prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Genom ett ökat engagemang i for International S&T Co-operation (SFIC), som är ett rådgivande forum till rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater, har insatser gjorts för att öka kunskapen om både EU:s och andra medlemsstaters samarbeten med tredje land. Svensk forskning i internationell jämförelse Antalet publicerade artiklar från har ökat , men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. med högre publicering per capita ökar mer med motsvaran- de finansiering. Även från kommer fler artiklar än från med motsvarande finansiering. Relativt de offentliga avsättningarna är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än från exempelvis , och . Kvalitet mätt som antalet fältnormaliserade citeringar har ökat . Jämfört med konkurrentländer har medelciteringarna ökat mer för än för och . Artiklar med svenska författare citeras nu i nivå med de författare från och . Citeringsgraden har däremot ökat mindre än den i , , och . Citeringsgraden ökade , men har därefter avtagit, trots att medel har tillförts även efter 2011. Den ökade finansieringen har alltså inte lyckats öka svensk forsknings konkurrenskraft i samma takt som i konkurrentländer. huvuduppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och därmed verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Myndigheten har många nya uppdrag med ursprung i propositionen Forskning och inno- vation (prop. 2012/13:30). Myndigheten har trots att uppdragen varit omfattande genomfört dessa väl. Inom EU utvecklas både den forskarinitierade och den mer behovsstyrda forskningsfinan- sieringen och nya samarbeten och program introduceras, t.ex. gemensamma program om forskning. Det är viktigt att har en beredskap att utveckla samarbetsprocesser för att underlätta svenskt deltagande i sådana satsningar. gör många utvärderingar och analyser av hög kvalitet, vilka är av stor vikt som underlag för bedömning av forskningspolitiska insatser. bör kunna prioritera, agera strategiskt och initiera kraftsamling inom forskningsområden som bedöms som strategiskt viktiga och att utvärdera effekterna av riktade satsningar inom speciella forskningsområden. Det är tillfredsställande att jämställdheten mellan kvinnor och män när det gäller be- viljandegrad i utlysningar successivt har för- bättrats och är acceptabel. Det är troligt att myndighetens insatser för jämställdhet har gett resultat. kvarstår utmaningen att fler män än kvinnor söker medel. Rymdverksamhet har, och får en allt större, betydelse i och globalt för utveckling av tjänster till nytta för samhället, bl.a. inom miljö- och klimatövervakning, navigation och tele- kommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare användningsområde. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass. Svensk rymdverksamhet innehåller även en hög grad av innovation och förnyelse och rymdverksam- hetens betydelse för miljö- och klimatforsknin- gen är fortsatt stor. deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom det europeiska rymdorganet () möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är värdefullt för mindre länder att delta i ESA:s arbete, liksom andra rymdsamarbeten som EUMETSAT, eftersom det ger möjlighet att delta i riktigt stora projekt. fortsätter med stor framgång att tillverka mycket kvalificerade 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 instrument till många av världens största rymdsatsningar. Arbetet med att slutföra de två rymdinstrument som ska ingå i ESA:s stora rymdforskningsprojekt (Icy Moons Explorer) visar ytterligare prov på institutets och svensk rymdforsknings höga standard. publicering av resultat i internationellt välrenommerade tid- skrifter (t.ex. Science) har varit omfattande, likväl som institutet framgångsrikt har deltagit i handledning av doktorander, vilket kvalitetssäkrar forskningen och utbildningen vid myndigheten. Den europeiska spallationskällan (ESS) och röntgenljuskällan () väntas ge en stor internationell synlighet I byggs två forskningsanläggningar av världsklass, neutronkällan European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan (). Båda anläggningarna förväntas ge stor och långsiktig betydelse för svensk forsknings och näringslivs konkurrenskraft. Som värd för anläggningarna har möjlighet att skapa en världsledande miljö med bas inom materialvetenskap. De unika möjligheterna vid ESS och innebär att anläggningarna kan attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag i och från andra länder. Det är viktigt att drar nytta av ESS och så att anläggningarna utvecklas till sin fulla potential. har därför ett uppdrag (U2014/3980/F) att stimulera det svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. har i sin delrapport (U2014/3980/F) föreslagit att re- geringen inrättar en nationell samordning för att bl.a. underlätta att till fullo utnyttja ESS och som en nationell kunskaps- och innovationsmiljö för vår tids stora samhällsut- maningar. Det europeiska strategiforumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) Det europeiska strategiforumet för forsk- ningsinfrastruktur (ESFRI) presenterade 2016 en ny färdplan för forskningsinfrastruktur. