prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Lång- tidsarbetslösheten ska minska ytterligare, inte minst eftersom chanserna att komma tillbaka till arbete minskar ju en person är arbetslös. Regeringen prioriterar därför insatser för dem som har små chanser att få ett arbete. Regeringen avvecklar fas 3. Därför ska inga nya individer anvisas till sysselsättnings- De som varit inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin i ska i stället erbjudas extratjänster eller andra arbetsmarknadspolitiska insatser som förbättrar deras möjligheter att få ett arbete. Regeringen bedömer att det finns en stor potential för kommuner och landsting att använda extra- tjänsterna för att säkerställa sin långsiktiga kompetensförsörjning som de bidrar till att bekämpa långtidsarbetslösheten. Möjligheten att kombinera jobb med relevant utbildning bedöms kunna underlätta för lång- tidsarbetslösa att komma tillbaka till arbets- marknaden. Regeringen avser därför att utvidga traineejobben och stödet för yrkesintroduk- tionsanställningar till att även omfatta lång- tidsarbetslösa. Regeringen har också beslutat om att ge i uppdrag att genomföra en treårig satsning där totalt tillförs för sysselsättningsfrämjande för långtidsarbetslösa genom arbetsintegrerade sociala företag. Regeringen anser att det finns ett behov av ytterligare åtgärder för att långtidsarbetslösheten ska fortsätta minska och kommer att återkomma med ytterligare förslag till åtgärder. Insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Många av dem som är arbetslösa har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktions-ned- sättning. Allas vilja att arbeta ska tas tillvara. Diskriminering mot personer med funktions- nedsättning måste motverkas. Regeringen har ökat resurserna för lönestöd och för särskilt introduktions- och uppföljnings- stöd för att möjliggöra för fler personer med funktionsnedsättning att få en anställning. Utvecklingsanställningar i har varit framgångsrika i att ge funktionsnedsatta möjlig- het att utvecklas genom arbete och få fäste på arbetsmarknaden. Regeringen har därför avsatt medel för ytterligare 2 000 utvecklingsan- ställningar. Arbetslivserfarenhet är viktigt för att förbättra möjligheten att få ett arbete utan stöd. Regeringen har därför gett myndigheter i uppdrag att ta emot arbetssökande personer med funktionsnedsättning för praktik. Det finns ett antal olika lönestöd som riktar sig till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Stöden är delvis överlappande och behöver tydligare stödja individernas möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Regeringen har därför påbörjat en översyn av stöden för att förtydliga och utveckla insatserna. Högre utbildning för jobb och konkurrenskraft I ett internationellt perspektiv har en stor andel av den svenska befolkningen en eftergymnasial utbildning. Högre utbildning är avgörande för framtidens jobb och för en fortsatt hög produktivitet. Inom både näringslivet och offentlig verksamhet finns en stor efterfrågan på arbetskraft inom yrkesområden där arbetsgiv- arna ställer krav på eftergymnasial utbildning. För att möta efterfrågan på arbetsmarknaden och för att fler behöriga sökande ska kunna genomgå högskoleutbildning har regeringen påbörjat en utökning av antalet utbildnings- platser i hela landet. inleddes utbygg- naden som beräknas motsvara ca 15 000 nya helårsplatser i högskolan 2019. inleddes också en kvalitetsförstärkning genom höjda ersättningsbelopp inom humaniora, samhälls- vetenskap, juridik och teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning. Genomsnittsåldern för dem som tar ut en högskoleexamen är högre i än i alla andra jämförbara . För att möta arbetsmarknadens behov av arbetskraft är det viktigt att högskolestudier slutförs snabbare. Utbudet av sommarkurser som är relevanta för att snabbare kunna ta ut en examen bör öka. En särskild utredare ska göra en helhets- översyn av systemet för tillträde till sådan hög- skoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare (dir. 2016:24). Utredaren ska lämna förslag till ett öppnare och enklare system. I uppdraget ingår bl.a. att analysera och lämna förslag till hur grund- läggande behörighet kan uppnås genom arbets- livserfarenhet. Universitet och högskolors arbete med breddad rekrytering är viktigt. Den mångfald som finns i samhället ska också återspeglas i högskolan. Universitet och högskolor fyller en viktig roll i det livslånga lärande som gör det möjligt för kvinnor och män att förbättra sin kompetens och behålla eller byta jobb. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt hög klass och bedrivas effektivt. Det kräver långsiktig planering och tydliga prioriteringar. regeringen att överlämna en proposition för högre utbildning, forskning och innovation . Till skillnad från tidigare forsknings- propositioner kommer denna att ha ett tioårs- perspektiv, med särskilt fokus på 2017–2020. Fler bostäder bygger starkt En viktig förutsättning för att bekämpa arbetslösheten, öka sysselsättningen och skapa tillväxt är möjligheten att kunna bo där det finns jobb och utbildningsmöjligheter. Men där det finns jobb och utbildningsmöjligheter är det ofta brist på bostäder, i synnerhet hyresrätter. Takten i bostadsbyggandet har varit låg . Det har gjort att rörligheten på arbets- marknaden har dämpats och ekonomins tillväxt- potential har hållits tillbaka. Dessutom har den låga byggtakten bidragit till att bostadspriserna ökat snabbt. Förändringar i bostadsbeskatt- ningen har också bidragit till prisstegringen. Diagram 2.6 Påbörjade bostäder 2004–2016 Anm.: Utfall 2004–2015, prognos 2016. Bostadsbyggandet har