prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — nomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikens bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan mellan berörda aktörer. Vidare påverkar konjunkturutvecklingen resultatet. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av en rad olika indikatorer som t.ex. övergången till arbete eller utbildning. I en del fall är indikatorerna överlappande med de som används vid regeringens uppföljning av sysselsättningspolitiken som redovisas i regeringens ekonomiska vårproposition. Huvuddelen av resultatinformationen utgörs av återrapporteringar från i första hand Arbetsförmedlingen men även andra myndigheter som t.ex. Statskontoret och . IFAU och IAF lämnar också viktiga underlag för bedömningen av arbetsmarknadspolitikens måluppfyllelse. Svensk ekonomi befinner sig i en konjunkturåterhämtning. Arbetslösheten minskar och sysselsättningen har fortsatt öka i samma takt som 2014. har arbetskraften vuxit något långsammare än tidigare, vilket sammantaget bidragit till att arbetslösheten minskat till 2015. Utvecklingen har varit likartad för kvinnor och män. Även långtidsarbetslösheten minskade 2015. Bland de långtidsarbetslösa 2015 var kvinnor och män. Sammansättningen bland de arbetslösa har förändrats och arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i befolkningen. En allt större andel av de som skriver in sig som arbetslösa på Arbetsförmedlingen har en svag förankring på arbetsmarknaden och är således i behov av stöd i olika former och omfattning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden (se diagram 4.1). Vidare innebär det snabbt växande antalet deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag att antalet som varit i landet kommer att öka i arbetskraften. Detta kan motverka en nedgång i arbetslösheten eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. De insatser som ges inom etableringsuppdraget ska ses som en investering som stärker individens möjligheter till arbete eller vidare studier. Diagram 4.1 Nyinskrivna öppet arbetslösa med svag förankring på arbetsmarknaden efter kön Procent av nyinskrivna öppet arbetslösa Anm.: Andelen nyinskrivna öppet arbetslösa på Arbetsförmedlingen som har en eller flera av följande karaktäristika: Högst förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt född, funktionsnedsättning eller äldre . Källa: Arbetsförmedlingen. Många arbetslösa riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet. Vissa grupper möter särskilda problem och har högre sannolikhet att kvarstå i arbetslöshet . Dessa individer finns till stor del bland dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är utomeuropeiskt födda, har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller är äldre. För dessa grupper är möjligheten till jobb betydligt lägre jämfört med övriga arbetslösa (se diagram 4.2). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Diagram 4.2 Jobbchanser för grupper med svag förankring samt övriga Anm.: Jobbchansen definieras som antalet som lämnat arbetslöshet till subventionerat eller osubventionerat arbete som andel av kvarstående inskrivna arbetslösa. Säsongrensade och utjämnade värden. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet inskrivna arbetslösa på Arbetsförmedlingen som varit utan arbete uppgick till i genomsnitt 141 000 personer 2015. Det är en kraftig ökning jämfört med innan finanskrisen, antalet uppgick till 57 000 personer 2008. Närmare 113 000 av de 141 000 som varit utan arbete har en eller flera av de individkaraktäristika som minskar sannolikheten att snabbt finna arbete, varav närmare hälften, eller ca 51 000 personer, saknar fullföljd gymnasieutbildning. över en längre tidsperiod har i stort sett hela ökningen av antalet arbetslösa med långa tider utan arbete skett bland grupper med svag förankring på arbetsmarknaden (se diagram 4.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Diagram 4.3 Inskrivna arbetslösa som varit utan arbete , grupper med svag förankring samt övriga efter kön Anm.: I grupper med svag förankring ingår individer med en eller flera av följande karaktäristika: Högst förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt född, funktionsnedsättning eller äldre . Säsongrensade och utjämnade värden. