prop · H303178 · 2016-05-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:178 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) I propositionen föreslås att energitorvtäkter ska regleras på samma sätt som odlingstorvtäkter, i . Lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ska därför upphävas. Följdändringar ska göras i , lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader och minerallagen (1991:45). används som bränsle (energitorv) men också för andra ändamål som odlingstorv, t.ex. jordförbättringsmedel och stallströ. Energitorv omfattas av ett koncessionssystem vilket innebär att mark kan tas i anspråk för torvutvinning utan fastighetsägarens samtycke. Förslaget innebär att koncessionsrätten för energitorv tas bort. Därigenom får fastighetsägaren möjlighet att avgöra om energitorv ska utvinnas på fastigheten och vem som ska utvinna torven. Vidare innebär förslaget att all täktverksamhet ska prövas enligt samma lagstiftning och instansordning. På så sätt kan en enhetlig, mer rättssäker och effektiv tillståndsprövning uppnås. Därigenom kan också en verksamhetsutövare få ett tillstånd till utvinning av både energitorv och odlingstorv. Förslaget leder vidare till att prövningen av överklagade beslut om energitorvtäkter flyttas från regeringen till mark- och miljödomstolarna. Därmed kommer en högsta instans att stå för prejudikatsbildningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet 2.3Förslag till lag om upphävande av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter.................................................... Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45)......... Ärendet och dess beredning ............................................................ reglering av utvinning av energitorv................................. Den nuvarande regleringen ............................................................. Förhållandet mellan torvlagen och ............... En samlad torvprövning.................................................................. Prövningen av torvtäkter ska göras samlat....................... 7.2Bestämmelser i torvlagstiftningen som inte överförs Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i ...................... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet Förslaget till lag om upphävande av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ............................... 10.4Förslaget till lag om ändring i minerallagen (1991:45) .......................................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, 3.lag om upphävande av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, 4.lag om ändring i minerallagen (1991:45). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 11 kap. 13 och 23 §§ ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Markavvattning får inte utföras utan tillstånd. Vidare krävs tillstånd, i den utsträckning regeringen föreskriver det, för andra åtgärder som utförs för att avvattna mark i de fall åtgärden kan förväntas få en bestående negativ effekt på växt- och djurlivet. För dränering av jordbruksmark genom täckdikning med dräneringsrör som har en största diameter av krävs det dock tillstånd endast om det är sannolikt att allmänna eller enskilda intressen skadas ge- Ett tillstånd till markavvattning Ett tillstånd till markavvattning eller annan åtgärd för att avvattna eller annan åtgärd för att avvattna mark skall förenas med de villkor mark ska förenas med de villkor som behövs för att begränsa eller som behövs för att begränsa eller motverka skada på allmänna eller motverka skada på allmänna eller anges inom vilken tid åtgärderna det anges inom vilken tid åtgärder- skall vara utförda. na ska vara utförda. Tillstånd enligt denna balk be- hövs inte för markavvattning i samband med torvtäkt om kon- cession har lämnats enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndig- Tillstånd skall lämnas till följande vattenverksamheter, om inte något annat följer av 2 kap. 9 §: Tillstånd ska lämnas till följande vattenverksamheter, om inte något annat följer av 2 kap. 9 §: 1 Senaste lydelse 2007:218. 1.vattenverksamhet som vid prövning av annan verksamhet enligt 17 kap. 1 eller 3 § har angetts som ett villkor för verksamhetens utövande, 2.anläggande av broar och annan vattenverksamhet för väg, järnväg, tunnelbana eller spårväg vars anläggande har prövats i särskild ordning, 3. anläggande av rörledningar i 3. anläggande av rörledningar i vatten som koncession har medde- vatten som koncession har medde- lats för enligt lagen (1978:160) om lats för enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, och 4. verksamhet som bearbetnings- koncession har meddelats för en- ligt lagen (1985:620) om vissa 5. anläggande av naturgasled- 4. anläggande av naturgasled- ningar i vatten som koncession har ningar i vatten som koncession har meddelats för enligt naturgaslagen meddelats för enligt naturgaslagen (2005:403). (2005:403). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för bearbetningskoncessioner som har meddelats med stöd av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:202 Föreslagen lydelse Säkerhet behöver inte ställas i 1. mål som handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbets- 2. mål och ärenden vid ingripande av det allmänna, vid ingripande av det allmänna, – lagen (1933:269) om ägofred, – lagen (1933:269) om ägofred, – lagen (1945:119) om stängsel- selskyldighet för järnväg m.m., skyldighet för järnväg m.m., (1970:988), (1970:988), – rennäringslagen (1971:437), – rennäringslagen (1971:437), – väglagen (1971:948), – väglagen (1971:948), – lagen (1971:1037) om ägande- – lagen (1971:1037) om ägande- rättsutredning och legalisering, rättsutredning och legalisering, (1972:114) med anled- – lagen (1972:114) med anled- ning av konventionen den 9 februa- ning av konventionen den 9 februa- ri 1972 mellan och ri 1972 mellan och – expropriationslagen (1972:719), – expropriationslagen (1972:719), – lagen (1973:1084) om avveck- – lagen (1973:1084) om avveck- ling av vissa godmanskap för del- ling av vissa godmanskap för del- ägare i skifteslag, ägare i skifteslag, – ledningsrättslagen (1973:1144), – ledningsrättslagen (1973:1144), – anläggningslagen (1973:1149), – anläggningslagen (1973:1149), – lagen (1973:1150) om förvalt- – lagen (1973:1150) om förvalt- ning av samfälligheter, ning av samfälligheter, 1 Ändringen innebär att ”lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter” tas bort ur förteck- ningen i första stycket 2. (1977:792), (1977:792), – lagen (1978:160) om vissa rör- – lagen (1978:160) om vissa rör- – jordförvärvslagen (1979:230), – jordförvärvslagen (1979:230), – skogsvårdslagen (1979:429), – skogsvårdslagen (1979:429), – lagen (1985:139) om ning för intrång i enskild fiskerätt, ning för intrång i enskild fiskerätt, – kulturmiljölagen (1988:950), – kulturmiljölagen (1988:950), – minerallagen (1991:45), – minerallagen (1991:45), – bostadsrättslagen (1991:614), – bostadsrättslagen (1991:614), – lagen (1995:1649) om byggan- – lagen (1995:1649) om byggan- de av järnväg, de av järnväg, – ellagen (1997:857), – ellagen (1997:857), – lagen (2004:875) om särskild – lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska an- förvaltning av vissa elektriska an- – naturgaslagen (2005:403), och – naturgaslagen (2005:403), och – (2010:900), – (2010:900), 3.växelmål och checkmål, 4.mål som har tagits upp efter offentlig stämning, och 5.mål vid förvaltningsdomstol. Säkerhet behöver inte heller ställas i annat fall om talan väcks genom genstämning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden vid mark- och miljödomstol enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. 2.3Förslag till lag om upphävande av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter Härigenom föreskrivs att lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ska upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Tillstånd (koncession) som har meddelats enligt den upphävda lagen gäller fortfarande. Tillstånden ska anses meddelade med stöd av motsvarande bestämmelser i eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av . 3.För tillstånd (koncessioner) som har meddelats enligt den upphävda lagen gäller 19–33 och 37 §§ i den upphävda lagen fortfarande. 4.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden som har inletts före och för mål och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 2.4Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 4 §§, 3 kap. 8 §, 4 kap. 4 § och 5 kap. 11 § minerallagen (1991:45) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Omfattas ett område av flera an- Omfattas ett område av flera an- stånd enligt denna lag eller kon- stånd enligt denna lag, har den sö- cession enligt lagen (1985:620) kande som först kom in med sin om vissa torvfyndigheter, har den sökande som först kom in med sin arna har kommit in , har sökandena lika rätt inom det arna har kommit in , har sökandena lika rätt inom det Om någon inom ett område innehar undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession enligt denna lag eller koncession enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, får inte någon annan beviljas undersökningstillstånd för samma inom området. Om det finns särskilda skäl, får annan beviljas undersökningstillstånd för inom området som inte omfattas av tillståndet eller koncessionen. Om någon inom ett område innehar undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession enligt denna lag, får inte någon annan beviljas undersökningstillstånd för samma inom området. Om det finns särskilda skäl, får någon annan beviljas undersökningstillstånd för inom området som inte omfattas av tillståndet eller koncessionen. Gäller för samma tillståndsområde flera undersökningstillstånd eller koncessioner enligt denna lag eller enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, får arbete som utförs med stöd av en rättighet som tillkommit först inte hindras eller uppehållas av arbete med stöd av en rättighet som tillkommit . Gäller för samma tillståndsområde flera undersökningstillstånd eller koncessioner enligt denna lag, får arbete som utförs med stöd av en rättighet som tillkommit först inte hindras eller uppehållas av arbete med stöd av en rättighet som tillkommit . Om någon inom ett område innehar undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession enligt denna lag eller koncession enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, får inte någon annan beviljas koncession för samma inom området. Om det finns särskilda skäl, får annan beviljas koncession för inom området som inte omfattas av tillståndet eller koncessionen. Om någon inom ett område innehar undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession enligt denna lag, får inte någon annan beviljas koncession för samma inom området. Om det finns särskilda skäl, får någon annan beviljas koncession för inom området som inte omfattas av tillståndet eller koncessionen. Gäller för samma koncessionsområde flera undersökningstillstånd eller koncessioner enligt denna lag eller enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, får arbete eller verksamhet som utförs med stöd av en rättighet som tillkommit först inte hindras eller uppehållas av arbete eller verksamhet med stöd av en rättighet som har tillkommit . Gäller för samma koncessionsområde flera undersökningstillstånd eller koncessioner enligt denna lag, får arbete eller verksamhet som utförs med stöd av en rättighet som tillkommit först inte hindras eller uppehållas av arbete eller verksamhet med stöd av en rättighet som har tillkommit . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om koncession enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. 3 Ärendet och dess beredning I inleddes ett arbete med att se över bestämmelserna om energitorv. Bakgrunden till denna översyn var att samhällets reglering av energisystemet och synen på torv har förändrats sedan lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter infördes och det har ifrågasatts om koncessionssystemet för energitorv är motiverat. En utgångspunkt har varit att inte försvåra utvinning av energitorv utan att endast införa de ändringar i som är motiverade av att även utvinning av energitorv prövas enligt balken. I översynen ingick inte att överväga ändringar när det gäller synen på torvens roll i energisystemet eller styrmedel i den frågan. Översynen utmynnade i promemorian En samlad torvprövning (Ds 2015:54) med förslag till upphävande av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter och förordningen (1985:626) om vissa torvfyndigheter. Promemorians lagförslag återges i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Miljö- och (dnr M2015/03820/Ee). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 3. I har utvinning av torv förekommit . används som bränsle men också för andra ändamål t.ex. jordförbättrings- medel och strö i stall och ladugårdar. ven av den totala utvunna volymen. Torvtäkt sker i regel endast i myrar som redan är påverkade av dikning eller i ofullständigt utvunna täkter. Innan torven kan utvinnas måste my- Beredningen innebär att all vegetation på myrens yta tas bort och att myren markavvattnas. som verksamheten bedrivs. När täktverksamheten avslutats måste myren Det är inte möjligt att återskapa den odikade myren och dess ekosystem i den utformning och funktion som den hade före täkten eftersom ekosystemet är beroende av de torvlager som tagits bort genom Efterbehandling kan bl.a. innebära återbeskogning eller att sjöar eller våtmarker skapas och i det senare fallet kan under vissa förut- sättningar en ny myr utvecklas. Hur