriktning och regelverk. Resultaten från fördjupningen presenteras i tre steg. Först ges en introduktion till de ramverk som använts för att analysera fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Därefter presenteras en översikt av hur fonderna arbetar med riskhantering, följt av en översikt av hur fonderna arbetar med kontroll och efterlevnad. Inom ramen för vardera översikt görs även valda jämförelser med andra ledande institutionella investerare. För att skapa förståelse kring AP-fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad har djupintervjuer genomförts med 5-7 nyckelpersoner per AP-fond (inklusive representanter från samtliga fonders styrelser, totalt omkring 30 intervjuer). I tillägg har existerande dokumentation analyserats, såsom riskhanteringsplaner, riktlinjer, policys, instruktioner, interna och externa rapporter samt relevanta lagtexter, föreskrifter och regelverk. Vidare har personer som arbetar på andra institutionella investerare eller med erfarenhet från branschen intervjuats. interna expertnätverk har också använts för att göra jämförelser med andra ledande institutionella investerare. Analysen fokuserar på att kartlägga AP-fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad på ett antal konkreta områden eller ”markörer” (till exempel bemanning, organisation och rapportering) och jämföra med andra institutionella investerare. Det är viktigt att notera att analysen fokuserar på ett urval områden eller ”markörer” som ger förutsättningar för och kan bidra till god riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Analysen är dock inte heltäckande (och ser inte till specifika innehav) och den ger inte svar på om fonderna kommer vara framgångsrika i sin riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Fördjupningen har delats upp i två områden. Först analyseras AP-fondernas riskhantering där fem områden har belysts: riskstrategi, organisation och styrning, processer och systemstöd, kompetensutveckling och samarbeten samt historisk utveckling och prioriteringar framåt (Bild 42). för utvärderingen av fondernas riskhantering Utveckling inom fondens arbete med risk, kontroll och efterlevnad och prioriterade Översikt, definition och hantering av huvudsakliga Nyckeltal för huvudsakliga risker Beskrivning av riskfunktion (inkl. regelefterlevnad) Översikt av ansvar, roller och mandat Princip för risk- och compliancehantering Samarbeten mellan AP-fonderna eller med andra Därefter analyseras kontroll och regelefterlevnad (compliance) med fokus på fyra områden: översikt över styrande regelverk, efterlevnad av regelverk, skillnader i regelverk jämfört med andra svenska privata institutionella aktörer och frivillig regelefterlevnad utöver styrande regelverk (Bild 43). för utvärderingen av kontroll och regelefterlevnad ▪Översikt över de huvudsakliga styrande regelverken för AP-fonderna ▪Efterlevnad av huvudsakliga regler för AP-fonderna Huvudsakliga regelverk för andra institutionella investerare samt jämförelse med regelverk för Översikt över frivillig regelefterlevnad av AP- fonderna för ett urval av relevanta lagar och Det är viktigt att poängtera att det finns skillnader mellan Första till Fjärde AP-fonderna och Sjunde AP-fonden som bör beaktas vid en jämförelse fonderna emellan. Framför allt skiljer sig Sjunde AP-fonden gentemot övriga, då fonden har en annan roll i pensionssystemet, är en mindre fond med en mindre organisation, samt styrs av delvis andra regelverk. AP-fonderna identifierar samma typ av huvudsakliga risker i linje med andra institutionella investerare (Bild 44). Finansiella risker delas upp i marknadsrisker och kredit- och likviditetsrisker. Marknadsrisker består av aktiekursrisk, ränterisk och valutarisk medan kredit- och likviditetsrisker består av motpartsrisk, emittentrisk och likviditetsrisk. Operativ risk är bredare i sin definition av komponenter, men kan generellt beskrivas med följande delar: processrisk, person- och personalrisk, IT-, modell- och analysrisk, kultur, legal risk och ESG-risk97. Marknadsrisker optimeras för att generera avkastning genom att ta positioner i tillgångar, där aktiekursrisk genereras genom svängningar i aktiepriser, ränterisk genom 97 ESG-risk kan också vara marknadsrisk beroende på klassificering utifrån situationen, mer i följande stycken fluktuerande räntor och valutarisk genom fluktuerande valutakurser. Den generella hanteringsstrategin för AP-fonderna är att övergripande risknivå kontrolleras genom en normalportfölj98 som baserar sig