prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — hölls i månad och antogs rådsslutsatser om valen. I dessa framhölls att EU bidragit med ett stödpaket till valprocessen på och att en valobservatörsmission placerats ut. I ett uttalande från EU efter valen konstaterades att valen varit transparenta, trovärdiga och i huvudsak fredliga, och utgjort ett historiskt ögonblick för nigeriansk och afrikansk demokrati. Som en följd av statskuppen i landet införde EU restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar för vissa personer och entiteter, däribland företag, som ansågs hota fred, säkerhet och stabilitet i . Genom rådsbeslut har dessa restriktiva åtgärder förlängts , senast . Mot bakgrund av den politiska reformvilja som regeringen visat beslöt EU att återuppta sitt biståndssamarbete med . EU- biståndet inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden omfattar stöd på med fokus på samhällsstyrning, landsbygdsutveckling och hälsa. genomförde EU och UNDP, tillsammans med Guinea-Bissaus regering, en internationell givarkonferens för att stödja återuppbyggnadsprocessen och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i landet. Utfästelser gjordes om från EU. brottades med flera utmaningar, inte minst det fortsatt besvärliga säkerhetsläget i norr med stridande rebellgrupper och närvaro av väpnade islamistiska grupper. undertecknades dock ett fredsavtal av alla inblandade parter, vilket var ett viktigt steg i återbyggandet av landet. EU gjorde i samband med undertecknandet ett uttalande där betydelsen av fredsavtalet lyftes fram. EU arbetade tillsammans med som ledde medlingen mellan parterna. EU och kommer arbeta med områdena fredskonsolidering och statsreformering, livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling samt utbildning och infrastruktur. fortsätter stötta FN-insatsen MINUSMA för att skapa säkerhet i landet. 2015/16:115 bidrar med 250 personer till insatsen. har utrikeministrarna från den s.k. G5 (, , , och ) besökt för möte med den höga representanten. Under mötet enades man om att fortsättningsvis träffas regelbundet för att diskutera tre prioriterade områden: kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, hanteringen av migrationsflöden och smugglingsnätverk samt klimatförändringar. Den höga representanten besökte och G5- ländernas toppmöte i . har EU fortsatt att uppmärksamma situationen i , mot bakgrund av det uppblossande våldet och den fortgående humanitära krisen i landet. Efter 11 månaders arbete avslutades EU:s fredsbevarande militära operation EUFOR RCA . Operationen lämnade över ansvaret för säkerheten i dess operationsområde i huvudstaden till FN-insatsen MINUSCA. lanserade EU en rådgivande militär insats i , EUMAM RCA, med syfte att bereda väg för reformer av säkerhetssektorn. har figurerat på Rådets agenda: slutsatser om situationen i landet antogs , . EU har uttryckt stöd för den demokratiska utvecklingen i landet och lämnat stöd genom den särskilt inrättade Bêkou-fonden. EU sände en valexpertmission till landet inför president- och parlamentsvalen som inleddes . Genomförandet av det ramavtal för fred och säkerhet i (DRK) och regionen, som undertecknades av elva 2013, har inneburit stora utmaningar . EU antog rådsslutsatser om DRK med anledning av att det ultimatum som ställde för avväpning av den väpnade gruppen Demokratiska styrkorna för befrielse (FDLR). EU är fortsatt en politisk aktör och ledande inom humanitärt stöd och utvecklingssamarbete i DRK. EU:s insats för säkerhetssektorreform (EUSEC), som bistår den kongolesiska försvarsmakten med att reformera de nationella väpnade styrkorna, förlängdes till . Den negativa politiska utvecklingen i till följd av presidentens beslut att ställa upp i presidentval för en tredje mandatperiod i strid med Arusha- fredsavtalet , har inneburit kraftigt höjt politiskt engagemang från EU:s sida, med rådsslutsatser , beslut om restriktiva åtgärder liksom beslut om påbörjande av dialog enligt artikel 96 i med den burundiska regeringen. antog