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Denna är kortare än den föregående och endast åtta nya projekt, varav fem inte hanteras av andra organisationer, lades till listan. De stora inves- teringarna som har gjorts , där ESFRI:s prioritering har varit ett starkt stöd för de projekt som har haft högt svenskt intresse, kan vara orsaken till att det svenska intresset har minskat för de anläggningar som har placerats på färdplanen. utvärderade SciLifeLabs orga- nisation, den vetenskapliga höjden och sam- hällsrelevansen och i en rapport baserad på två internationella panelers utlåtande fastställdes att en stor del av forskningen vid SciLifeLab höll högsta internationella kvalitet. Däremot efter- lystes tydligare styrning och ledning och ett större nationellt inflytande. har återigen visat sig framgångsrika i fråga om att genomföra stora internationella forskningsexpeditioner till . De utökade resurserna från Vetenskaps- rådet och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande möjliggjorde att genomföra den med första gemensamma expeditionen till Peter- mannglaciären på nordvästra med isbrytaren . Ytterligare en expedition tillsammans med NSF är planerad till 2018. Det visar återigen på svensk polarforsknings höga anseende som samarbetspartner i polara expedi- tioner. har ytterligare expeditioner planerats till bl.a. tack vare finansiering från och Formas. Resultat av Arktiska rådets arbete inom Scien- tific Cooperation Task Force (SCTF) kan leda till att de internationella samarbetena inom forskning i och om underlättas. SCTF har under det kanadensiska ordförandeskapet i diskuterat hur samarbeten bäst kan främjas. Slutsatsen är att de arktiska staterna behöver ingå ett forskningsavtal. Under det amerikanska ordförandeskapet 2015–2017 kom- mer SCTF att slutförhandla ett sådant avtal. Universitet och högskolor fortsätter att driva utvecklingen av innovationskontor och uppgif- ten att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. På många universitet är innovationskontoret och dess verksamhet tydlig och mycket nära integre- rat med lärosätets övriga strategier och verk- samhet. Behovet av att skapa en gemensam definition av begreppet idé har blivit allt mer efterfrågat och definitionerna lärosätena emellan börjar bli alltmer samstämmiga vilket regeringen ser positivt på. Inrapporteringen från innovationskontorens flödestal visar på en markant ökning med från föregående år (2 250 idéer), vilket markerar en uppåtgående trend. Redovisningen av idéer och fördelningen mellan studenter och forskare är dock bristfällig, vilket gör det svårt att se vilken grupp som ökat mest. Prestationsbedömingen av innovationskontor som genomfördes av visade på positiva resultat och att innovationskontoren har kom- mit långt i sitt etablerande av sin verksamhet. Idébankerna vid holdingbolagen är fortsatt i en etableringsfas där holdingbolagen fortsätter utvecklas i olika riktningar. Förinkubation som vissa innovationskontor har fått i uppdrag att etablera är i en uppbygg- nadsfas och inga slutsatser kan dras från denna satsning . Svenska aktörer deltar fortfarande framgångsrikt i EU:s ramprogram, där det svenska deltagandet i Horisont som startade ligger på samma nivå som i slutet av det tidigare sjunde ramprogrammet (för forskning och teknisk utveckling (FP7). Betydande resurser tillförs därmed svensk forskning, som svenska aktörer skapar nya nätverk och samarbeten. Under flera ramprogram har haft ett deltagande på av de beviljade medlen. I FP7 låg nivån på av medlen. Historiska jämförelser av deltagandet i ramprogrammet bör dock göras med försiktig- het, eftersom ramprogrammen har varit utfor- made på olika sätt och nya länder tillkommit både som EU-medlemmar och till ram- programmet associerade länder. om tillgängliga medel i EU:s ramprogram har därför hårdnat genom att fler länder kan söka till programmet samt genom nationellt minskade forskningsbudgetar i många länder. har den tillgängliga ramprogramsbudgeten ökat gradvis under FP7 och in i Horisont med en budget på nära för perioden –2020. Till det har ett antal förenklingsåtgärder