på de lagstadgade placeringsreglerna och styrelsens långsiktiga riskaptit och styrelsen ger sedan ett förvaltnings- och riskmandat till VD. Framtida avkastning och risknivå beräknas genom exponeringar, scenarioanalyser, modelleringar och känslighetsanalyser. Alternativa investeringar genomlyses också genom due dilligence-processer som exempelvis inkluderar ESG-risker. Kreditrisk optimeras delvis för att generera avkastning och minimeras delvis för att minska risken för att värdepappret inte återbetalas eller annat åtagande i ett kontrakt inte följs. Motpartsrisker hanteras genom motpartslimiter, krav på ISDA-avtal99 (ibland även CSA100) och monitorering av exponeringar. Emittentrisk hanteras genom begränsningar av placeringsuniversum, kreditratings och godkända motparter. Likviditetsrisk optimeras för att generera avkastning där risken består av att önskade eller nödvändiga ändringar i portföljen inte kan genomföras – för AP-fonderna är den slutgiltiga likviditetsrisken att inte kunna göra de utbetalningar som pensionssystemet kräver. Detta regleras dock till största del genom att placeringsreglerna kräver räntebärande papper vilket är en likvid tillgång. Operativ risk är en medveten eller omedveten felaktig hantering som orsakas av undermåliga processer, inadekvata system eller otillräcklig kontroll. ESG-risker kan delvis beskrivas som en operativ risk men också som en marknadsrisk, och definieras som risken att placeringar åstadkommer exponering i företag som inte behandlar exempelvis miljö- och styrningsfrågor på ett etiskt sätt. Hanteringen av operativa risker skiljer sig mellan fonderna. Förutom tydlig dokumentation för regelverk, processer, ansvar samt rapportering, har samtliga någon typ av årlig kartläggning baserad på analys av självutvärdering där ansvar och åtgärdsplaner tydliggörs. Vidare loggar samtliga fonder operativa incidenter och rapporterar till ledning. Däremot skiljer sig hanteringen mellan fonderna i omfattning, exempelvis när det gäller områden och processer som belyses, och systematik, exempelvis hur processen för självutvärdering går till, klassificeringar och frekvens. 98Benämns olika i respektive fond, oftast normal- eller referensportfölj men ibland också strategisk portfölj 99International Swaps and . är ett standardavtal för att reglera handel av derivat mellan två motparter 100Ett annex till som reglerar hur den part som har en utestående skuld (orealiserad förlust) måste ställa säkerhet för skulden i form av likvida medel eller värdepapper Definition samt övergripande hanteringsstrategi för huvudsakliga risker IT- och modell-/analysrisk ▪Avkastning genereras genom positioner med olika grader av marknadsrisk –Aktiekursrisk: svängningar i aktiepriser –Ränterisk: fluktuerande räntor –Valutarisk: fördelaktiga eller ofördelaktiga utvecklingar i valutakurser ▪Kreditrisk: värdepappret återbetalar inte det nominella beloppet eller att påtagandet i ett kontrakt icke följs ▪Likviditetsrisk: önskade eller nödvändiga ändringar i portföljen kan inte genomföras3 ▪Medveten eller omedveten felaktig hantering som orsakas av undermåliga processer, inadekvata system eller otillräcklig kontroll ▪ESG-risker anses som risken för att placeringar åstadkommer exponering i företag som inte behandlar t.ex. miljö- och social styrning på ett etiskt sätt ▪Risknivån kontrolleras genom en normalportfölj1 som baserar sig på APL och styrelsens långsiktiga riskaptit ▪Styrelsen ger VD ett förvaltningsmandat som denne kan delegera vidare genom ytterligare risk- och limitmandat ▪Framtida avkastning och risknivå beräknas genom exponeringar, scenarioanalyser, modelleringar och känslighetsanalyser ▪Alternativa investeringar4 genomlyses genom due dilligence- processer som inkluderar ESG-risker ▪Motpartsrisk minimeras och optimeras genom motpartslimiter, krav på (ibland CSA) och monitorering av exponering ▪Emittentrisk optimeras med val av kreditratings, listor av godkända motparter och begränsningar av placeringsuniversum ▪Likviditetsrisk hanteras genom kontroll av motparter och buffert av likvida tillgångar samt med hjälp av likviditetsprognoser och stresstest ▪Hanteringen skiljer sig mellan fonderna, men samtliga fonder –Har tydliga dokumentationer för regelverk, processer, ansvar och behörigheter, samt rapportering –Gör årliga kartläggningar baserat på självutvärdering där ansvar och åtgärdsplaner tydliggörs –Loggar operativa incidenter och rapporterar till ledning ▪Däremot skiljer det sig mellan fonderna i omfattning (områden/processer) och