prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Övervakningen efter Skr. 2015/16:115 avslutade program för och har avslutats. Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU EU:s makrofinansiella stöd kan ges till länder i unionens närområde som drabbats av kortfristiga betalningsbalansproblem. Syftet är att stabilisera det ekonomiska läget och att stimulera reformer. Det makrofinansiella stödet ges under vissa villkor som anges i ett s.k. samförståndsavtal och under förutsättning att ett IMF-program genomförs i landet stödet betalas ut. godkände rådet och ett tredje makrofinansiellt stödprogram (MFA III) till om . Regeringen stödde beslutet. MFA III syftade till att täcka återstående finansieringsgap , samt att på kort sikt minska sårbarheten i ekonomi och främja nödvändiga reformer. Den första utbetalningen av MFA III, om , beslutades . Ytterligare två utbetalningar, om vardera, återstår efter 2015. I samband med att MFA III godkändes bjöd rådet även in kommissionen att vid lämpligt tillfälle föreslå ytterligare makrofinansiellt stöd till , i syfte att vidare underlätta och stödja reformprocess. Regeringen stödde deklarationen, givet att ytterligare stöd finansieras genom omfördelning inom EU-budgeten. Samråd med ägde rum inför beslutet om makrofinansiellt stöd till . Förutom har , , och varit föremål för makrofinansiella stödprogram . När det gäller så löpte programmet ut och övervakningen efter avslutat program har inletts. 16.1.2 Medlemsstater som fått stabilitetsstöd Efter valet tillträdde en ny regering i med ett politiskt program som var starkt kritiskt till det då gällande anpassnings- Den ekonomiska situationen i försämrades under 2015 när det blev tydligt att den nya regeringen inte var beredd att genomföra de åtgärder som krävdes för att få fortsatt stöd. som uppnåddes , av recession, blev därmed regeringen och långivarna med att komma överens om den sista utbetalningen i det andra stödprogrammet som löpte ut . en konsekvens av detta kunde inte fullgöra en återbetalning till () om . situationen kulminerade och räntan på den tioåriga statsobligationen steg kraftigt. månad var det en intensiv förhandlings- och och eurotoppmötet sammanträde ett kungjordes att skulle hålla en folkomröstning om långivarnas förhandlingsbud. I samband med detta 2015/16:115 frös ECB sin nödfinansiering till de grekiska bankerna, vilket tvingade fram kapitalkontroller och ledde till att bankerna fick stänga. Folkomröstningen hölls och resulterade i ett tydligt nej till förhandlingsbuden, vilket var vad den grekiska regeringen arbetat för. behövde göra stora betalningar till IMF. En utebliven betalning riskerade att framkalla en allvarlig finansiell kris som skulle kunna ha lett till att inte kunde ha kvar euron som valuta. För att klara denna betalning fick ett överbryggningslån från EU:s stabilitetsmekanism EFSM (se avsnitt 16.1.1). Efter folkomröstningen ändrade emellertid den grekiska regeringen sin hållning till långivarnas krav. enades eurotoppmötet om ett tredje stödprogram om som ska löpa . Förhandlingar om ett samförståndsavtal som i detalj specificerar reformkraven slutfördes . Kraven innefattar bl.a. pensionsreformer och åtgärder som syftar till att göra ekonomin mer konkurrenskraftig. gjordes en första utbetalning om till som bl.a. användes till att återbetala ett lån till ECB som förfallit och det ovannämnda lånet från EFSM. Samråd med ägde rum . antog det grekiska parlamentet flera stora reformpaket vilket medfört att ytterligare utbetalningar om kunnat göras. Dessutom har utbetalningar om sammanlagt gjorts för att täcka kapitalbehov i två av de största grekiska bankerna som uppdagades vid en genomlysning av banksystemet . IMF, som deltog i förhandlingarna om det tredje stödprogrammet, har ännu inte meddelat om den kommer att ge mer finansiellt stöd. Oron över den ekonomiska situationen och statsskuldens långsiktiga hållbarhet kvarstår. beslutades om ett anpassningsprogram för som omfattade . 