ytterligare slutsatser med anledning av den 2015/16:115 oroväckande utvecklingen i landet, och uttryckte EU sitt stöd för Afrikanska unionens ansträngningar att söka finna en lösning på krisen. Konsultationer påbörjades även med om EU:s utvecklingsstöd till landet i linje med artikel 96. Det andra ministerdialogmötet mellan och genomfördes . Dialogen tog upp frågor kring fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och samhällstyrning, handel och hållbar utveckling, energifrågor, migrationsfrågor, forskning och innovation samt frågan kring uppföljning av ministerdialogen. Dialogen är baserad på det partnerskapsavtal, (JWF) som EU och ingick i syfte att fördjupa den politiska dialogen och samarbetet mellan och . JWF är tänkt att utveckla den tidigare relationen som huvudsakligen baserades på ett samarbete rörande bistånd. roll, med ökat engagemang i regionala och mulitlaterala fora, förhållandevis god ekonomisk potential med demokratisk bas, och ökat internationellt engagemang har bidragit till en stärkt dialog. Årliga högnivåmöten utgör en del i partnerskapsavtalet. EU har ett strategiskt partnerskap med . Vanligtvis hålls ett toppmöte mellan och , men detta har fått skjutas upp . Andra dialogtillfällen på hög nivå har ägt rum, och rör inte minst roll i regionen och AU. En särskild dialog hålls också regelbundet kring mänskliga rättigheter, där både arbetet inom FN och respektive inhemskt arbete tas upp. EU bedriver fortfarande utvecklingssamarbete med , vilket ger goda samarbetsytor och dialogmöjligheter när det gäller exempelvis utbildning och infrastruktur. EU följer den politiska utvecklingen i nära. genomfördes en årlig översyn av EU:s restriktiva åtgärder mot . Åtgärderna infördes som svar på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet och består av ett vapenembargo samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för ett antal personer och företag. Översynen ledde till att EU fattade beslut om en förlängning av sanktionerna med (t.o.m. ). I takt med att situationen för mänskliga rättigheter har förbättrats i landet har EU successivt lättat på åtgärderna. De aktiva åtgärder som kvarstår är vapenembargot samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för presidentparet. Dessutom tillämpas också restriktiva åtgärder för ett zimbabwiskt vapenföretag. undertecknade EU och ett gemensamt nationellt indikativt program inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden (2014–2020). Programmet på 234 MEUR fokuserar Skr. 2015/16:115 på hälsa, jordbruk samt god samhällsstyrning och institutionsbyggande. EU har tillsammans med FN spelat en viktig roll i . Med anledning av det internationella militära tillbakadragandet har biståndet och statsbyggandet kommit mer i centrum. för löper till 2016 och har som mål att utveckla afghanska institutioner och att skapa förutsättningar för en mer effektiv utveckling av den afghanska staten. EU:s särskilda representant för (EUSR) har en viktig roll i att bidra till genomförandet av . paraferades det långsiktiga partnerskapsavtalet (CAPD) mellan och . var drivande i processen. bygger på för åren 2014–2016, och ska vara ett stöd för den afghanska regeringen inom en rad områden, bl.a. landsbygdsutveckling, utbildning och korruptionsbekämpning. hölls även den första dialogen om mänskliga rättigheter mellan och , under vilken åtgärder diskuterades för att stärka de mänskliga rättigheterna på ett antal områden, bl.a. när det gäller dödsstraffet, yttrandefrihet samt rättigheter för kvinnor, barn och andra utsatta grupper. Tokyoprocessen utgör det ramverk inom vilket åtagit sig att genomföra ett antal reformer i utbyte mot stöd från det internationella givarsamfundet. I de rådsslutsatser om som antogs aviserades att EU skulle åta sig värdskapet för nästa ministerkonferens. Även åtgärder för att hantera flyktingkrisen lyftes fram samt vikten av god dialog i syfte att förbättra situationen vid återtagande av afghanska medborgare. EU:s samarbete med –2020 fokuserar främst på tre områden: 1) stärkt demokratiskt styre, 2) livsmedels- och näringsförsörjning samt 3) utbildning och kompetensutveckling. fortsatte arbetet inom ramen för , som särskilt syftar till att stärka arbetstagares rättigheter och säkerhet, samt miljö- mässig hållbarhet inom textilindustrin. EU:s samarbete med har fortgått inom ramen för det strategiska partnerskapet och den gemensamma handlingsplanen. Förhoppningar finns att de förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan och som inleddes ska kunna återupptas. Det pågår även arbete för att få till stånd ett toppmöte mellan och . 