systematik (hur går processen till, vilka nyckeltal mäts) ▪ESG hanteras genom ägarpolicy och monitorering av motparter Benämns olika i respektive fond, oftast normal eller referensportfölj men benämns också bl.a. strategisk portfölj Kan vara både en operativ risk och/eller en del av marknadsrisken för en investering I slutändan är likviditetsrisken att inte kunna göra de utbetalningar pensionssystemet kräver Alternativt komplexa investeringar eller onoterade investeringar KÄLLA: Riskhanteringsplaner; intervjuer med AP-fonderna; intervjuer med internationella riskexperter och personer inom branschen I linje med ovanstående mäts därför finansiella risker på liknande sätt i fonderna, där volatilitet, aktiv risk (eng.: tracking error) och Value at Risk är de huvudsakliga nyckeltalen för att beskriva övergripande finansiell risk – dessa och nyckeltalen per typ av risk är standardmått i branschen för att mäta finansiell risk. Operativa risker mäts på övergripande nivå på liknande sätt genom totalt antal incidenter, men klassificeringen av dessa incidenter skiljer sig mellan fonderna. Även detta är i linje med övriga i branschen som också visar på stor bredd i hanteringen och mätningen av operativa nyckeltal. Tredje och Fjärde AP-fonderna håller på att se över arbetet med processkartläggningar som en del av hanteringen av operativa risker (Bild 45). Huvudsakliga nyckeltal per risktyp Volatilitet (%) tracking error (%) (mrd SEK) Volatilitet (%) Duration (år) exponering (%) (%/tid) emittent (%) Standardavvikelsen på portföljens avkastning Standardmått för finansiell risk Standardavvikelsen på skillnaden i Internationellt standardmått för risk som kan vara komplext att förstå avkastning jämfört med normalportföljen Storleken på det riskerade beloppet under Internationellt standardmått för risk som är mer intuitivt att förstå och med viss konfidensnivå Används i mindre utsträckning av fonderna då måttet har högre krav på systemstöd för beräkningar jmf. AP7 använder framåtblickande Tracking error istället2 Standardavvikelsen på aktiens avkastning Instrumentets känslighet för ändringar i räntor, lägre värde är mindre känsligt AP4 använder även dollarduration Andel av portfölj exponerad mot viss valuta Andel av portfölj exponerad mot viss Standardmått för motpart/emittentrisk Även exponering mot kreditrating eller sektor/ område används AP4 mäter även aktiv kreditrisk mot normalportföljen Vilken andel av fondkapitalet som kan Givet räntor enligt APL är likviditetsnyckeltal ej i fokus för fonderna Operativa risker (urval) Antal incidenter totalt eller per subkategori loggas i risk- eller incidentlogg It- och modell-/ 1 Avser huvudsakliga nyckeltal för AP-fonderna 2 Framåtblickande tracking error i procent kan användas på samma sätt som Value at Risk ▪Operativa risker är bredare i sin definition vilket också syns vid internationella jämförelser – det finns en stor bredd i vad och hur man mäter operativa risker ▪AP-fonderna visar på variation i omfattning, djup och systematik –Samtliga fonder loggar totala antalet incidenter –AP2, AP7 och delvis AP3 har en tydlig rapportering per subkategori ▪AP3 och AP4 håller på att arbeta med processkartläggningar som en del av arbetet med operativa risker ▪Notera att följande bockar inte betyder att man inte beaktar riskklassen utan endast att man inte har en separat rapportering av den KÄLLA: Riskhanteringsplaner, intervjuer med AP-fonderna, intervjuer med internationella riskexperter och personer inom branschen Fonderna beskriver sin riskstrategi i riskhanteringsdokumentet enligt lag. Samtliga fonder följer lagens krav på att en plan skall finnas, huvudsakliga risker definieras och hantering av dessa skall beskrivas. Planerna innehåller samma komponenter; organisation, ramverk för riskhantering, risktyper och hantering samt rapportering, men skiljer sig ibland i omfattning. Exempelvis har Sjunde AP-fonden delat in operativa risker i flera nivåer och beskrivit specifika hanteringsstrategier, medan Första AP-fonden övergripande har definierat operativ risk och dess hantering. Samtliga AP-fonder har tydligt definierat ansvar för risk och compliance, men fonderna har valt olika organisationsmodeller för riskfunktionen. Alla har separerat ansvaret för risk från investeringsverksamheten vilket säkerställer oberoendet och minskar risken för intressekonflikter mellan förvaltnings- och riskbedömningar. Fonderna har två varianter av oberoende riskfunktion: en där riskfunktionen är kombinerad med administration