genomförts, vilket har lett till att många nya aktörer söker till utlysningarna, vilket ytterligare ökar kon- kurrensen. Sammantaget innebär det att svenska intressenter behöver stärka sina ansträngningar för att erhålla finansiering. Även det faktum att EU:s ramprogram Horisont 2020 fokuserar på samhällsutmaningar och inkluderar innovation innebär att svenska aktörer behöver se över sina strategier för deltagande. Samverkan mellan länder och mellan sektorer blir sannolikt allt viktigare för ett framgångsrikt svenskt deltagande i Horisont . Liksom under det tidigare ramprogrammet FP7 kommer det proaktiva arbetet med att påverka ram- programmets utlysningar vara centralt, liksom den informations- och rådgivningsverksamhet som bedrivs till stöd för svenska aktörer. Nivån på de medel som satsas nationellt har visat sig vara en viktig förklaring till varför vissa länder lyckas bättre än andra inom ram- programmet. Då tillhör de länder i världen som per capita satsar mest på forskning och utveckling har svenska aktörer bra grundförutsättningar. Även de satsningar på strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden som har presenterats i de senaste två forsknings- och innovations- propositionerna skapar goda möjligheter för deltagande. Andra insatser som görs, t.ex. den EU-samordningsfunktion som har inrättats, för- väntas kunna stärka möjligheter. Liksom i FP7 är det svenska deltagandet i Horisont budgetmässigt till stor del kon- centrerat till ett fåtal lärosäten och ett fåtal stora företag. Glädjande nog är dock en tredjedel av de svenska deltagarna nya organisationer i ram- programmet. Utvecklingen av det Europeiska forskning- sområdet (ERA) är central för EU:s forskningspolitik och är en särskild målsättning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Rådsslutsatser rörande färd- planen för den fortsatta implementeringen av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ERA antogs vid . Alla medlemsländer ska ta fram nationella färdplaner. har påbörjat det arbetet med målet att färdigställa färdplanen . har bilaterala avtal om forsknings- samarbete med flera länder. Samarbetet med dessa har intensifierats . Svenska myndigheter och forskningsutförare har genomfört flera insatser för att stärka det internationella samarbetet. Arbetet med dessa satsningar bör fortsätta. Genom deltagande i EU:s aktiviteter avseende internationella samarbeten öppnas en möjlighet för samarbeten med fler länder, vilket är särskilt intressant avseende de tillväxtländer där närmare samarbe- ten nu saknas. i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för reservationen anger Riks- revisionen att myndigheten har överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten med . Överskridandet har inte obser- verats av nämnden och de har därför inte kunnat åtgärda det, men nämnden har angett att rutinerna har skärpts . Regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och har fått revisionsberättelse med upplysning. har uppmärksammat vid att nämnderna i årsredovisningen redovisar ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Frågan om huruvida avgifterna för prövning av ansökan om etikprövning av forskning bör höjas för att uppnå full kostnadstäckning bereds inom . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ska vara en ledande kunskapsnation när det gäller utbildning, forskning och inno- vationer. Varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktionsnedsättning, ska ges en god grund att stå på och vuxna ska ha god tillgång till utbildning under hela livet oavsett var i landet de bor. En ambitiös och framåt- syftande utbildningspolitik lägger grunden för en stark jobbpolitik där såväl inrikes som utrikes föddas kompetens effektivt tas till vara. Investeringar i utbildning, från förskola till högskoleutbildning, är en viktig del av den svenska modellen. Med rätt kompetens ökar möjligheten till etablering på arbets- marknaden, till omställning under arbetslivet och det medför att fler kan bidra till det gemensamma samhällsbygget. Utbildningspolitiken är även viktig för att ge människor tillgång till bildning för personlig utveckling och förutsättningar till ett aktivt del- tagande i ett demokratiskt samhälle. Utbild- ningsnivå och fullföljda studier är en av hälsans bestämningsfaktorer. Mot den bakgrunden bidrar politiken till regeringens långsiktiga mål att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Utbildning är också en central del i arbetet för en omställning till en hållbar utveckling, exempelvis avseende klimat och miljö, välfärd och demokrati. Regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsned- Genom investeringar i