prop · H40312 · 2016-10-11 00:00:00 — I målet bedömde att det skett en kränkning av förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling enligt artikel 3, rätten till frihet och säkerhet enligt artikel 5, rätten till privat- och familjeliv enligt artikel 8, religionsfriheten enligt artikel 9 och rätten till effektivt rättsmedel enligt artikel 13. I målet Armani Da mot ansåg att det inte inneburit en kränkning av rätten till liv enligt artikel 2 i att den brittiska åklagarmyndigheten inte väckt åtal mot två polismän med anledning av en dödsskjutning av en felaktigt misstänkt självmordsbombare. Målet Avotiņš mot rörde erkännande och verkställighet av en utländsk tredskodom enligt den EU-rättsliga I-förordningen. ansåg inte att det skett en kränkning av rätten till rättvis rättegång enligt artikel 6 i med hänvisning till presumtionen att har ett skydd för mänskliga rättigheter som motsvarar skyddet enligt . I målet Biao mot ansåg att den danska regleringen av familjeåterförening var diskriminerande och att därför kränkt artikel 14 i kombination med artikel 8 i . 2016/17:12 Övervakning av verkställighet av domar medlemsstater har enligt en skyldighet att genomföra domar och åtgärda fastställda kränkningar. Att så sker är avgörande för att klagande ska få upprättelse, för att begränsa tillströmningen av nya mål till och för konventionssystemets övergripande trovärdighet. Medlemsstaterna har emellertid ett visst utrymme att själva identifiera hur de ska gå till väga för att genomföra specifika domar. Verkställigheten övervakas av ministerkommittén som i sin tur assisteras av sekretariats enhet för verkställandet av domar. Statistik bekräftade de senaste årens positiva utveckling. Antalet domar under övervakning fortsatte att minska och rekordmånga övervakningar avslutades, däribland flera komplicerade domar som granskats i ministerkommitténs utökade förfarande. En av förklaringarna är den effektivisering av ministerkommitténs arbetsmetoder för övervakningen som fortgått och alltjämt pågår. En högnivåkonferens anordnades i den 26–för att stärka implementeringen av i medlemsstaterna. Under konferensen antogs en deklaration med bäring på bland annat fullständigt och effektivt verkställande av domar. Den positiva bilden förändras emellertid av statistik som indikerar att konventionssystemet står inför ett antal framtida utmaningar. Antalet domar under övervakning med en väntetid fortsätter att öka. motsvarade dessa domar av det totala antalet, vid utgången av 2015 var de uppe i . Då denna grupp domar främst rör övervakning enligt ett standardförfarande uppmanades medlemsstaterna och för verkställande av domar under att se över situationen i syfte att bedöma vilka övervakningar som skulle kunna avslutas. Detta arbete har påbörjats och har redan visat vissa resultat. En annan utmaning är arbetet med politiskt känsliga och komplicerade domar. antog ministerkommittén 1 537 resolutioner som innebar att dess övervakning av verkställigheten av specifika domar avslutades. Det innebar en viss ökning innan, dock en betydligt lägre ökning än de två tidigare åren. uppgick antalet domar under övervakning av ministerkommittén till 10 652, en minskning mot föregående års 10 904. Den större delen av domarna under övervakning är av rent rutinmässig karaktär och föranleder enbart skriftväxling mellan svarandestat och sekretariatets avdelning för verkställande av domar. Ungefär ett femtiotal domar tas upp till debatt i ministerkommittén. Dessa debatter äger rum under särskilda möten som hålls , så kallade DH-möten. Några av de domar som har ägnats särskild uppmärksamhet av ministerkommittén rör åtgärder vidtagna av säkerhetsstyrkor men också undermåliga förhållanden i fängelser och på anstalter, lagstridiga frihetsberövanden samt bristande verkställighet av nationella domstolars avgöranden. En dom som har uppmärksammats särskilt av ministerkommittén är Ilgar Mammadov mot , en dom som meddelades Domen rör frihetsberövandet av Mammadov, en öppet har vid upprepade tillfällen uppmanat att frige Mammadov. Därutöver har generalsekreterare valt att enligt artikel 52 rikta en formell förfrågan till om medlemsstatens effektiva säkerställande av bestämmelser. Även grupperna av domar Mahmudov och Agazade samt Nahmat Aliyev, båda mot , har varit återkommande inslag i ministerkommitténs arbete. Grupperna rör bland annat oproportionerliga fängelsestraff för journalister som begått förtalsbrott, rättsosäker tillämpning av straffrättsliga bestämmelser samt oegentligheter vid azeriska myndigheters behandling av klagomål över parlamentsvalsförfarandet i landet . Övervakningen av grupperna har inte gått att avsluta. Inte heller den brittiska gruppen domar mot , som varit under ministerkommitténs övervakning , och som rör avsaknad av rösträtt för fängelsedömda, har kunnat genomföras på grund av motstånd i det brittiska parlamentet mot nödvändiga lagändringar. fattade ministerkommittén återigen beslut om att återkomma till målet , eller . Övervakningen av den mellanstatliga domen mot har fortsatt. Domen har samband med militära konflikt på norra . Övervakningen av vissa delar av domen har avslutats. Kvarvarande delar utgör ett av de mest utdragna ärendena i ministerkommittén, och omfattar kränkningar i samband med försvunna personer, kränkningar som rör grekcyprioters egendom och kränkningar av äganderätten för grekcyprioter på norra . meddelade en dom som innebär att åläggs att till betala som ideellt skadestånd för släktingar till försvunna personer, och som ideellt skadestånd för grekcyprioter på Karpashalvön. Några utbetalningar har inte gjorts. har i beslut uppmuntrat medlemsstaterna att ta upp frågan om skälig gottgörelse i sina bilaterala kontakter med . Även i övervakningen av domen mot , som härrör ur utomrättsliga överföringar av personer till den amerikanska basen på , har ministerkommittén uppmanat medlemsstaternas aktiva deltagande utanför ministerkommittén. Övervakningen av verkställigheten handlar om ansträngningar att få vissa rättssäkerhetsgarantier från för klagandena, något som inte åstadkommits. I ministerkommitténs beslut uppmanades samtliga medlemsstater att ta upp frågan om rättssäkerhetsgarantier i sina bilaterala kontakter med . En annan återkommande dom i ministerkommitténs övervakning har varit Catan mot som rör barns rätt till utbildning i Transnistrien. fann i sin dom att genom kontinuerligt militärt, ekonomiskt och politiskt stöd till utbrytarrepublikens de facto-myndigheter, utan vilket dessa inte skulle bestå, blivit ansvarigt för kränkningar av klagandenas rätt till utbildning. har inte genomfört domen och menar att det skulle vara oförenligt med den folkrättsliga principen om icke-inblandning i andra staters interna angelägenheter. 2016/17:12 Ytterligare en kontroversiell dom är Alekseyev mot , meddelad . Domen avser bland annat kränkning av rätten till mötesfrihet och rätten till effektivt rättsmedel. Klagandena hade vid upprepade tillfällen nekats tillstånd för att ordna så kallade prideparader. Hundratals liknande klagomål mot är anhängiggjorda vid domstolen och ny lagstiftning i pekar på svårigheter för att genomföra domen. sekretariat presenterade inför möten och beslutsutkast som inte föranledde formell debatt i ministerkommittén. Inga domar mot har vållat några problem ur verkställighetssynpunkt . 6.1.2Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Letten är kommissarie för mänskliga rättigheter (MR-kommissarie). Muižnieks är därmed den tredje innehavaren sedan posten instiftades 1999 och han tog över efter svensken som var MR-kommissarie . MR-kommissarien har en oberoende ställning vilket anses vara en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. Samarbete med institutioner utanför är viktigt för uppdraget och äger rum med EU, FN:s flyktingkommissarie och (). MR-kommissariens mandat att främja kunskapen om och respekten för mänskliga rättigheter genomförs bland annat genom att bistå med information och råd i särskilda tematiska frågor. I mandatet ingår också att påtala missförhållanden på MR-området, uttala kritik och att regelbundet avlägga besök i medlemsstaterna. MR-kommissarien kan även intervenera som tredje part i mål vid . MR- kommissarien utgår från öppna källor och granskningsrapporter som avges av övriga övervakningsorgan. MR-kommissarien har fokuserat på områden som medlemsstaternas åtgärder i kampen mot terrorism, den ökade migrationen till och framtida integrationsutmaningar samt den försvårade situationen för journalister och människorättsförsvarare i flera medlemsstater. Arbetet med att särskilt belysa möjligheterna för kvinnor, barn, funktionshindrade, hbtq-personer samt romer och resande att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter har också fortsatt. MR- kommissarien har besökt olika medlemsstater i syfte att etablera en direkt dialog med berörda myndigheter. Som uppföljning till besöken publiceras rapporter med MR-kommissariens slutsatser och rekommendationer. har MR-kommissarien besökt 16 medlemsstater och publicerat 15 rapporter och 13 skrivelser från dessa besök. Situationen för migranter, inklusive asylsökande, stod i fokus under flertalet besök och anklagelser om återvisning och