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten bland unga (15–) utgör en betydande del av den aggregerade arbetslösheten, cirka en tredjedel av de arbetslösa är ungdomar. Arbetslösheten bland unga uppgick till 2015. Arbetslösheten har minskat både bland personer i åldern 15–och i åldern 20–. Arbetslöshetsutvecklingen bland unga ser likartad ut för kvinnor och män. Ungefär hälften av ungdomsarbetslösheten (15–) utgörs av studerande som studerar på heltid och som söker arbete. låg ungdomsarbetslösheten, exklusive heltidsstuderande som sökte arbete, på , vilket är den lägsta nivån . Av de allra yngsta (15–) söker majoriteten av de arbetslösa extrajobb eller sommarjobb vid sidan av sina studier. Merparten av de heltidsstuderande som söker arbete betraktar sig i huvudsak som studerande. Långtidsarbetslösheten bland unga i är förhållandevis låg både i relation till äldre och vid en internationell jämförelse. Etableringen på arbetsmarknaden för unga kvinnor och män utan fullföljd gymnasieutbildning är emellertid svår och arbetslösheten för denna grupp är betydligt högre än för unga med gymnasial eller eftergymnasial utbildning (se diagram 4.4). Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern. Diagram 4.4 Arbetslöshet bland unga (20–) efter utbildningsnivå Källa: SCB, . Utrikes födda är en heterogen grupp med olika förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Utomeuropeiskt födda, som till stor del utgörs av nyanlända som kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande, har en särskilt svår situation på arbetsmarknaden jämfört med inrikes födda. Antalet utomeuropeiskt födda som är inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen har ökat kraftigt och en stor del av denna ökning består av personer med kort utbildning. uppgick antalet inskrivna arbetslösa (25–) födda utanför till i genomsnitt 118 000 personer, varav 54 000 har högst förgymnasial utbildning och 35 000 har eftergymnasial utbildning(se diagram 4.5). Av de utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning utgör kvinnor och bland de med eftergymnasial utbildning . Många arbetslösa födda utanför drabbas även av långa tider i arbetslöshet, närmare hälften har varit utan arbete . Diagram 4.5 Inskrivna arbetslösa (25–) födda utanför efter utbildningsnivå Anm.: Inskrivna arbetslösa i åldrarna 25–. Källa: Arbetsförmedlingen. Avsaknad av gymnasieutbildning medför en väsentligt lägre sannolikhet att vara sysselsatt jämfört med de som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Det är även i denna grupp som de största skillnaderna finns i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män. Sysselsättningsgraden bland utomeuropeiskt födda kvinnor med högst förgymnasial utbildning uppgick till 2015. Bland männen uppgick den till . I diagram 4.6 framgår att sysselsättningsgraden är betydligt högre bland dem med eftergymnasial utbildning och gymnasieutbildning, även om männens sysselsättningsgrad även i dessa grupper är högre än kvinnornas. Diagram 4.6 Sysselsättningsgrad bland personer födda utanför (25–) efter utbildningsnivå Källa: SCB, . Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt en lägre sysselsättningsgrad än befolkningen som helhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga, 16–, , jämfört sysselsatta bland den totala befolkningen i samma åldersintervall. Arbetslösheten i denna grupp har ökat . Enligt Arbetsförmedlingens statistik ökade antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kraftigt –2013, men har minskat något. var den könsmässiga fördelningen i denna grupp relativt jämn, men därefter har andelen kvinnor minskat till 2015. Arbetsförmedlingens uppföljning av andelen arbetslösa med funktionsnedsättning som får arbete visar att denna nivå var relativt oförändrad 2011–2015. Arbetsmarknadspolitiken syftar till att underlätta tillsättandet av lediga platser bl.a. genom att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. nyanmäldes närmare 1 078 000 lediga platser till Arbetsförmedlingen, vilket var en ökning jämfört med då 796 000 lediga platser anmäldes. Förändringen pekar mot att en avsevärd ökning av efterfrågan på arbetskraft skett. Arbetsförmedlingen erbjuder arbetsgivare en rad tjänster, bl.a. annonsering, urval och rekryteringsträffar. har flera åtgärder vidtagits för att i större utsträckning anpassa myndighetens tjänster till arbetsgivarnas behov. Dessa omfattar bl.a. kompetensutveckling hos personalen, mer uppsökande verksamhet samt utveckling av digitala tjänster. Arbetsmarknadspolitiken ska även bidra till en effektiv matchning genom spridning av information om och prognoser för utbud och efterfrågan på kompetens till arbetssökande, arbetsgivare och andra aktörer som berörs av kompetensförsörjningsfrågor. Arbetsförmedlingen har inom ramen för detta bl.a. publicerat två arbetsmarknadsprognoser på riks- och länsnivå. Många aktörer verkar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, framför allt vad gäller tillhandahållandet av olika tjänster riktade till arbetssökande. Arbetsförmedlingen har ansvar för att upphandla tjänster där det anses bidra till en effektiv verksamhet. levererade 553 aktörer kompletterande