2015/16:115 EU och höll en dialog om cyberfrågor för att bekräfta vikten av samarbete inom det området. Under mötet diskuterades bl.a. cybersäkerhet, kapacitetsuppbyggnad och internationellt samarbete. EU är en av de största biståndsgivarna till . Efter den katastrofala jordbävningen och följande efterskalv , riktade EU omfattande finansiellt stöd till för att bemöta de mest akuta problemen. Kommissionens totala stöd till jordbävningsoffren uppgick till . antog en ny konstitution. EU uttalade sig positivt och manade till en inkluderande dialog med det nepalesiska folket då slutförhandlingarna av konstitutionen kantats av protester i delar av landet. I de rådsslutsatser som antogs välkomnas en fördjupad dialog i frågor om terrorismbekämpning, nedrustning och icke-spridning samt migration. EU välkomnade även värdskap för ett ministermöte som syftar till att främja stabilitet i regionen med utgångspunkt i . berördes även i de rådsslutsatser som antogs angående åtgärder för att hantera flyktingkrisen. EU betonade vikten av en dialog för att kunna förbättra situationen vid återtagande. EU:s relationer med förbättrades efter presidentvalet och parlamentsvalet . EU hade valobservatörer på plats för att övervaka parlamentsvalet. för mänskliga rättigheter, med stöd från , antog en resolution för försoning och rättvisa efter inbördeskriget i som tog slut . I de rådsslutsatser som EU antog , välkomnades demokratiska framsteg och samarbete med för mänskliga rättigheter. Rådsslutsatserna lyfter fram att det nu finns nya möjligheter till samarbete mellan och , och uppmanas att fortsätta arbetet för att återigen kvalificera sig för EU:s generösare handelsvillkor under det s.k. GSP+ -systemet. har EU även haft en dialog med inom ramen för blandkommissionssamarbetet, som syftar till att stärka genomförandet av det samarbetsavtal som antogs 1995. Dialogen resulterade i ett beslut om att skapa en gemensam arbetsgrupp för samhällsstyrning, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. har samarbetet mellan och fortsatt med utgångspunkt i den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och , som antogs vid ett toppmöte . Årets toppmöte Skr. 2015/16:115 ägde rum under vilket beslut fattades om en uppföljningsmekanism för den strategiska agendan. parterna att genomföra en handlingsplan rörande migration och mobilitet, samt upprätta en gemensam plattform för infrastruktursamarbete och en dialog om juridiska frågor. Förhandlingarna om ett bilateralt investeringsavtal, som inleddes och som kommer omfatta både investeringsskydd och ökat marknadstillträde, har fortsatt . Ett möte i den strategiska högnivådialog som EU och etablerade 2010 ägde rum . hölls ett möte inom ramen för högnivådialogen om handel och ekonomi. Det tredje mötet inom högnivådialogen om mellanfolkliga kontakter, som inrättades 2012, ägde rum . Ett större möte mellan och med fokus på handelsrelationen hölls . Utöver de tre högnivådialogerna bedriver EU sammanlagt ett sextiotal dialoger med inom en rad policyområden. EU och dialog om mänskliga rättigheter ägde rum och i . deltog på tjänstemannanivå. Dialogen är en central del i EU:s politik för mänskliga rättigheter i förhållande till . Ett toppmöte mellan och ägde rum i som 70-årsminnet av slut i och uppmärksammades. I det gemensamma pressuttalandet efter mötet betonades vikten av försoning och regionalt samarbete, som och EU:s bidrag till fred, stabilitet och välstånd sedan FN:s tillkomst underströks. Ledarna enades om att påskynda de pågående förhandlingarna mellan och om ett strategiskt partnerskapsavtal och om ett frihandelsavtal. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet, förhindra utveckling och spridning av massförstörelsevapen samt stöd för mänskliga rättigheter. EU genomförde, inom ramen för sin kritiska engagemangpolitik, den 14:e politiska dialogen med på tjänstemannanivå. EU har fortsatt att verka för att ska avbryta sitt kärnvapenprogram. Likt lade EU, tillsammans med , fram en resolution i om situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU och höll sitt åttonde toppmöte. Toppmötet byggde vidare på pågående samarbeten, där forskning och utveckling, klimat och hållbar utveckling, handel samt ett fördjupat utbyte kring utrikespolitiken lyftes fram. är en strategisk partner och är det enda landet i som har både ett frihandelsavtal, ett strategiskt partnerskapsavtal, och ett ramavtal för deltagande i krishanteringsinsatser på plats med EU. , som var ett valår i , har den demokratiska utvecklingen kontinuerligt lyfts fram i EU:s relationer till landet. EU betonade vikten av trovärdiga, fredliga, transparenta och inkluderande val. I EU:s rådsslutsatser inför valen framhölls vikten av att kvinnor och minoriteter får möjlighet att utöva sina politiska rättigheter. Rådet uppmärksammade särskilt situationen i delstaten och folkgruppen rohingya. Förhandlingarna om ett investeringsskyddsavtal mellan och , som inleddes , fortsatte genom förhandlingsrundor , . inledde EU en konsekvensanalys av avtalets effekter på hållbar utveckling och skedde inom ramen för denna process en första konsultation med berörda civilsamhällesaktörer. förlängdes EU:s vapenembargo och embargot mot utrustning som kan användas för intern repression, till . EU har framfört att antagandet av lagar ”till skydd för ras och religion” strider mot internationella konventioner om mänskliga rättigheter och har även riktat kritik mot gripandet av studenter. hölls det andra mötet inom ramen för den formella dialogen om mänskliga rättigheter med /. beslöt EU att ge ytterligare i bistånd till /i syfte att bidra till hjälparbetet efter de stora översvämningar som drabbat landet. EU har även aktivt stöttat den pågående fredsprocessen. skrev EU, i egenskap av officiellt vittne, under det nationella stilleståndsavtalet mellan regeringen och flera etniska väpnade grupper. Den höga representanten betonade i sammanhanget vikten av fortsatt dialog med de grupper som valt att stå utanför avtalet. skickade EU en valobservatörsinsats inför, under, och efter de nationella valen. Dess initiala bedömning var att valen, frånsett enstaka oegentligheter, varit välorganiserade och över förväntan fria. E U betonade emellertid att det förelåg konstitutionella, legala och procedurrelaterade hinder för att valen skulle kunna betraktas som helt fria och rättvisa. Militärkuppen i fick konsekvenser för EU:s relationer med landet, bl.a. i form av besöksrestriktioner och en översyn av pågående samarbeten. Förhandlingarna om partnerskaps- och frihandelsavtal har avstannat och kommer inte att undertecknas förrän en demokratiskt vald regering har tillträtt. Den ursprungliga vägkartan för en demokratisk utveckling som militärregeringen har presenterat har inte följts. Allmänna val har skjutits ytterligare och förutses inte äga rum förrän . I de kontakter som EU tog uppmanade EU att respektera internationella normer rörande mänskliga rättigheter och skyndsamt återställa den demokratiska processen genom att hålla fria och Skr. 2015/16:115 rättvisa val. Regionalt samarbete: Forum för och (ASEM) och Organisationen för sydostasiatiska nationer (ASEAN) ASEM:s tolfte utrikesministermöte ägde rum i . I ett ordförandeuttalande av den höga representanten redovisades mötets främsta teman: klimat, FN:s hållbara utvecklingsmål, katastrofhantering, migration, och regionala konflikter i och . EEAS och kommissionen presenterade ett gemensamt meddelande om att utveckla relationen