illa-behandling vid gränsposteringar, bristande rättsligt skydd, undermåliga förhållanden i mottagningscenter och främlingsfientlighet mot nyanlända granskades Flera av rapporterna och skrivelserna har uppmärksammat Skr. 2016/17:12 medlemsstaternas behandling av romer och resande. Bland MR-kommissariens andra aktiviteter återfinns yttranden om lag om utländska agenter, nedstängningen av den krimtatariska tv-kanalen och migrationsöverenskommelsen mellan . MR-kommissarien har även intervenerat i eller bidragit med skriftliga kommentarer till mål inför , sex mål mot som gäller situationen för människorättsförsvarare, journalister och regimkritiker, två mål mot som gäller avvisning av migranter och två mål mot som gäller överföringar enligt Dublinförordningen. En annan aktivitet var ett rundabordssamtal i för att särskilt belysa situationen för människorättsförsvarare som arbetar med kvinnors rättigheter och jämlikhet. 6.1.3Romers möjligheter att åtnjuta sina mänskliga rättigheter har diskussionerna om inrättandet av ett europeiskt romskt och konst med kopplingar till fortsatt. Syftet med institutet ska bland annat vara att bidra med underlag till och dess medlemsstater när det gäller romska frågor, främja dialog mellan romer och icke-romer samt visa upp mångfalden i den romska konsten och kulturen. Konkreta förslag till beslut om finansiering, utformning av institutet och samarbetsformer mellan och institutet har processats under årets gång. beslutade om att förlägga institutet till . nya samrådsmodell för dialog mellan och det romska civila samhället har sjösatts. Ett första möte med bred representation från romska organisationer från en stor mängd medlemsstater hölls . för romska frågor som rapporterar direkt till genomförde två möten och ett möte . styrkommittén för mänskliga rättigheter, har i nya organisationsstruktur upphöjts till en styrkommitté. var en av de främsta pådrivarna för att stödja sekretariatets förslag om att uppgradera den tidigare expertgruppen, i vilken endast 16 experter, varav en svensk, I den nya jämställdhetskommissionen är samtliga 47 medlemsstater i representerade. medlemsstater nu ges möjlighet att delta och bidra till arbetet kommer också organisationens arbete på jämställdhetsområdet att synliggöras mer, både inom och i dess medlemsstater. mandat ligger bland annat att övervaka att jämställdhetsintegrering 2016/17:12 jämställdhetsstrategi –2017, samt att verka för att fler medlemsstater ansluter sig till konventioner om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i hemmet respektive om bekämpande av människohandel. Jämställdhet utgör även ett av EU prioriterat område för samarbetet mellan EU och –2017. anordnade jämställdhetskommissionen en konferens i om kvinnors lika tillgång till rättvisa, och arrangerade jämställdhetskommissionen en konferens i med syfte att diskutera genomförandet av jämställdhetsstrategi –2017. konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (den så kallade Istanbulkonventionen) trädde i kraft och i förhållande till . Kommissionen har föreslagit att EU ska tillträda Istanbulkonventionen, och förhandlingar har inletts i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter . Konventionens övervakningsorgan, GREVIO, konstituerades och har i uppdrag att övervaka medlemsstaternas genomförande av konventionen. De första utvärderingsprocesserna inleddes . kommer att rapportera till GREVIO . GREVIO består av 10 experter. När antalet stater som ratificerat konventionen når 25 kommer antalet medlemmar i att utökas från 10 till 15. 6.1.5Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck Hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter är prioriterade av den . har inom samarbetet i haft en pådrivande roll för att ta fram en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec[2010]5). Rekommendationen bidrog till att det, utanför ordinarie budget, skapades ett mindre sekretariat inom sekretariat med uppgift att ansvara för frågor som rör lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och genomförandet av rekommendationen. har tillsammans med andra medlemsstater verkat för att sekretariatet för hbtq-frågor ska finansieras inom ramen för ordinarie budget. Efter utdragna förhandlingar kunde slutligen en sådan lösning nås. kommer fortsatt att följa detta arbete. Barns och ungdomars rättigheter har genom en representant i om barnets rättigheter aktivt bidragit i framtagandet av strategi för barnets rättigheter –2021 som antogs barnets rättigheter omfattar perioden –2015. har varit att främja barnvänliga system och tjänster, motverka alla former