prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 5.2 Antal besökare (föreställningar) 2013–2015 1 Könsuppdelad statistik saknas Den statligt stödda scenkonsten har en stor publik med nära fem miljoner besökare , vilket framgår av tabell 5.2. ovan. Landstingens bidragsgivning med statliga medel till scenkonstverksamheter huvudsakligen inom kultursamverkansmodellen genrerar en publik på ca 2 miljoner besökare. Lika stor publik drar den fria scenkonsten (teater, dans och musik) som tilldelas bidrag av , enligt senaste tillgängliga statistik . De fria musikgrupperna står för mer än hälften av dessa besökare. De fria dans- respektive teatergrupperna har ett brett och betydelsefullt utbud som ofta riktas till barn och unga. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.3 Bidragsgivning till scenkonstområdet Bidrag till Kungl. (fria aktörer, scenkonstallianser (enskilda konstnärer) Som tabell 5.3 ovan visar uppgår den totala statliga bidragsgivningen till scenkonstområdet till ca 2013–2015. Därmed utgör området omkring en tredjedel av hela den statliga kulturbudgeten. En stor del, av de statliga medlen, beslutar lands- tingen om inom ramen för kultursamverkans- modellen. Medlen inom modellen kan lämnas till såväl institutioner som till andra organisationer, t.ex. fria aktörer med regionala uppdrag. I det stöd till fria grupper som fördelar ingår bl.a. stödet till nationella minoriteter. Mer än hälften (5,) av det totala särskilda stödet på fördelades till scenkonst- området 2015. Vidare ingår även som fördelats till de tre allianserna, Musik-, Teater- respektive Dansalliansen. har dessa stärkts med totalt för att möjliggöra att antalet anställda frilansande konstnärer kan öka (se även avsnitt 8.4.2. Genom den reform om att främja låga taxor i kultur- och musikskolorna som trätt i kraft ökas statens bidragsgivning med ytterligare . I regeringens styrning av myndigheter och organisationer inom scenkonstområdet och i villkoren för bidraggivningen framgår att jämställdhet ska integreras i verksamheterna. Den statliga bidragsgivningen inom scen- konstområdet är jämställd i den meningen att inget kön är representerat med . , och , som alla har rege- ringens uppdrag att integrera jämställdhet i all sin verksamhet 2015–2018, redovisar att den direkta bidragsgivningen är jämställd. Ett undantag är bidragsgivning till dansområdet där andelen kvinnor uppgår till . Konstnärsnämnen förklarar detta med att kvinnor dominerar stort bland de yrkesverksamma. och lyfter dock fram att det finns fortsatta behov av att verka för ökad jämställdhet, särskilt inom musikområdet. Enligt en rapport som tagits fram av Föreningen av Svenska Tonsättare () i samverkan med Föreningen (), Statistik över offentliga orkestrar (dnr Ku2015/00572/KI), har orkestrar som tilldelats statligt stöd långt kvar till en jämställd repertoar. och Musik- verket har därför regeringens uppdrag 2016 att i samverkan med berörda aktörer främja en mer jämställd repertoar. Föreningen () har 2015 genomfört en studie som visar att förekomsten av svenska kvinnliga dirigenter bland orkestrar som tilldelats statligt stöd är mycket låg (dnr Ku2016/00616/KI). (Operan), Kungliga Dramatiska teatern AB () och arbetar för att främja verk av kvinnliga upphovsmän. På är de äldre verken i hög grad skapade av män men när det gäller nya beställningar bedrivs ett aktivt arbete för att öka andelen verk av kvinnor. På är kvinnliga regissörer underrepresen- terade på medan könsfördelningen är jämn när det gäller fördelningen på samtliga scener. Hälften av de 41 gästspel som visades på var verk av kvinnliga koreografer. Samverkan och internationellt utbyte är viktiga förutsättningar för den konstnärliga utveck- lingen. Svenska scenkonstaktörer samverkar såväl sinsemellan som med verksamheter och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 aktörer inom både kulturområdet och andra samhällsområden. Samverkan inom kulturom- rådet fokuserar på frågor som handlar om konstnärlig kvalitet och ökad tillgänglighet. Scenkonsten finns väl representerad i hela landet och samverkar med aktörer inom bl.a. utbildning, folkbildning, sjukvård, äldrevård, besöksnäring och regional utveckling. har scenkonstens aktörer i hela landet öppnat upp sina verksamheter för flyktingar och nyanlända. Många av dessa satsningar görs i samverkan med scenkonstaktörer och andra. har 2015 haft en bred samverkan, bl.a. för ökad internationalisering, interkulturellt utbyte och för att inkludera nyanlända. Tillsam- mans med och arrangerades 10-årsjubiléet av mång- faldskonvention. I projektet gration samverkar med Svensk scenkonst, Arbetsförmedlingen och Teaterför- bundet för att erbjuda nyanlända scenkonst- arbetare ingångar och praktikplatser i det svenska kulturlivet. arrangerar även som lockar stor publik i , och . initierade 2015 ett projekt där Musikarrangörer i samverkan (), Regional Musik i och Musikcentrum Riks ska föreslå en nationell turnéstruktur inom musikområdet. Vidare har myndighetens samverkansavtal med Export Music förlängts 