arbets- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 förmedlingstjänster till Arbetsförmedlingen till en kostnad av . Exempel på upphandlade kompletterande arbetsförmedlingstjänster är Stöd och matchning samt Introduktion till arbete. Antalet leverantörer har minskat avsevärt jämfört med , vilket framför allt beror på att de tidigare tjänsterna jobbcoachning och rehabilitering avslutades. Flera studier har gjorts där externa aktörers tjänster har jämförts med Arbetsförmedlingens egen verksamhet, t.ex. IFAU (2012:24). Inga genomgående skillnader vad avser resultat i form av övergång till arbete har kunnat påvisas. Jämförelser är dock svåra, eftersom det är olika tjänster som levereras. Den totala ersättningen till olika externa leverantörer uppgick till . Utöver de kompletterande arbetsförmedlingstjänsterna ingår här bl.a. utbildningstjänster samt ersättning till anordnare inom garantierna och etableringsuppdraget. Ersättningarna belastar både utg.omr. 13 och utg.omr. En stor del av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet genomförs alltså inte i Arbetsförmedlingens regi. Det innebär ett omfattande ansvar för myndigheten att säkerställa att den upphandlade verksamheten bedrivs effektivt och med hög kvalitet för de arbetssökande. Arbetsförmedlingen arbetar utifrån en systematisk uppföljningsmodell där granskningar görs utifrån leverantörsdialoger samt klagomål- och avvikelserapportering. Arbetsmarknadspolitiska program och anställningsstöd För att de arbetssökande, såväl kvinnor som män, ska få en starkare ställning på arbetsmarknaden och förbättra sina förutsättningar att få ett arbete erbjuder Arbetsförmedlingen arbetsmarknadspolitiska program. Huvuddelen av programinsatserna riktas till de arbetssökande inom jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin, dvs. till personer som står relativt långt från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens programinsatser kan översiktligt beskrivas genom antalet deltagare i de olika programmen och utfallet i form av arbetsmarknadsstatus efter programmens slut. En sådan översiktlig redovisning framgår av de tabellerna, 4.2 och 4.3. I uppgifterna om antalet deltagare i program används både måttet genomsnittligt antal kvarstående i program och måttet det totala antalet personer som deltagit i programmet, vilket framgår av redovisningen. Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program var oförändrat jämfört med . Fram tills att avvecklingen av sysselsättningsfasen påbörjades har antalet deltagare fortsatt att öka. I övrigt var de största förändringarna att antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar minskat som ett resultat av bl.a. minskade ungdomskullar. har de förberedande insatserna ökat bl.a. till följd av fler deltagare i program inom etableringsuppdraget. En allt större andel av de arbetsmarknadspolitiska insatserna sker inom ramen för etableringsuppdraget för vissa nyanlända. uppgick denna andel till jämfört 2014. Dessutom befinner sig cirka hälften av deltagarna som avslutat sin etableringsplan i insatser främst inom jobb- och utvecklingsgarantin. För en redovisning av resultaten inom etableringsuppdraget (se utg.omr. 13 avsnitt 3.4.6). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 4.2 Genomsnittligt antal kvarstående i konjunkturberoende program, nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Förberedande eller orienterande utbildning Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Fördjupad kartläggning och vägledning 1 Avser extratjänster, traineejobb, utbildningskontrakt, projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning och arbetsträning inom e tableringsuppdraget. Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Arbete med stöd är en form av arbetsmarknadspolitisk insats som innebär att arbetsgivaren får kompensation för att anställa personer som har svårt att få arbete. Det finns olika typer av subventionerade anställningar. Det totala antalet beslut om subventionerade anställningar ökade något . Ökningen rörde framför allt nystartsjobb och instegsjobb, medan övriga subventionerade anställningar minskade i antal jämfört med . Män tar del av subventionerad anställning i större utsträckning än kvinnor. Detta gäller alla anställningsstöd. Personer kan anvisas särskilt anställningsstöd om de har deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin . Ett högre handledarstöd lämnas om den som anvisas det särskilda anställningsstödet har deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin längre än , det s.k. förstärkta särskilda anställningsstödet. Drygt 11 500 personer deltog i särskilt anställningsstöd , vilket är i nivå med . Det var ca 9 400 personer som deltog i förstärkt särskilt anställningsstöd , vilket innebär en minskning