av våld mot barn, garantera rättigheter för barn i utsatta situationer och Skr. 2016/17:12 att främja barns och ungas delaktighet. I strategin –2021 ligger fokus på att genomföra de standarder som har tagits fram inom och att barnets rättigheter fortsatt systematiskt ska genomsyra all verksamhet så som tematiska och landbaserade granskningar av medlemsstaternas arbete med att genomföra olika konventioner. Fokus kommer också att ligga på att stödja medlemsstaterna i uppföljningen av rekommendationer och slutsatser från granskningsmekanismerna som rör barnets rättigheter. har i strategin särskilt prioriterat följande fem områden: jämlika möjligheter, delaktighet för alla barn, ett liv fritt från våld, ett barnvänligt rättssystem och barns rättigheter i den digitala miljön. För att genomföra den nya strategin kommer en ad-hoc kommitté att inrättas. tillträdde konvention om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den så kallade Lanzarotekonventionen . Därefter har bidragit till genomförandet av konventionen, bland annat genom att delta i arbete. har som uppgift att granska hur medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden enligt konventionen. Kommittén presenterar sina slutsatser till ministerkommittén i tematiska rapporter. Kommitténs andra rapport för perioden –2016 om medlemsstaternas åtgärder för att genomföra konventionen samt kommitténs rekommendationer har presenterats för gruppen för mänskliga rättigheter inom och antogs av ministerkommittén . insatser har inte tagits upp i denna rapport. Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond och ungdomscentra i och , samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, () och arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete har fortsatt att arbeta aktivt med frågor som rör bland annat ungas delaktighet och inflytande, ungas möjlighet att åtnjuta rättigheter och icke-diskriminering. beslutade att förlänga till slutet av 2017. Kampanjen riktar sig till barn och unga och står för jämlikhet, värdighet, mänskliga rättigheter och mångfald. Kampanjen vänder sig mot hatbrott, rasism och diskriminering på internet. mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. Kommissionens ordförande är professor . av analysen utarbetar ECRI rapporter om varje enskilt land. 2016/17:12 rapporten om publicerades och i den gavs rekommendationer inom områdena främlingsfientlighet, diskriminering, integration och migration. En nyhet i den fjärde rapporteringsomgången är att ECRI följer upp vissa av rekommendationerna . Dessa avser segregation och migration. lämnade en rapport om dessa rekommendationer . ECRI kommenterade rapporten . har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. rapporterar periodiskt om genomförandet av konventionerna till . antog resolutionen för den femte övervakningscykeln om när det gäller den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Rekommendationerna i resolutionen handlar i huvudsak om att bör stärka arbetet med utbildning i och på de nationella minoritetsspråken, utveckla arbetet med tvåspråkig undervisning, lösa bristen på lärare i de nationella minoritetsspråken samt vidta åtgärder för att förstärka tillgången till lärverktyg. lämnade den sjätte rapporten om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och den fjärde rapporten om ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter till . I rapporterna beskrivs den utveckling som har skett i arbetet för att stärka och skydda de nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken sedan förra rapporteringsomgången men det konstateras att mycket arbete kvarstår innan minoritetspolitiken får tillräckligt genomslag. Rapporterna ger en bred bild av utvecklingen där utbildningsfrågor är ett tydligt fokusområde. Även frågor om kultur, medier och språkrevitalisering avhandlas i stor utsträckning. Rättigheter för personer med har expertkommittén för rättigheter för personer med funktionshinder (DECS-RPD) gett stöd åt genomförandet av sektorsövergripande program och främjandet av strategier inom DECS-RPD är en av tre underordnade kommittéer till för social sammanhållning, mänsklig värdighet och jämlikhet. kommittén för social sammanhållning, mänsklig värdighet och jämlikhet lagts ner av ministerkommittén och det nya mandatet för kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CAHDPH) är tvåårigt CAHDPH är under direkt ledning av har deltagit i utvärderingen av handlingsplanen –2015. Trots vissa förbättringar i levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsättning så visar utvärderingen att många staters arbete är begränsat