mycket energitorv som kan utvinnas varierar mellan enskilda år och beror främst på väderförhållanden. Under kalla och blöta somrar ut- vinns generellt sett mindre torv än under varma och torra somrar efter- 2015/16:178 som det översta lagret av torven måste avvattnas för att kunna skördas.. Utvinningen sker i glesbygden. Mest energitorv utvanns i och . Andra län med stora produktionsarealer är , , , , , och . har användningen av torv för energitillförsel varierat mellan två och drygt . An- vändningen av torv för energiändamål uppgick till . Torven svarade för av totala energitillförsel, vilken preliminärt beräknats uppgå till . Energitorv används både för hetvatten- och elproduktion i . Torven eldas vanligen tillsammans med trädbränslen, vilket har positiva förbränningstekniska effekter jämfört med eldning av enbart trädbränslen. Cirka 15 svenska torvföretag tillhandahåller energitorv. Torvnäringen sysselsätter motsvarande 1 200 helårstjänster, uppdelade lika mellan energi- och odlingstorvsektorn. Användningen av energitorv har halverats . Ett trettiotal större värmeverk använder torv, antingen som enda bränsle eller i kombination med andra bränslen. Energitorv utvinns nästan uteslutande i . hade 2012 den största utvinningen av torv i världen. Därefter följde , , och . Energitorv importeras också till . Importen var som störst och minskade kraftigt . Torvnäringen bedömer att minskningen fortsätter eftersom flera anläggningar som använder torv ställs av. 5Tidigare reglering av utvinning av energitorv utvanns energitorv främst då bränsleimporten försvårades av krigsförhållanden och andra orsaker. Mellan dessa perioder upphörde utvinningen nästan fullständigt. Under uppnåddes en utvinning av en miljon kubikmeter torv . Vid krigets slut avstannade utvinningen nästan helt. I samband med fick torvindustrin ett kraftigt uppsving. Efter kriget gick utvinningen ner och upphörde nästan . fanns inga särskilda bestämmelser om rätt till torvtäkt. Av bestämmelser i framgick att tillgrepp av torv var straffbart. Det innebar att torvtäkt inte föll under allemansrätten utan var förbehållet fastighetsägaren. Förordnande om förbud mot torvtäkt kunde i vissa fall meddelas av med stöd av den numera upphävda naturvårdslagen (1964:822). Naturvårdslagen innehöll inget krav på tillstånd för torvtäkt. var utvinning av energitorv reglerad i den numera upphävda lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter (äldre minerallagen). Lagen grundade sig på ett koncessionssystem som innebär att rätten att eftersöka och bearbeta mineralfyndigheter ges efter en pröv- ning av en statlig myndighet. Bakgrunden till detta var att man i samband med energikrisen /74 blev mer intresserad av att tillgodose Prop. 2015/16:178 landets energibehov från inhemska energikällor, bl.a. torv. systemet gav statliga myndigheter möjlighet att kontrollera att koncession endast gavs till företag som på ett rationellt sätt kunde exploatera energitorv och som i övrigt ansågs lämpliga för uppgiften. En annan fördel som framhölls var att koncessionsområdena inte splittrades av fastighetsindelningen. Områdena kunde därför ges en omfattning som skapade möjlighet till en rationell och ekonomiskt bärkraftig torvförädling. Vidare gav koncessionssystemet statliga myndigheter möjlighet att reglera verksamheten med lämpliga villkor och återkalla koncessioner som inte utnyttjades. På detta sätt kunde myndigheterna kontrollera att utvinningen bedrevs effektivt. Ett tungt vägande argument för att införa koncessionssystemet var också att det erbjöd möjlighet till en samhällsekonomisk rimlig avvägning mellan å ena sidan energipolitiska intressen och å andra sidan motstående allmänna och enskilda intressen. Ytterligare ett skäl var att man genom regleringen skapade förutsättningar att förebygga en framtida värdestegring på torvmark som berodde på torvens användning för energiändamål. Prövningen enligt den äldre minerallagen ersatte inte den prövning som kunde krävas enligt annan lagstiftning. Bestämmelsen om täkt i 18 § naturvårdslagen utvidgades till att även omfatta torv. Detta innebar krav på tillstånd för torvtäkt för annat än husbehov. Skälet till detta var främst att torvtäkt i stor omfattning ansågs kunna medföra svåra ingrepp i naturmiljön bl.a. genom inverkan på landskapsbilden och på hydrologiska förhållanden. Prövning skulle även ske enligt den numera upphävda miljöskyddslagen (1969:387). I bilagan till den numera upphävda miljöskyddsförordningen (1989:364) fanns bestämmelser om tillstånd och anmälan för torvtäkt. Miljöskyddslagen var tillämplig på miljöfarliga verksamheter och innehöll bestämmelser till skydd mot olika störningar som t.ex. vatten- och luftförorening och buller. I den numera upphävda vattenlagen (1983:291) fanns bestämmelser om allmänna förutsättningar för vattenföretag. avsågs bl.a. markavvattningsföretag, t.ex. dikning. För vattenföretag gällde tillståndsplikt som huvudregel. 