2016–2018 och kompletterats med ett uppdrag att visa upp svenska musikakter (eng. showcase). Hälften av bidrags- givning avser nationella samverkansprojekt och övriga hälften internationella samverkansprojekt. Även främjar svensk scenkonst i utlandet i samverkan med andra myndigheter. har det skett vid bl.a. internationella scenkonstmässor i och . En förfrågan om ett nordiskt utbyte med med fokus på scenkonst för barn och unga är ett av resultaten. , som tilldelas statligt stöd genom , driver bl.a. projektet . Projektet tillgäng- liggör svensk musik från flera århundraden och genomförs i samverkan med , Svensk Musik och och bidrar till ökad kunskap om det svenska musikaliska kulturarvet så att det kan levandegöras och även inspirera till nyskapande musik. Den professionella dansen är, enligt , starkt koncentrerad till storstäderna vilket beror på brist på scener och spelplatser runt om i i övrigt. Majoriteten av dansens upphovspersoner och dansare återfinns inom det fria kulturlivet. har regeringens uppdrag att utveckla och sprida svenskt dansliv genom samarbete med nationella, regionala och lokala aktörer så att koreografer och dansare ska kunna utveckla sitt konstnärskap. , en kurs- och konferens- anläggning i , är nationalgåva till . Programverksamheten ska stärka samhörigheten mellan och , öka den ömsesidiga kunskapen om samhällsliv, språk och kultur samt spegla ländernas internationella engagemang. 2015 arrangerades bl.a. Sommer- , en kurs för unga musiker från hela världen. Genom ett brett utbud för barn och unga skapas mer kultur till fler. Även återväxten av konst- närligt verksamma gynnas. Flertalet statligt stödda verksamheter arbetar med att utveckla sina verksamheter för den yngre publiken, bl.a. genom samverkan med skolor. Den fria scenkonsten har stor betydelse för utbudet av teater, dans och musik för barn och unga. En övervägande del av den fria scen- konstens föreställningar riktas till barn och unga. Särskilt hög är denna andel inom det fria teaterområdet, . Inom dansområdet uppgår andelen till och inom musikområdet till . Inom Statens musikverks bidragsgivning har barn och unga som huvudmålgrupp medan har barn och unga som en del av målgruppen. Både Operan och har utökat sina respektive barn- och ungdomsverksamheter . är Unga åter tillbaka i Dramatenhuset och antalet föreställningar för barn och unga, liksom antalet besökare, ökade kraftigt. har haft ett särskilt fokus på barn och unga i sin bidragsgivning. har myndigheten samverkat med kring en turnéverksamhet med musiklådor till nyanlända och barn på flykt. arrangerar streetdans- som bidrar till att främja dansens utveckling, ung urban koreografi och ungas dansintresse. driver i samarbete med länsteatrarna bl.a. projektet med angelägen dramatik för skolor och unga amatörensembler (15–). enga- gerades 60 ensembler. Vidare har 2015 gått med i projektet dans, en koreografitävling för unga i samverkan med . Alla ska kunna ta del av den kultur som de statligt stödda verksamheterna erbjuder. har tillgängligheten i fråga om såväl fysisk tillgänglighet som annan tillgänglighet vidare- utvecklats i flertalet verksamheter i hela landet, bl.a. genom ökad digitalisering. har ett särskilt uppdrag att driva på utvecklingen så att kulturlivet blir mer tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och verkar för att främja fysisk tillgänglighet bland såväl institu- tioner som fria grupper (avsnitt 5.4.2. Operan arbetar för att erbjuda personer med nedsatt hörsel en upplevelse av högre kvalitet. Vid arbetet med den planerade ombyggnaden av kommer hänsyn tas till ökad tillgäng- lighet för personer med funktionsnedsättning. Även arbetar systematiskt för att tillgängliggöra föreställningar, lokaler och kommunikation för personer med funktions- nedsättning utifrån de förutsättningar som gäller för byggnaden. Tyst Teater vid firade och turnerade föreställ- ningar i landet och i . Genom Svenskt visarkiv vid har över 50 000 ljudinspelningar som dokumenterar musikaliskt kulturarv digitaliserats och gjorts tillgängliga . Därmed är arkivet nu mer tillgängligt än någon- sin. har 2015 tagit fram en digitaliseringsplan för allt kulturarvsmaterial och arbetar för att Scenkonstmuseet, som planeras öppnas 2017, ska vara så tillgängligt som möjligt för alla och locka ny och bredare publik. Digita- liseringens möjligheter för ett ökat scenkonst- utbud står också i fokus för projektet nätet som drivs i samverkan mellan , , och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arrangerade 2015 tillsammans med bl.a. med konstnärliga högskola ett symposium om ifrågasättande av den norma- tiva kroppen på scenen. Ett resultat är att avser att varje säsong presentera minst en föreställning som inkluderar funktions- variationer. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna inom scenkonstområdet är mycket betydelsefulla för uppfyllelsen av de nationella kulturpolitiska målen om kultur som en dynamisk, utmanande och obunden kraft och att alla ska ha möjlighet att delta. De statligt stödda verksamheterna bidrar till både spets och bredd i det konstnärliga utbudet samt drar en stor publik i hela landet, genom bl.a. ökad till- gänglighet på olika sätt. Det statliga stödet bidrar till att kulturskapare i högre grad kan leva på sitt konstnärskap. Scenkonsten bidrar och kan än mer bidra till och främja möten mellan nyan- lända och svenska medborgare. Det är en viktig uppgift framöver att tillvarata och utveckla scenkonstens breda möjligheter att bidra till ett levande demokratiskt samtal och till ett som håller ihop. Scenkonsten för samman människor och bidrar till att skapa möten mellan olika erfarenheter och perspektiv. Regeringen bedömer vidare att scenkonstområdet stärks av såväl samverkan som internationellt utbyte. Det finns fortsatta behov av ökad jämställdhet och mångfald på landets olika scener i stort. Särskilt inom musikområdet finns det inom vissa delområden behov av ökad jämställdhet. Det är angeläget att orkestrar som tilldelas statligt stöd vidareutvecklar en mer jämställd repertoar och representativitet inom svensk orkestermusik. Regeringen bedömer att dansområdet är det område inom scenkonsten som har den svagaste infrastrukturen. Av denna anledning är det angeläget att samverkan mellan olika aktörer kan vidareutvecklas för att främja danskonstens utveckling. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.5.12:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 014 649 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 011 629 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 011 588 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , , (ideell förening), Stiftelsen , Stiftelsen holms Slottsteater och . Anslaget får även användas för kvalitetsstärkande insatser inom scenkonstområdet. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget tillförs och 2018– 2020 för att stärka den musikaliska scenkonsten. Vidare tillförs anslaget 2018 och 2019 och 2020 för att täcka kostnader till följd av renovering av Kungliga . beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär att anslaget minskas med ca . Tabell 5.6 Sammanställning av medelstilldelningen och 2017 till Operan, , , , och Regeringen beräknar att bidraget till Operan ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare ökas bidraget till Operan med 2017 och 2018–2020 för att 2018 och 6 000 000 2019 och 2020 för att täcka kostnader i samband med renovering av Operans över- maskineri. Enligt tidigare beslutade och aviserade anslagsförändringar minskas bidraget med . Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar vidare att bidraget till minskas med enligt tidigare beslutad och aviserad anslagsförändring. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar vidare att bidraget till minskas med enligt tidigare beslutade och aviserade anslagsförändringar. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till Drottning- holms Slottsteater ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar vidare att bidraget till ökas med och 270 000 2018–2020 för att stärka scenkonsten. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , Drottning- holms slottsteater och . och 2020 beräknas anslaget till 1 017 339 000 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en låneram i som uppgår till högst till för en renovering och ombyggnation av vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . Skälen för regeringens förslag: (Operan) är nationalscen för opera och balett. Operan uppfördes i sin nuvarande form och har i många avseenden stått orörd . har byggnaden ett stort renoveringsbehov och stora arbetsmiljöbrister som påverkar de medarbetare som arbetar i huset. har en omfattande renovering och ombyggnation av planerats. Det finns bl.a. ett stort behov av att byta ut eller göra en genomgripande renovering av övermaskineri. Vid ombyggnationen av huset kommer även tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning att beaktas. Kostnadsökningarna för Operan kommer att kompenseras genom medelstillskott. För att möjliggöra renoveringen och ombygg- naden bör Operan, för vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av , få möjlighet att ta ett lån på högst i . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om en låneram i som uppgår till högst till Operan för renovering och ombyggnation. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.5.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogram- verksamhet och vissa andra aktörer av kultur- politiskt intresse inom teater, dans och musik. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksam- heten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planeringsförutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter . Anslaget används huvudsakligen för bidrags- givning till fria scenkonstgrupper. Dessa grupper är oftast små och har små ekonomiska resurser. Statens andel av deras offentliga finansiering är betydande och en viktig förutsättning för dem att finna övrig finansiering. Grupperna bedriver omfattande turnéverksamhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda planeringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Tabell 5.