forskning ska möta de stora utmaningar som samhället står inför och stärka sin internationella attraktionskraft som ett av världens främsta forskningsländer. Denna inriktning på utbildnings- och forskningspolitiken stärker samhällsbygget och utvecklar den svenska modellen. Regeringens investeringar i skolan syftar till att vända utvecklingen med de fallande kunskaps- resultaten. Det är en prioritering i tre delar: –investeringar för att tidigt ge elever det stöd de behöver, –att stärka läraryrkets attraktivitet så att fler vill bli lärare, fler lärare stannar i yrket och fler vill återvända till läraryrket, och –en jämlik skola för alla elever, exempelvis genom riktat stöd till de skolor som har lägst resultat och svårast förutsättningar. 9.2.1Lärarna är nyckeln till en bättre skola Från förskola till vuxenutbildning är skickliga och engagerade lärare och förskollärare nyckeln till förbättrade kunskapsresultat. Regeringen satsar därför på att öka lärar- och för- skolläraryrkenas status och attraktionskraft för att vända skolans utveckling så att alla elever får med sig de kunskaper de behöver för livet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att göra läraryrket mer attraktivt behöver lärarna ges tid att ägna sig åt undervisningen och möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Även förskollärare och fritidspedagoger behöver ges bättre möjligheter att utvecklas i sina pro- fessioner. Det finns inga snabba lösningar som löser lärar- och förskollärarbristen och vänder utvecklingen i skolan. Det krävs insatser på både kort och lång sikt. För att stärka yrkenas attrak- tivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket som bl.a. resulterat i lärarlönelyftet, en investering i höjda löner för ca 60 000 lärare och förskollärare. beräknas avsättas för detta ändamål. , när modellen etablerats, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget. I arbetet inom ramen för den nationella sam- lingen för läraryrket har ett antal insatser före- slagits för att stärka lärare, förskollärare och fritidspedagoger i sina professioner och att ge bättre förutsättningar för rektorer och förskole- chefer att utföra sina uppdrag. Regeringen kommer att återkomma om hur arbetet med dessa frågor ska fortsätta. Ytterligare satsningar på fler lärare och förskollärare också att de anställda i en kvinnodominerad sektor, med en ofta hög arbetsbelastning och ökande sjukskrivningstal på grund av stress, ges bättre arbetsförutsättningar. En bra förskola lägger grunden för barnets fort- satta lärande. Förskolan spelar en viktig roll för barns utveckling och bidrar till att skapa likvär- diga förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har deltagit. Det gäller särskilt barn som har föräldrar med kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. De som arbetar inom förskolan måste ges goda förutsättningar för kompetens- utveckling. För att möjliggöra kompetens- utvecklingsinsatser för förskolepersonal föreslås en utvidgning av de nationella skolutvecklings- programmen, t.ex. för att öka personalens kom- petens när det gäller att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska samt kring det pedagogiska uppdrag som förskolan har. Alla ska gå i förskoleklass Att uppmuntra utbildade lärare och förskollärare som lämnat yrket att söka sig tillbaka till skol- väsendet är ett sätt att bidra till att möta lärar- bristen. Det är exempelvis viktigt att de ges möjlighet att uppdatera sina kunskaper om de styrdokument som gäller i svensk skola och förskola. Regeringen föreslår utifrån detta att resurser tillförs för att möjliggöra ett införande av en webbutbildning för lärare och förskollärare som återvänder till yrket. Vidare har regeringen gett i uppdrag att fortsätta den redan påbörjade lärar- och förskollärar- kampanjen samt säkerställa ett gott kunskaps- underlag i form av prognoser av behovet av för- skollärare och olika lärarkategorier. Regeringen bedömer dessutom att ytterligare satsningar krävs inom bl.a. lärar- och förskollärar- utbildningarna, såsom en ytterligare utbyggnad av dessa (se avsnitt 9.4). Investeringar i läraryrket syftar till att för- bättra kunskapsresultaten i skolan men innebär Regeringens ambition är att alla ska gå i förskole- klass. Den är en viktig brygga mellan förskola och grundskola. Regeringen avser att återkomma i frågan. Hela läser med barnen Läsning utgör en viktig byggsten i barns och ungas språkutveckling och för utbildningen i skolan är läsförmåga av avgörande betydelse för i stort sett varje ämne. visar forskning att god läsförmåga i hög grad bestäms av socio- ekonomiska faktorer, t.ex. föräldrarnas utbild- ningsnivå. För