mellan EU och ASEAN till ett partnerskap med ett strategiskt syfte. antogs rådsslutsatser i vilka rådet bl.a. framhöll att ett ingående av ett strategiskt partnerskap mellan EU och ASEAN bör hanteras parallellt med frågan om EU:s framtida deltagande i de strategiska diskussioner som förs i regionen. Den spända situationen i har fortsatt . EU har uppmuntrat parterna att lösa dispyter på fredlig väg i enlighet med internationell rätt, särskilt havsrättskonventionen. EU har starka intressen att i synnerhet bevaka rätten till fri sjöfart samt att den internationella handeln inte hindras. Frihandels- och investeringsavtal med med har tillämpats provisoriskt och den sydkoreanska regeringen samt alla EU:s medlemsstater har ratificerat avtalet. Kommissionen har fått i uppdrag att underteckna avtalet. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal med har pågått och kan eventuellt slutföras . Sex förhandlingsrundor genomfördes, vilka täckte in avtalets beståndsdelar, såsom marknadstillträde (tullar), offentlig upphandling, tjänstehandel, investeringar, icke-tariffära handelshinder, sanitära och fytosanitära frågor, regelsamarbete samt transparens. Kommissionen begärde ett yttrande från om EU:s kompetens att signera och ratificera det färdig- förhandlade frihandelsavtalet med . Ett långtgående frihandelsavtal med blev färdigförhandlat och skrevs under . Ratificering av väntas . Kommissionen förbereder ett formellt öppnande av frihandels- förhandlingar med och avser be medlemstaterna om förhandlingsmandat för frihandelsavtal med och . Förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal med pågår . EU lanserade förhandlingar med om ett investeringsskyddsavtal. DEL 4 EKONOMISKA OCH Det ekonomiska samarbetet inom EU bedrivs genom samordning av den ekonomiska politiken och gemensamma finansieringsinstrument. Det syftar bl.a. till att understödja ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och hög konkurrenskraft. ekonomiska återhämtningen i EU och arbetslösheten sjönk något från Arbetet har inriktats på initiativ för att öka investeringarna och stärka tillväxtpotentialen. Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) etablerats och arbete med en kapitalmarknadsunion har påbörjats. fokusområde har varit fördjupningen av EMU. Den ekonomiska och finansiella situationen i fortsätter att förstärkas och återhämtningen vidgas till att omfatta fler länder och sektorer. är tillväxten låg och återhämtningen långsam jämfört med tidigare erfarenheter, speciellt i euroområdet. ökade den finansiella och ekonomiska oron då den grekiska regeringen och institutionerna (kommissionen, IMF och ECB) till att börja med omförhandlade delar av det andra stödprogrammet till och därefter förhandlade fram villkoren för ett tredje finansiellt stödprogram. Situationen lugnade ner sig då man nådde en överenskommelse om det tredje stödprogrammet. Finanskrisen –2009 och den efterföljande skuldkrisen visade på betydande svagheter i vilket ledde till en mer regelbaserad och tydlig struktur för krishantering, i synnerhet för medlemsstater med euro som valuta. har arbetet med att fördjupa EMU-samarbetet intensifierats, i syfte att skapa en bättre ekonomisk styrning inom euroområdet och en bättre fungerande ekonomi. och beviljades finansiellt stöd för att genomföra ekonomiska anpassningsprogram. och påbörjade liknande anpassningsprogram respektive 2013 och fick finansiellt stöd mot att genomföra ett program riktat mot finanssektorn 2013. Av dessa har , och avslutat sina anpassningsprogram. Stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer Det finns tre stabilitetsmekanismer som inrättats under eurokrisen för att ge stabilitetsstöd till medlemsstater med betalningssvårigheter. Det är den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), Europeiska finansiella stabilitetsfaciliten (EFSF) samt Europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM). I tabell 1 finns en översikt av de tre mekanismernas verksamhet 2015. Tabell 1: Finansiella nyckeltal för