med ca 900 personer jämfört med . I båda stöden var andelen bland män större än bland kvinnor. utgjorde av det totala antalet deltagare. Extratjänster infördes för yrken inom välfärden och syftet med stödet är att erbjuda långtidsarbetslösa som har deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin en möjlighet till anställning med kollektivavtalsenlig lön. Instegsjobb är ett anställningsstöd till arbetsgivare riktat till nyanlända som studerar vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. har knappt 10 500 personer haft ett instegsjobb . Det innebär en ökning med drygt 1 500 jämfört med föregående år. Av deltagarna var kvinnor och män. Ökningen kan delvis förklaras av det ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget. Traineejobben, som infördes , är en subventionerad anställning som kombineras med en reguljär yrkesutbildning. Insatsen riktade sig ursprungligen till unga mellan , men trädde förordningsändringar i kraft som innebär att målgruppen för traineejobben vidgas till att även omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa som är eller äldre. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 utom slopades kravet på gymnasieutbildning för att få ett traineejobb, och kvalificeringstiden för traineejobb inom välfärdssektorn för unga kortades till tre månaders arbetslöshet. Traineejobb riktas till yrken inom välfärden och yrken där det råder brist på arbetskraft. Nystartsjobb infördes och riktar sig till dem som har stått utanför arbetsmarknaden . deltog drygt 87 000 individer, vilket var 3 300 fler än året innan. av deltagarna var kvinnor och var män. Stödet för yrkesintroduktionsanställningar4 trädde i kraft och riktade sig ursprungligen till ungdomar . inkluderar målgruppen för stödet även nyanlända och långtidsarbetslösa som är eller äldre. Utvidgningen är en del av genomförandet av den migrationspolitiska överenskommelsen mellan regeringen, , , och . En yrkesintroduktionsanställning innebär en möjlighet att lära sig ett yrke på arbetsplatsen i kombination med utbildning eller handledning som deltagaren erbjuds ett arbete med lön. fanns det knappt 1 000 deltagare i yrkesintroduktionsanställningar. Det innebär en ökning med ca 700 personer jämfört med året innan. Av deltagarna var män och var kvinnor. Stöd till start av näringsverksamhet fortsätter att minska och antalet deltagare har halverats . Det är också det program där utflöde till arbete minskat mest . Regeringen har i enlighet med tillkännagivande (bet. 2014/15:AU5, rskr. 2014/15:142) i förordning beslutat om att sänka åldern för stöd till start av näringsverksamhet till i syfte att underlätta för fler att komma ifråga för detta stöd. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. 4 Stödet för yrkesintroduktionsanställningar är ett resultat av de trepartsamtal som den förra regeringen förde med arbetsmarknadens parter. Inom ramen för samtalen inkom vissa parter 2013 med en förfrågan om finansiellt stöd för projekt som syftar till att förbättra möjligheterna för unga att ta sig in i på arbetsmarknaden. hänvisades parterna till relevanta myndigheters arbete på området. Därtill informerades bl.a. om stöd som parterna kan söka. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 4.3 Andelen i arbete eller reguljär utbildning efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Fördjupad kartläggning och vägledning Särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt Stöd till start av näringsverksamhet Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 4.3 ger en överblick över resultatet av de arbetsmarknadspolitiska programmen i form av andelen av deltagarna som efter avslutat program har ett arbete eller deltar i en reguljär utbildning. Jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar utgör s.k. ramprogram där deltagare kan delta i flera olika program. I tabell 4.3 redovisas därför även resultaten för dem som deltar i program inom ramen för garantierna. Det bör noteras att resultatet inte är samma sak som programmets effekt, eftersom resultatet inte beaktar vad som skulle ha skett om individen inte fått insatserna. Av tabellen framgår inte heller vilket resultat som skulle uppnåtts om en individ tagit del av en annan insats. Resultaten för vissa av programmen ska också tolkas mot bakgrund av att de ofta är individuellt anpassade och av förberedande karaktär där arbetssökande efter avslutat program går vidare till andra insatser, såsom är fallet t.ex. med förberedande utbildning. Flera program syftar således i första hand till att öka individens förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden och är en del av uppdraget att stärka och rusta individerna. Det kan dock vara svårt att mäta resultaten i detta avseende. Dessa