till att konsolidera de rättigheter som redan finns, snarare än att arbeta för ytterligare förbättringar. genomfördes en Skr. 2016/17:12 avslutande konferens i där utvärderingen av handlingsplanen 2006–2015 presenterades och några huvuddrag kring den kommande strategin (2017–2023) presenterades. Syftet med den nya strategin är att stödja både medlemsstaterna och funktioner i genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom tre grundpelare och genom stöd till nationell lagstiftning och andra strukturella förändringar. arbete har inriktats på att främja yttrandefriheten, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. Standarder utarbetas och olika aktiviteter genomförs för att öka respekten för artiklarna 8 och 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. Särskilt fokuserar arbetet på frågor avseende journalisters säkerhet, mediepluralism, nätneutralitet, tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. Det förberedande arbetet sker i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). Mandatet för CDMSI omfattar även ett ansvar för uppföljning av strategin för internets styrning. Ett särskilt fokus ska läggas på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI ska följa de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället och täcka alla dimensioner av det nya mediebegreppet som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec[2011]7. bildades en expertgrupp som bland annat behandlar frågor om internetfrihet. hade fram en representant i denna grupp. Expertgruppen arbetade främst med att ta fram en rekommendation om fritt flöde av information och informationsfrihet på internet. Rekommendationerna överlämnades till ministerkommittén och antogs . reserverade sig mot rekommendationerna. En fråga som var mycket aktuell var säkerhet för journalister. skapades en expertgrupp för skydd av journalister med uppdraget att arbeta fram en genomförandestrategi för en Europagemensam informationsplattform samt utkast till rekommendationer för ministerkommittén. Ett samförståndsavtal mellan och fyra journalistorganisationer angående plattformen presenterades i och själva databasen presenterades . har ytterligare fyra journalistorgansationer gått med i samarbetet. Ett utkast till rekommendationer togs fram av expertgruppen och överlämnades till ministerkommittén som antog rekommendationerna . har arbetet med att ta fram rekommendationer om nätneutralitet pågått inom CDMSI. Rekommendationerna överlämnades till ministerkommittén efter intensiva diskussioner i styrkommittén och antogs av ministerkommittén . Ett utökat samarbete om demokrati- och ägde forum för demokratins framtid rum i några av organisationens medlemsstater. Efter trevande försök i och lade demokratiforum i /grunden för den fortsatta processen. Forumet utvärderades på uppdrag av ministerkommitténs rapportörsgrupp för demokratifrågor och genomgick därefter en omstruktureringsprocess. hålls Världsforum för demokrati i . hölls det fjärde forumet med cirka 2 000 deltagare från över 100 länder. Förra årets tema var Frihet kontra kontroll – för ett demokratiskt svar med tre underteman: 1) hur mycket kontroll tar kål på demokratin? 2) frihet från rädsla i ett diversifierat samhälle? 3) är yttrande- och informationsfrihet en realitet? Generalsekreterare underströk det nödvändiga i att hitta den rätta balansen mellan säkerhet och frihet. Det svenska initiativet than One , ett kortspel för att främja integration och inkludering, vann Världsforumets demokratipris. planeras nästa forum i på temat Utbildning och demokrati: hur överbrygger vi sociala klyftor? Många stater arbetar med att konsolidera och utveckla demokratins och rättsstatens principer. och kommissionen för demokrati genom lag () har här en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland dess 60 medlemsstater, innefattande samtliga medlemmar i samt , , , , , , , , , , , och . är associerad medlem. , , Heliga Stolen, och är observatörer. Kommissionen bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd till medlemsstater när detta behövs. På detta sätt hjälper kommissonen till att vidmakthålla och sprida det europeiska konstitutionella arvet. har också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av andra organisationer. Resultaten av arbete framgår av yttranden och rapporter i fråga om ett visst land, en viss region eller ett visst tema. har kommissionen avgett mer än 500 yttranden om mer än 50 länder, genomfört 80 studier och 250 seminarier samt medverkat i utbildning av 3 000 tjänstemän i mänskliga rättigheter Skr. 2016/17:12 och förvaltningsrätt.