ESM, EFSF och EFSM 2015 (miljarder euro) -10,9 Nya stöd ges inte -10,9 Avser återföring av medel som Källor: ESM, EFSF, DG ECFIN ESM är den permanenta stabilitetsmekanismen för medlemsstater som har euron som valuta. godkände , som är ESM:s högsta beslutade organ, ett tredje stödpaket för på upp ESM har betalat ut till och har betalats ut till . stödprogram löper till utgången av . utestående lån till på . programmet avslutades och har frivilligt gjort förtida återbetalningar på på sitt lån till ESM. beräknar sin återstående utlåningskapacitet till . tillfälliga stabilitetsmekanism EFSF är sedan ESM etablerats stängd för nya stödprogram. EFSF kommer dock att finnas kvar för att ta emot återbetalningar och förvalta tidigare stödprogram. beslutade att förlänga det andra stödprogrammet till fram till . uppfyllde dock inte villkoren för utbetalningar. upphörde innebar det att som avsatts för rekapitalisering av banksystemet återfördes till EFSF. utestående lån till och som båda framgångsrikt har avslutat sina stödprogram. 2015/16:115 EFSM baseras på EU-budgeten och regleras av rådets förordning 407/2010/EU. Stöd från EFSM beslutas av samtliga medlemsstater. blev betalningssituationen för akut. Landet behövde göra stora betalningar till IMF, som det andra stödprogrammet hade löpt ut och det inte fanns några utsikter att hinna etablera ett nytt stödprogram innan stora betalningar förföll. För att undvika en betalningsinställelse med svåröverblickbara konsekvenser behövdes ett överbryggningslån. såg över olika möjligheter och det framkom att det enda alternativ som på kort varsel fanns tillgängligt var EFSM. beslutade om ett överbryggningslån på som betalades ut så att kunde klara förfallande betalningar . samrådde regeringen med i ärendet. hantering av överbryggningslånet väckte stark kritik hos och andra icke-euroländer. Det framkom nämligen att det i interna diskussioner nämndes möjligheten att kunde använda sin röststyrka i rådet för att på egen hand få ett rådsbeslut om EFSM-stöd till stånd (beslutsregeln är kvalificerad majoritet). Regeringens hållning är att frågor som rör alla medlemsstater måste diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater. Initialt motsatte sig därför regeringen till . Kommissionen och tog emellertid intryck av kritiken från icke-euroländerna. Ett arrangemang som gav icke-euroländerna en tillfredsställande säkerhet inrättades. Säkerheten bestod i vinstmedel för ECB från innehav av grekiska statsobligationer. Med denna förbättring av lånevillkoren ställde sig regeringen positiv till ett överbryggningslån till och fick stöd i . Även var det aktuellt med ett ytterligare överbryggningslån från EFSM, men en utbetalning under det tredje Greklandsprogrammet kunde verkställas . Därmed behövdes inte ett andra överbryggningslån från EFSM. Överbryggningslånet från EFSM har till fullo återbetalats. Som en följd av diskussionerna om EFSM-lånet till ändrades EFSM-förordningen. Den innehåller numera en bestämmelse om att i det fall som stöd ges till en medlemsstat som har euron som valuta, ska en tillfredsställande säkerhet ställas för den finansiella risk som icke-euroländer löper. Säkerheten måste ge full och omedelbar kompensation i händelse av utebliven betalning från låntagaren. Till detta kommer att med anledning av beslutet om EFSM-lån gjorde ett uttalade om mer öppenhet och stärkt samarbete med de övriga medlemsstaterna. bekräftade att alla frågor av generell tillämpning, inklusive EU-budgeten och EFSM, ska diskuteras och beslutas i rådet med alla medlemsstater. Betalningsbalansstöd till medlemsstater med nationell valuta Medlemsstater med nationell valuta som har drabbats av, eller allvarligt hotas av, svårigheter när det gäller betalningsbalansen kan söka särskilt stöd. Stöd ges i form av villkorade medelfristiga lån som finansieras genom marknadsupplåning av kommissionen i EU:s namn. Stöd har getts i samarbete med (). program inom ramen för betalningsbalansstödet löpt ut och övervakning efter avslutat program har inletts.