67,5 miljarder utgjordes av externt stöd, lika fördelat mellan IMF, EFSM och EFSF (inklusive bilaterala långivare). De bilaterala långivarna är , och . har bidragit till finansiella stöd dels genom sin andel i EFSM och IMF och dels genom ett bilateralt lån om . Utbetalningen av det svenska lånet ägde rum i fyra lika stora utbetalningar på var . Det bilaterala lånet ska återbetalas 2019–2021. följde genomgående sitt anpassningsprogram väl. lämnade landet anpassningsprogrammet. Återhämtningen i den irländska ekonomin har gått bra sedan man lämnade programmet och 2014 hade den högsta BNP-tillväxten i . Även 2015 beräknas tillväxttakten bli den högsta i EU. Arbetslösheten är fortfarande hög men minskar och beräknas 2015 ligga på EU-genomsnittet . Den goda återhämtningen har bidragit till att finansmarknadernas förtroende för ekonomi har återvänt, vilket bl.a. visar sig i låga statsobligationsräntor. Det innebar att kunde ersätta huvuddelen av lånen i IMF med marknadsfinansiering 2014. Detta efter att godkänt Skr. 2015/16:115 att motsvarande förtida återbetalning inte gjordes till . 2011 beslutade om finansiellt stöd till om totalt , där IMF, EFSF och EFSM stod för 26 miljarder vardera. Stödet har varit knutet till ett ekonomiskt anpassningsprogram som syftar till att återställa förtroendet för den portugisiska ekonomin, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna den finansiella stabiliteten. avstod från den sista utbetalningen inom stödprogrammet och lämnade programmet 2014. har bidragit med finansiering till via EFSM och andel av IMF:s resurser. Enligt den uppföljning av programmet som har gjorts har genomförandet i stort varit i överensstämmelse med planen och reformarbetet fortgår. Återhämtningen i den portugisiska ekonomin har fortsatt och tillväxten väntas uppgå till . Arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå men sjunker gradvis. Den offentliga sektorns bruttoskuld beräknas uppgå till av BNP vid slutet av 2015 och budgetunderskottet beräknas uppgå till av BNP. underskottsförfarande skulle ha löpt ut . Någon bedömning av om kan lämna underskottsförfarandet har emellertid inte kunnat göras eftersom kommissionen inte delgivits någon budgetplan. Detta har sin grund i den oklara politiska situationen i landet som rådde efter parlamentsvalet . Återhämtningen har bidragit till att finansmarknadernas förtroende för ekonomi har återvänt och statsobligationsräntorna har sjunkit kraftigt. Det innebär att nu kan låna till lägre upplåningskostnad på marknaden än den landet har för lånet i IMF. ansökte därför hos sina övriga långivare om att få göra förtida återbetalningar motsvarande av IMF-lånet. Med anledning av det ägde samråd rum med , vilket resulterade i att kunde godkänna denna återbetalning. lämnade den spanska regeringen in en formell begäran om lån till för rekapitalisering av den spanska banksektorn. enades därefter om att genom ESM låna ut till den spanska staten för rekapitalisering av bankerna och om ett anpassningsprogram för banksektorn. –2013 utbetalades totalt . Efter möte meddelades att skulle lämna anpassningsprogrammet , utan att ansöka om ytterligare stöd från ESM. Enligt de uppföljningar som har gjorts har banksektorn fortsatt att stabiliseras. Återhämtningen i har stärkts och tillväxten beräknas uppgå till 2015. Arbetslösheten har minskat , men beräknas ändå uppgå till vid slutet av 2015. 