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget tillförs för en förstärkning av den musikaliska scenkonsten 2017. –2020 beräknas tillföras för samma ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 112 113 tkr prisnivå. 3Motsvarar 112 113 tkr prisnivå. 4Motsvarar 112 113 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för statsbidrag till musiklivet. Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 så som pensionskostnader som regleras retro- aktivt. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 för , 2019 och 2020 , 115 620 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds och Kungl. bidragsgivning och verksam- het som rör bibliotek, litteratur och kultur- Vidare omfattas Myndigheten för tillgängliga medier och och folkminnen. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteraturen, läsandet och språket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit följande nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117): Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förut- sättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. De riksdagsbundna målen för en nationell språkpolitik (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89) är: –Svenska språket ska vara huvudspråk i . –Svenskan ska vara ett komplett och sam- hällsbärande språk. –Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. –Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. De språkpolitiska målen ligger till grund för språklagen (2009:600). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bedömningen av resultatet av statens insatser inom området litteraturen, läsandet och språket utgår från –bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801), –bidragsgivning till litteratur och kulturtidskrifter och internationellt littera- tursamarbete för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen samt spridning och läsning av litteratur och kulturtidskrifter, –insatser för att främja ett ökat läsande, –produktion, utlåning och distribution av tillgänglig litteratur och medier, och –insatser inom språkområdet med utgångs- punkt i bl.a. språklagen (2009:600). Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 4.4.1). Bibliotek och tillgängliga medier Regeringen har gett Kungl. i uppdrag att i samverkan med andra berörda aktörer lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi. Syftet är att det ska finnas en biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som ställs i bibliotekslagen. har presenterat en första omvärldsanalys inom ramen för uppdraget. En fördjupad delredovis- ning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . har inrättat Forum för nationell bibliotekssamverkan, en ny samverkansplattform som ska stödja myndig- heten i uppdraget att ha nationell överblick och främja samverkan inom området. Deltagande myndigheter och organisationer är bl.a. Statens kulturråd, Myndigheten för tillgängliga medier, och Kommuner och Landsting. En myndighetsövergripande grupp för att titta på skolbiblioteksfrågan har också bildats. Gruppen ska i första hand bidra med omvärldsanalyser till arbetet med en nationell biblioteksstrategi. Den officiella biblioteksstatistiken har gjorts om och presenterades 2015 en samlad statistik för alla bibliotekstyper. följer även upp och stödjer fram- tagandet av kommunala och regionala biblioteks- planer samt de regionala kulturplanerna. Biblio- teksplaner finns inte antagna överallt i landet, trots krav i bibliotekslagen. Det finns också brister i sambandet mellan regionala biblioteks- planer och regionala kulturplaner. Biblioteken har på olika sätt anpassat sin verksamhet för att bättre kunna stötta männi- skor på flykt och de som kommit till . Efter förslag i propositionen Vår- ändringsbudget har beslutat om att tillföra för att främja biblioteken som mötesplatser för fri åsiktsbildning, informationsutbyte och möjlig- het till gemensam bildning. har fått i uppdrag att fördela medlen . fördelas medel inom kultur- samverkansmodellen till litteratur- och läsfräm- jande verksamhet, utöver biblioteksverksamhet som fått stöd. Totalt fördelade landstingen ca i statliga medel till biblioteksverksamhet . , som inte ingår i kultursam- verkansmodellen, fick för ändamålet, se vidare avsnitt 4.4.2. Tillgänglig litteratur och nyhetsförmedling Myndigheten för tillgängliga mediers (MTM) produktion av talböcker ökade . Det totala antalet digitala utlåningar av talböcker genom webbsidan och appen Legimus ökade . Biblioteken stod för av det totala antalet digitala lån. Flertalet låntagare laddar alltså ned sina talböcker själva via MTM. Utlåningen av fysiska talböcker på cd fortsätter att minska, . Ökningen av antalet låntagare som använder tjänsten egen nedladdning var . Det är också en tjänst som lockar yngre åldersgrupper, inte minst appen Legimus som stod för av lånen för användare under . Produktionen av punktskriftsböcker min- skade något 2015 som både antalet användare och utlån ökade.