och en renodlad funktion där ansvarig chef för risk endast ansvarar för risk (Bild 46). Första och Tredje AP-fonderna har valt den första modellen, kombinerad, medan Andra, Fjärde och Sjunde AP-fonderna har valt den senare modellen, renodlad. Även andra institutionella investerare visar på bredd i val av organisationsmodell då valet beror på organisationens förutsättningar så som storlek (antal anställda) och förvaltningsmodell (uppdrag eller andel kapital förvaltat internt). Den renodlade modellen anses dock säkerställa störst oberoende då organisationen inte heller har intressekonflikter med annan administration. Compliance är mindre funktioner hos fonderna med 0,5-1,5 I samtliga fall rapporterar Compliance Officer direkt till VD och styrelse även om rollen organisatoriskt befinner sig under antingen VD eller riskchef. Noterbart är att Första AP-fonden gjort en organisatorisk förändring 2015-2016 och har en ny riskchef , som organisatoriskt rapporterar till Chief Operating Officer () och ansvarar för risk och middle office. Detta skiljer sig något från andra fonder eftersom ansvarig för risk inte sitter i ledningsgruppen – dock rapporterar riskchefen direkt till VD och sitter med i relevanta riskforum. I Tredje AP-fonden är högsta ansvarig för risk också ansvarig för administration och har således titeln och Chief Financial officer. har fattat beslut om att compliance skall separeras från riskfunktionen och framöver ligga direkt under VD. Sjunde AP-fonden gjorde 2014 en större omorganisation där ett aktivt beslut togs att organisera sin, jämfört med Första till Fjärde AP-fonderna, mindre risk- och compliance-funktion kring tre försvarslinjer och delegera all löpande kontroll till första försvarslinjen (verksamheten) men att ansvarig för risk (CRO) respektive compliance (CO) rapporterar direkt till VD och utgör andra försvarslinjen. Sjunde AP-fonden arbetar enligt samma modell som Andra och Fjärde AP-fonderna men med färre antal anställda som arbetar med risk, motiverat av en annan förvaltningsmodell (exempelvis inga alternativa investeringar och högre andel kapital externt förvaltat vilket leder till mindre resursbehov internt) samt något mindre fond. Första till Fjärde AP-fonderna har 6-8 heltidsanställda som arbetar med risk och compliance, vilket motsvarar miljarder förvaltat kapital per anställd medan Sjunde AP-fonden har två heltidsanställda i andra försvarslinjen och två till fyra heltids anställda i första försvarslinjen, vilket motsvarar omkring miljarder per person. Detta är i linje med andra ledande internationella pensionsfonder som har omkring miljarder per anställd inom risk i genomsnitt även om denna typ av jämförelse kan vara vansklig på grund av mängden variabler som påverkar. Organisationsmodeller och resurser per fond Oberoende fr. inv. Kombinerad4 Renodlad officer2 Kommentarer ▪ Organisatoriska förändringar 2015-2016 inkl. ny chef för risk . Riskchef organisatoriskt under COO (tidigare riskchef) 7 40 vilket skiljer sig något från andra fonder då riskchef inte sitter i ledningen. Riskchef sitter dock med i relevanta riskforum och rapporterar direkt till VD ▪ Nuvarande chefsjurist ansvarig för compliance. en ny jurist som enbart skall arbeta med compliancefrågor Riskchef () är också CFO vilket innebär ansvar för administrativa Compliance officer har vart mamma- och tjänstledig under . Chefsjurist samt CRO har skött arbetet ▪ Täcker även in arbetet med (normalportföljen) Compliance ligger tillsvidare under Chef affärs- och riskkontroll men med direkt rapportering till ledning/styrelse. dock brytas ut från organisationen och i fortsättningen ligga under VD ▪ Större omorganisation 2014 där aktivt val kring tre försvarslinjer togs. löpande kontroll är delegerat till första försvarslinjen (verksamheten) och CRO och CO ansvariga för andra försvarslinjen AP7 är en mindre organisation samt har större del av förvaltningen externt, vilket leder till mindre resursbehov internt 1 Avser resurser i risk- och avkastningsanalys samt compliance 2 Rapporterar direkt till VD/styrelse 3 Delvis ej direkt jämförbart med övriga fonder p.g.a. hög andel extern förvaltat kapital, storlek (#FTE:er) och organisationsmodell där man valt att lägga riskhantering i första linjen 4Kombinerad med annan administrative verksamhet KÄLLA: Intervjuer med AP-fonderna; organisationskartor; intervjuer med internationella riskexperter och personer inom branschen har utifrån en tolkning av lagen och sitt uppdrag definierat en övergripande riskpreferens.