att öka barns och ungas, såväl flickors som pojkars, läslust och läsförmåga krävs insatser av flera aktörer förutom skolan, bl.a. inom kultur, idrott och föreningsliv. Regeringen kommer vidare fortsättningsvis benämna och stärka höstlovet som ett läslov. Regeringen avser vidare att utvidga satsningen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Läslyftet till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier samt satsa på utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare med inriktning mot förskolan. Regeringen anser därutöver att den satsning på personalförstärkningar i skol- bibliotek som inleddes bör utvärderas. Regeringen har också för avsikt att tillsätta en delegation med uppdrag att inom ramen för satsningen Hela läser med barnen samla de insatser för läsfrämjande som görs både inom och utanför skolan (se vidare utg.omr. 17 avsnitt 2.6.3). Stöd och särskilt stöd måste sättas in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde eleven. Denna bedömning bygger på såväl forskning som erfarenheter från fram- gångsrika skolsystem i andra länder, t.ex. . Utvärderingar från visar dock att svenska grundskolor generellt sätter in särskilt stöd relativt sent. För att öka likvärdigheten och förebygga problem krävs lärare med rätt kompetens, inte minst lärare med specialpedagogisk kompetens. Regeringen har därför avsatt betydande medel för att ut- bilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger för att ut- veckla det specialpedagogiska arbetet. Detta är ett viktigt steg mot den läsa-skriva-räkna- garanti som regeringen avser att påbörja infö- randet av . Ett led i införandet är att resurser avsätts till insatser för att möjliggöra förankringen om bl.a. förskole- klassens förtydligade pedagogiska uppdrag. För att kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av garantin beräknas fr.o.m. tillföras utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner. och män oavsett bakgrund, lika möjligheter att nå sin fulla potential. Segregationen och kunskapsskillnaderna mellan skolor har ökat . Regeringen har därför kraftigt ökat investering- arna i skolan. Regeringen har bl.a. satsat på höjda lärarlöner och stärkt fortbildning, bättre möjlig- heter till utveckling i skolor med störst utmaningar samt fler anställda i lågstadiet så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre. Alla skolor ska vara bra skolor, där ingen elev hålls tillbaka eller lämnas efter. Då kan varje elevs potential tas till vara, oavsett var hon eller han är född. Regeringens generella reformer syftar till att skapa en jämlik kunskapsskola och berör på så sätt alla elever. I vissa fall krävs dock ytterligare insatser för att säkra en god kapacitet att ta emot nyanlända elever. Regeringen har tillsatt skolkommission (U 2015:03) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. delbetänkande, som lämnades (SOU 2016:38), liksom kommissionens kommande förslag, utgör viktiga bidrag till regeringens fortsatta reformarbete. Regeringen bedömer att det i ett första skede bör avsättas medel för vissa implementeringsinsatser med anledning av kommissionens förslag. Alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Det ökar påtagligt deras möjligheter till arbete eller vidare studier. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att, i dialog med en parlamentariskt 9.2.3Jämlikheten i skolan måste öka sammansatt referensgrupp, föreslå åtgärder för Skolan är avgörande för det svenska samhällsbygget. Skolväsendet har till uppgift att utjämna skillnader som har sitt ursprung i t.ex. olika uppväxtförhållanden och förutsättningar och ge alla, såväl flickor och pojkar som kvinnor att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Utredaren ska även utreda möjligheterna att införa ett system där betyg sätts för ett helt ämne, dvs. ämnesbetyg, i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. Utredningens slutsatser och förslag kommer att presenteras . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utvidgad Samverkan för bästa skola Huvudmän och skolor har olika förutsättningar och behov. För att bl.a. särskilt stödja huvudmän för skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar avsätts betydande medel till riktade insatser som och huvudmännen kommer överens om inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola. Även mer generella insatser för nyanlända och elever med ett annat modersmål än svenska erbjuds inom ramen för satsningen. Regeringen har lanserat ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Som en del av detta förstärker regeringen satsningen Samverkan för bästa skola genom att beräkna mer medel för detta ändamål.