2015/16:115 brottoskuld som andel av BNP beräknas till strax . Budgetunderskottet som andel av BNP beräknas uppgå till . beviljades 2013 ett lån om under ett ekonomiskt anpassningsprogram, varav 9 miljarder via ESM och via IMF. Målet med anpassningsprogrammet som sträcker sig in i 2016 är bl.a. att strukturera om banksektorn och korrigera landets alltför stora budgetunderskott. Ytterligare ett mål med programmet är att genomföra strukturreformer för att stärka landets konkurrenskraft för att uppnå en hållbar och balanserad tillväxt. Enligt översyner av programmet som genomförts har framsteg gjorts. Den ekonomiska återhämtningen har startat och från har tillväxten varit positiv. Tillväxten väntas bli 2015. Reformarbete för att stärka tillväxten har pågått, om än med förseningar inom vissa områden. Kapitalkontrollerna avskaffades och situationen inom banksektorn har gradvis förbättrats. Fortsatt kvarstår dock behov av att minska den höga andelen oreglerade fordringar. Arbetslösheten beräknas ha sjunkit till 2015. Finanspolitiska mål inom ramen för programmet har överträffats med god marginal. Den offentliga sektorns bruttoskuld som andel av BNP beräknas till 2015 och budgetunderskottet beräknas motsvara av BNP. har ESM betalat ut till och från IMF har ca betalats ut. bidrar med finansiering till via sin andel av IMF:s resurser. Samråd med angående anpassningsprogram ägde rum . 16.2Ekonomisk styrning och samordning Stabilitets- och tillväxtpakten är EU:s gemensamma regelverk för att säkra sunda offentliga finanser. Pakten består av en förebyggande och en korrigerande del, det s.k. underskottsförfarandet. Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett underskottsförfarande. var 11 av EU:s medlemsstater i ett underskottsförfarande. och var också formellt i ett underskottsförfarande, men då de befinner sig i anpassningsprogram med regelbundna översyner ingår de inte i övervakningen för underskottsförfarandet. var ett av de länder som inte var föremål för ett underskottsförfarande. Underskottsförfarandena har löpande följts upp vid rådsmöten . beslutade om att avsluta underskottsförfarandet för och . Dessa länder ansågs då av rådet ha korrigerat sina alltför stora budgetunderskott på ett hållbart och varaktigt sätt enligt de rekommendationer som rådet gett. Samråd med ägde rum i Kommissionen presenterade ett meddelande om Skr. 2015/16:115 tolkning av flexibilitet i stabilitets- och tillväxtpakten. Europeiska rådets slutsatser om att på bästa sätt utnyttja den flexibilitet som är inbyggd i stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler. Det handlar om att det enligt gällande regler finns utrymme för viss flexibilitet beroende av konjunkturläge, vid genomförande av strukturreformer och vid genomförande av offentliga investeringar som samfinansieras av europeiska struktur- och investeringsfonder. godkände det dokument som utgör en gemensam ståndpunkt med kommissionen om flexibilitet i stabilitets- och tillväxtpakten. Samråd med ägde rum . 16.2.2De allmänna ekonomiska riktlinjerna Kommissionen presenterade förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik och riktlinjer för medlemsstaternas ekonomiska politik. Dessa utgör tillsammans de integrerade riktlinjerna, se faktapromemoria 2014/15:FPM22. De integrerade riktlinjerna utgör grunden för 2020-strategin, vilken i sin tur genomförs genom den europeiska planeringsterminen, för den ekonomiskpolitiska samordningen. Kommissionen föreslog fyra nya riktlinjer; stimulera investeringar, främja tillväxt genom strukturreformer i medlemstaterna, undanröja viktiga tillväxt- och sysselsättningshinder på unionsnivå och mer hållbara och tillväxtfrämjande offentliga finanser. Samråd med ägde rum och . antogs de ekonomiska riktlinjerna vid . 16.2.3Makroekonomiska obalanser: förvarningsmekanismen genomfördes förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom ramen för den europeiska terminen. Förfarandet inleddes genom att kommissionen publicerade förvarningsrapport. Rapporten innehöll en preliminär ekonomisk analys av medlemsstaterna, inklusive en resultattavla med elva olika makroekonomiska indikatorer. Syftet med analysen var att avgöra om medlemsstaterna skulle bli föremål för en djupgranskning för att där eventuellt påvisa om det fanns makroekonomiska obalanser. Utifrån den preliminära analysen av medlemsstaterna föreslogs djupgranskningar av 16 medlemsstater. För del överskred tre av indikatorerna angivna tröskelvärden (bytesbalansöverskott, minskande exportmarknadsandelar och hög privat skuldsättning) och en djupgranskning inleddes likt . Samtliga djupgranskningar presenterades som del av de landrapporter som publicerades inom ramen för den europeiska terminen. Dessa var sedan en del av underlagen för de landsspecifika rekommendationer som kommissionen presenterade . 