program har normalt en lägre övergång till arbete, men syftar till att deltagarna successivt ska öka sina möjligheter att få ett arbete eller en utbildning. Det motsatta gäller för exempelvis start av näringsverksamhet där det, i förhållande till andra program, goda resultatet huvudsakligen kan förklaras av att deltagare står relativt nära arbetsmarknaden redan innan anvisningen till programmet. Att vara i arbete innebär där, i merparten av fallen, att personen är fortsatt sysselsatt i sitt företag. hade i genomsnitt arbete efter att de avslutat en arbetsmarknadsutbildning. Detta var en marginell förbättring av resultatet jämfört med . var andelen kring . Resultaten var svaga i förhållande till andra arbetsmarknadspolitiska program som t.ex. arbetspraktik, som den genomsnittliga kostnaden per deltagare var relativt hög. Jobb- och utvecklingsgarantin är ett ramprogram med olika insatser som riktar sig till dem som har varit borta från arbetsmarknaden och är det arbetsmarknadspolitiska program som har flest deltagare. stod programmet för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Programmet syftar till att erbjuda deltagare individuellt utformade insatser för att stärka sin position på arbetsmarknaden och så snabbt som möjligt komma i arbete. Insatserna kan t.ex. vara arbetsmarknadsutbildning, stöd till start av näringsverksamhet eller arbetsplatsförlagda aktiviteter såsom arbetspraktik, arbetsträning eller förstärkt arbetsträning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 har jobb- och utvecklingsgarantins tre på varandra följande faser med olika insatser ersatts av en mindre detaljreglerad och mer individanpassad garanti, detta för att ge bättre stöd till de som är långtidsarbetslösa. Sysselsättningsplatserna inom den tidigare sysselsättningsfasen avvecklas successivt och ska vara helt avvecklade. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin uppgick till i genomsnitt ca 107 000 personer och ligger kvar på ungefär samma nivå som 2014. Av dessa befann sig ca 38 000 personer i sysselsättningsfasen. Deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins fas ett och fas två har tagit del av en stark efterfrågan på arbetsmarknaden, vilket innebär att antalet deltagare i fas ett och fas två har minskat. Antalet deltagare i sysselsättningsfasen har dock ökat, vilket tyder på att den förbättrade arbetsmarknaden inte kommer alla till del. Antalet individer som deltog i programmet uppgick till 184 300 och innebär en minskning med nästan 3 000 personer jämfört med . Minskningen av antalet individer i jobb- och utvecklingsgarantin syns främst i de två inledande faserna. I sysselsättningsfasen har antalet deltagare ökat med nästan 2 500 personer, trots en förbättrad arbetsmarknad. Resultatet i form av övergångar till arbete som andel av det genomsnittliga antalet kvarstående i programmet minskade från 2015. Även övergångarna till arbete från sysselsättningsfasen minskade från till . Av de som gick till arbete från sysselsättningsfasen gick flertalet till arbete med stöd. Det minskade antalet beslut om anställningsstöd riktade till målgruppen har påverkat resultatet för övergångar till arbete negativt för denna grupp. Motsvarande andelar för övergångar till utbildning låg på för samtliga faser och för sysselsättningsfasen, vilket var en minskning jämfört med föregående år. Av de relativt få deltagare som lämnat programmet var i arbete . Motsvarande andel för sysselsättningsfasen var , vilket är en minskning sedan föregående år. Äldre, utomeuropeiskt födda, deltagare med låg utbildningsnivå samt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör en större andel av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin än de gör av samtliga inskrivna arbetslösa. Många av dessa tillhör dessutom flera av de nämnda kategorierna , vilket ytterligare ökar risken för långtidsarbetslöshet. Jobbgarantin för ungdomar är ett ramprogram för ungdomar som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa under minst tre av . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar har minskat under både 2014 och 2015. Minskningen beror dels på att ungdomar gynnas av ökad efterfrågan på arbetskraft, dels på minskade ungdomskullar. hade programmet i genomsnitt 27 000 deltagare jämfört med 33 000 deltagare i genomsnitt . Av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar var kvinnor och män, vilket är ungefär samma fördelning som . Könsskillnaderna beror, enligt Arbetsförmedlingen, på att fler män än kvinnor inte har fullföljt sin gymnasieutbildning och därför har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Av de deltagare som lämnade jobbgarantin för ungdomar gick till arbete, med eller utan stöd, och påbörjade reguljära studier.