6 Den nuvarande regleringen Bestämmelser om prövning av torvtäkter finns i både och lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, i fortsättningen kallad torvlagen. Bestämmelser finns också i miljöprövningsförordningen (2013:251) och i förordningen (1985:626) om vissa torvfyndigheter, i fortsättningen kallad torvförordningen. Det är det framtida användningsområdet för torven som avgör vilka bestämmelser som är tillämpliga. Avgörande är om det är energitorv eller odlingstorv, se figur 1. Bestämmelserna om koncession för energitorv överfördes från den äldre minerallagen till torvlagen som trädde i kraft . Det innebar en regel- förenkling genom att det tidigare systemet med både koncessionspröv- ning och prövning enligt naturvårdslagen sammanfördes till en prövning. Förarbetena innehåller riktlinjer för energipolitiken som innebar en sats- ning på inhemska bränslen, bl.a. torv, för att oljans andel av energiför- sörjningen skulle minska. Vid en genomgång av torvlagen kan konstateras att många av bestäm- melserna i torvlagen och torvförordningen, är en följd av koncessionssys- Koncessionssystemet innebär att mark kan tas i anspråk för torvut- utan fastighetsägarens samtycke. Lagen syftar i första hand till att reglera förhållandet mellan å ena sidan den som undersöker och bear- betar en torvfyndighet och å andra sidan fastighetsägare och innehavare av särskild rätt till marken. Bara i mindre omfattning finns bestämmelser som har ett annat syfte. Torvförordningen innehåller närmare bestämmelser om ansökningsför- farandet och handläggningen i fråga om koncessioner och andra ärenden enligt torvlagen, inklusive avgifter. Enligt torvförordningen tas en avgift för ansökningar om koncession ut med en engångsumma för varje kon- Vid förlängning av giltighetstiden för en koncession ska ingen ansökningsavgift betalas. Den nuvarande avgiften uppgår till mel- lan och per koncessionsområde, beroende på om verksamhetsutövaren ansökt om både undersökningskoncession och bearbetningskoncession eller bara bearbetningskoncession. de avgiften motsvarar inte myndigheternas kostnad för prövning och till- syn och har endast ändrats , 1991. Enligt 1 § torvlagen krävs koncession för undersökning och bearbetning av energitorv om inte annat följer av 3 §. En fastighetsägare har enligt 3 § rätt att utföra undersökning utan koncession under förutsättning att ingen annan har koncession. Fastighetsägaren får enligt samma bestäm- melse överlåta denna rätt. Koncession ska enligt 2 § avse antingen under- sökning (undersökningskoncession) eller bearbetning (bearbetningskon- Undersökningskoncession får enligt 4 § förenas med rätt för innehavaren att få företräde till bearbetningskoncession för fyndigheten. Av 6 § framgår att det för verksamheter som avses i torvlagen gäller också tillämpliga föreskrifter i , (2010:900) och andra författningar. I 7 § anges vilka krav som ska vara uppfyllda för att en koncession ska ges. Till att börja med gäller att verksamheten ska vara lämplig från allmän synpunkt för att få komma till stånd. I förarbetena framhålls att i kravet ligger att nyttan från energipolitisk synpunkt ska vägas mot de negativa effekter som verksamheten kan få på andra skilda samhälleliga intressen. Som exempel på andra intressen nämns bl.a. naturvårdsintressen, den fysiska planeringen, försvarets intressen, rennäringens intressen samt närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska intressen. Bearbetningskoncession får vidare endast ges om det görs sannolikt att fyndigheten kan utnyttjas ekonomiskt och sökanden bedöms lämplig att bedriva verksamheten. Vilka krav som ska ställas på sökanden får enligt förarbetena avgöras med hänsyn till verksamhetens omfattning och andra omständigheter (se prop. 1984/85:120 s. 339 f.) Av 8 § framgår att om någon har getts koncession för ett visst område får inte någon annan ges koncession för samma område. Enligt 9 § får någon annan än koncessionshavaren eller innehavaren av ett undersökningstillstånd inte utan särskilda skäl ges koncession inom ett område som omfattas av undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession enligt minerallagen (1991:45).