2015/16:115 I djupgranskningen konstaterades att uppvisade makroekonomiska obalanser som inte bedömdes vara allvarliga, men som borde åtgärdas. Det framhölls att särskilt hushållens skuldsättning och de snabbt ökande priserna på bostadsmarknaden förtjänade fortsatt uppmärksamhet och åtgärder för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin. Samråd om 2015 års förvarningsrapport och kommissionens landrapporter, där djupgranskningen ingår, ägde rum med , inför . informerades om landrapporterna, inom ramen för det nationella reform- och konvergensprogrammet. Samråd med om de landsspecifika rekommendationerna skedde . publicerade kommissionen förvarningsrapport, för behandling års europeiska termin. Samråd om 2016 års rapport ägde rum med inför . Regeringen välkomnar publiceringen av förvarningsrapporten och djupgranskningarna. Ekonomiska och monetära unionen Reformering av den ekonomiska och monetära På eurotoppmötet uppmanades kommissionens ordförande att i nära samarbete med ordförandena för eurotoppmötet, och ”förbereda de kommande stegen för en bättre ekonomisk styrning inom euroområdet”. Europeiska rådets möte bekräftades de fyra Även talman knöts senare Rapporten av EU:s ekonomisk och monetära union, kallad De fem ordförandenas rapport, lades fram vid Europeiska rådets möte (se faktapromemoria 2014/15:FPM44). ägde en överläggning om rapporten rum med finansutskottet. Överläggning ägde även rum med finansutskottet inför regeringens inspel i den förberedande processen . nämnden har skett vid ett flertal tillfällen : inför i juni, , inför , oktober och december, samt inför Allmänna rådet , maj, juni, juli, oktober och Information gavs till näringsutskottet och samråd med EU- nämnden hölls inför om den del av förslagen som berör konkurrenskraftsnämnder. Förslagen i rapporten är uppdelade i två steg. Det första steget handlar om åtgärder och ska bygga på de befintliga Åtgärderna syftar till att öka konkurrenskraften och den strukturella konvergensen, fullborda bankunionen och kapitalmarknadsunionen, uppnå och upprätthålla en ansvarsfull finanspolitik samt stärka de demokratiska aspekterna av samarbetet. Det andra steget, som sträcker sig , inbegriper förslag av mer långtgående karaktär. Samordningen av den ekonomiska politiken ska stärkas genom juridiskt bindande riktmärken. I denna fas ska en makroekonomisk stabiliseringsmekanism inrättas. För att få del av denna Skr. 2015/16:115 behöver en medlemsstat uppvisa tillräckliga framsteg mot de gemensamt ska processen vara avslutad. lade kommissionen fram en rad förslag, som uppföljning på det första steget i de fem ordförandenas rapport (se faktapromemoria 2015/16:FPM15). En del av förslagen gäller den europeiska terminen och den ekonomisk-politiska samordningen. Euroområdet som helhet bör enligt kommissionen få ökad vikt i den europeiska terminen. Kommissionen anser även att riktmärken för den ekonomiska politiken i ökad utsträckning bör användas i samordningen. Förenklingar och ökad öppenhet föreslås när det gäller det finanspolitiska ramverket och makroobalansförfarandet. Förslaget förordar att ett ökat fokus ska läggas på sysselsättning och sociala resultat. Kommissionen vill inrätta två nya organ. På ett nationellt plan föreslås att konkurrenskraftsnämnder inrättas i , i syfte att förbättra konkurrenskraften. Icke euroländer uppmuntras att också inrätta liknande organ. Kommissionen har dessutom beslutat att inrätta en europeisk rådgivande finanspolitisk nämnd. Den ska vara oberoende och ge råd om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Euroområdets representation utåt bör enligt kommissionen stegvis bli mer enhetlig. Målet är att euroområdet ska ha en enad representation i IMF. Till att börja med bör den interna samordningen förändras på olika sätt. Sammansättningen av valkretsar bör stegvis göras mer homogen för . De fem ordförandenas rapport och förslagen från kommissionen har diskuterats i , men även i andra rådskonstellationer. På uppmanades rådet att skyndsamt ta vidare de förslag som kommissionen lade fram , framförallt när det gäller ekonomisk-politisk samordning, euroområdets externa representation och bankunionen. Rådet ska rapportera tillbaka till . Regeringen vill ta tillvara på EU-medlemskapets möjligheter. Att så långt som möjligt värna EU:s sammanhållning är en central utgångspunkt för i processen med ett fördjupat EMU. Bland de förslag som har lagts fram finns det delar som kan stödjas, medan det finns andra delar där det finns oklarheter. Det är lovvärt att åtgärdsförslagen i hög utsträckning gäller samtliga medlemsstater eller står öppna för frivilligt deltagande av icke euroländer. För ytterligare ståndpunkter om enskilda förslag, se nämnda faktapromemorior 2014/15:FPM44 och 2015/16:FPM15. 16.4Initiativ för att främja investeringar har ett arbete bedrivits för att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade i ett meddelande (se faktapromemoria 2014/15:FPM13). Syftet med planen, som består av tre olika pelare, är att försöka öka investeringarna inom EU. kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättandet av en Europeisk fond för strategiska investeringar (Efsi) (se faktapromemoria 2014/15:FPM18). Efter förhandlingar och beslut i rådet och trädde förordningen i kraft . kapitaliseras med från Europeiska investeringsbanken (EIB) och förses med i garantier från EU-budgeten. investeringar som finansieras med hjälp av Efsi ska riktas mot långsiktiga projekt inom bl.a. forskning, utveckling och innovation, energisektorn samt till miljö och resurseffektivitet. små och medelstora företag kan omfattas. Investeringar kan ske i projekt i hela EU och baseras på projektens egna meriter. Efsi är inordnat i EIB:s struktur och har påbörjat sin verksamhet under Målet är att investeringsfondens verksamhet ska leda till en mobilisering av investeringar på mer än 315 miljarder euro, varav huvuddelen privata investeringar. Den andra pelaren av investeringsplanen består av en översiktlig rådgivningscentrum (Europeiskt centrum för investeringsrådgivning, Förteckningen av investeringsprojekt ska underlätta för investerare att hitta lämpliga investeringar. EIAH:s syfte är att bygga på EIB:s och kommissionens redan existerande rådgivningsverksamhet samt rådgivningsstöd i samband med investeringsprojekt. Det kan till exempel inbegripa stöd när det gäller användningen av tekniskt bistånd till projektstrukturering, användning av innovativa finansieringsinstrument och användning av offentlig-privat samverkan (OPS). tillhandahålls även rådgivning om relevanta frågor som rör EU- EIAH ska delvis finansieras av EU-budgeten med upp till Målet för den tredje pelaren av investeringsplanen är att uppnå ett förbättrat investeringsklimat genom förenklade regleringar, ökad tillgång till långsiktig finansiering samt en stärkt inre marknad. diskuterade finansministrarna hinder för Baserat på detta presenterade kommissionen 2015 en färdplan där fyra områden lyftes fram: flaskhalsar på nationell nivå, infrastruktur, immateriella tillgångar och finansmarknader. Avsikten är att ska ta ställning till ett antal åtgärder för att förbättra investeringsklimatet. Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår, som syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Investeringsplanen kan under de kommande åren bli ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Det är positivt att planen fokuserar på att stimulera privata Regeringen ska fortsatt arbeta aktivt för att eventuella ökade risker för EU:s budget som investeringsplanen kan innebära minimeras och att eventuella tillkommande utgiftsbehov inte får leda till ökade medlemsavgifter utan hanteras genom omprioriteringar. gäller Efsi har regeringen vidare verkat för att EIB:s roll förblir central, att styrformerna inte kringskär EIB:s beslutsautonomi samt att projekt . 2015/16:115 granskas och bedöms – och att garanti och finansiering beviljas – på transparenta och objektiva grunder. Samråd om Efsi och investeringsplanen ägde rum med , februari, mars, maj, . Överläggningar med finansutskottet ägde rum . Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Detta görs genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt som främjar detta syfte. uppgick EIB:s utlåning till i tecknade lån. Det är något högre än . Prioriterade områden för bankens verksamhet är finansiering inom områdena innovation, små och medelstora företag, infrastruktur och miljö. Ekonomisk och social sammanhållning samt klimatåtgärder betraktas som två tvärgående, övergripande prioriteringar. Genomförandet av Efsi som inleddes påverkade EIB:s verksamhet, framför allt genom att merparten av bedömningen av Efsi- projekten kommer att genomföras av EIB. Efsi-projekten är som regel mindre och mer riskfyllda än de projekt som EIB normalt finansierar. Genomförandet av Efsi ställer därför nya krav på bankens verksamhet. Huvudsakliga frågor som behandlades inom EIB var: –Förberedelser inför genomförandet av Efsi, inklusive förhandlingen av ett avtal med kommissionen om rollfördelningen mellan EIB och kommissionen rörande Efsi samt beslut kring hur den katalytiska effekten (multiplikatorn) av Efsi-investeringar ska beräknas. –EIB:s budget, inklusive bankens årliga procedur för att godkänna ökningar i lönebudgeten och beslut om att öka personalstyrkan för att underlätta genomförandet av Efsi och investeringsplanen. –Antagande av en klimatstrategi som ska styra EIB:s klimatarbete . –EIB:s insatser för att möta de ökade flyktingströmmarna. –Antagande av en reviderad transparenspolicy för EIB:s verksamhet. Samråd med om EIB:s roll rörande Efsi ägde rum , februari, mars, maj, . Överläggningar med finansutskottet ägde rum . Europeiska investeringsfonden (EIF) som ingår i EIB-gruppen är EU:s gemensamma organ för riskkapital och garantier till små och medelstora Fonden investerar indirekt i företag via europeiska har fondens investeringar ökat jämfört med Ökningen beror framförallt på att en del av Efsi genomförs inom ramen för EIF:s verksamhet. Efsi gör att EIF kan utöka sin verksamhet med riskkapital och garantier till små och medelstora företag. 2015/16:115 16.6 Inför varje G20-möte tas EU-gemensamma ståndpunkter fram och god- känns av respektive rådskonstellation eller . Vid G20:s toppmöten representeras EU av ordförandena för och kommissionen. På finansministermöten representeras EU av ordförande- skapet, kommissionen och ECB. Utöver EU är följande länder medlemmar i : , , , , , , , , , , , , , , , , , och . deltar vid G20-möten som observatör och engagerar G20-länderna även andra icke-medlemmar för att säkra en bred representation av internationella åsikter. hölls ett stats- och regeringschefsmöte, fyra vice finansminister- och centralbankschefs- möten samt fyra finansminister- och centralbankschefsmöten. Det turkiska ordförandeskapet 2015 hade tre huvudteman: delaktighet, genomförande och investeringar. Temat delaktighets syfte är att se till att välstånd och tillväxt tillfaller alla delar av samhällsekonomin medan genomförande syftar till genomförandet av G20-ländernas tidigare åtaganden. Det turkiska ordförandeskapet har även haft stort fokus på investeringar som drivkraft för ekonomisk tillväxt. Huvud- prioriteringarna under dessa tre teman var: iDen globala ekonomin och arbetet med att främja en starkare tillväxt iiGenomföra reformer av den internationella finansiella arkitekturen, inklusive inflytande och representation i IMF