ökat betydligt , om än från en låg nivå (se diagram 2.6). Det byggs fortfarande för få bostäder och det är nödvändigt att öka bostadsbyggandet i . Behovet är särskilt stort i de tre storstads- regionerna. Det finns en stor brist på hyresrätter, i synnerhet när det gäller små lägenheter. Hyresrätten har en viktig roll för att fler ska kunna få en bostad, inte minst unga, nyanlända och personer med låga inkomster. Det är angeläget att hyresnivåerna är rimliga i förhållande till inkomstnivåerna för dem som är i behov av bostad. Hyresrätten ökar hushållens fria val och rörligheten på arbetsmarknaden. Byggandet bör därför inriktas mot att öka andelen nya hyresbostäder för hushåll med genomsnittliga eller låga inkomster. För att öka byggandet av hyresrätter inför regeringen ett investeringsstöd och ekonomisk stimulans till kommunerna. Det är den största bostads- politiska satsningen . Satsningar på bostäder bygger det framtida och kan bidra till en fortsatt hög tillväxt och sysselsättning. Fler bostäder och en hållbar stadsplanering kan också bidra till minskad segregation, minskad klimatpåverkan, ökad jämställdhet och bättre levnadsförhållanden. För att bostadsbyggandet ska etableras på en långsiktigt högre nivå behövs kommunala och statliga insatser och förbättrade förutsättningar för de företag som vill bygga bostäder. Ingen enskild åtgärd är tillräcklig för att lösa problemen på bostadsmarknaden och regeringen bedömer att det krävs ytterligare insatser. För att säkerställa långsiktiga spelregler på bostads- marknaden krävs breda politiska överens- kommelser. Regeringen har därför tagit initiativ till politiska samtal med , , , och . Regeringens ingång i samtalen är reformer för att korta tiden från idé till färdigt hem, för att öka byggkapaciteten samt finansiering och ökad rörlighet. Det finns behov av att fortsätta arbetet med att minska ledtiderna och kostnaderna för byggande. För att minska byggkostnaderna finns ett behov av att se över byggnormerna och kraven på entreprenörer. Det kan handla om förbättrade förutsättningar för industriell tillverkning av förfabricerade bostadshus genom förenklad kontroll. Den svenska bostads- standarden ska fortsatt vara god. Kommunerna behöver ta ett större ansvar för ett ökat bostadsbyggande. Om kommunerna inte tar ansvar för att det byggs tillräckligt med bostäder i förhållande till de behov som finns på regional och nationell nivå är regeringen beredd att se över kraven på kommunernas planering för bostadsbyggande. Regeringen utesluter inte att dessa krav kan bli bindande. Byggkapaciteten behöver öka. Det finns en möjlighet att utbilda fler för jobb i bygg- branschen. Åtgärder behövs också för ökad jämställdhet inom byggbranschen och för att attrahera fler kvinnor till byggrelaterade utbild- ningar. Regeringen vill se en kraftig ökning av antalet utbildningar som kan ge arbetslösa möjligheter att arbeta i byggbranschen. Fler utländska byggföretag som konkurrerar på schyssta villkor kan också bidra till en ökad byggkapacitet. Regeringen ser också över om statliga bolag kan bidra till att det byggs fler bostäder. Regeringen vill se över behovet av att kom- plettera det redan införda investeringsstödet med nya former av hyresgarantier och insatser för att förbättra kapitalförsörjningen till mindre aktörer. Om behov finns är regeringen beredd att förbättra möjligheten för utlåning till allmän- nyttan, byggföretag och kommuner för nybygg- nation. Det är också viktigt att det befintliga bostadsbeståndet används mer effektivt, samt att stabila och förutsägbara regler upprätthålls för ett så viktigt beslut som köp av bostad. Behovet av åtgärder inom skatteområdet måste därför ses långsiktigt och hanteras varsamt, eftersom en stor del av de svenska hushållen påverkas av sådana åtgärder. Regeringen avser att återkomma med förslag för att bostadsbyggandet ska öka. Hög skuldsättning i hushållssektorn Bostadspriserna och hushållens skulder har stigit i relativt snabb takt . En stor del av ökningen kan förklaras av strukturella och makroekonomiska faktorer. Allt fler hushåll äger sin bostad. Att bostadsbygg- andet har legat på en låg nivå har lett till att utbudet av bostäder i framför allt storstäder ökat långsammare än befolkningen. Bostadsrelaterade skatter har sänkts, särskilt i samband med införandet av den kommunala fastighetsavgiften 2008. har hushållens inkomster ökat i god takt och realräntan sjunkit. Med snabbt stigande bostadspriser ökar risken för att det sker en snabb pris- nedgång. Detta innebär tillsammans med en ökad skuldsättning att hushållssektorn är mer sårbar än tidigare för makroekonomiska stör- ningar. Om bostadspriserna sjunker finns också en risk för att hushållen minskar sin kon- sumtion, vilket i sin tur utgör en risk för lägre tillväxt och sysselsättning. Regeringen anser därför att det är viktigt att vidta väl avvägda åtgärder för att dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. har en rad åtgärder vidtagits av regeringen och berörda myndigheter. Den senast föreslagna åtgärden återfinns i propositionen Amorteringskrav (prop. 2015/16:89) och innebär att kreditinstitut som lämnar bolån till enskilda personer ska tillämpa återbetalnings- villkor som är förenliga med en sund amor- teringskultur och motverkar alltför hög skuld- sättning hos hushållen. Regeringen och berörda myndigheter fortsätter att genomlysa riskerna med hushållens skuldsättning. Regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. I pågår ett arbete om bör få ett bredare mandat att införa åtgärder för att bl.a. minska riskerna med hushållens skuldsättning. Investeringar i infrastruktur för hållbara transporter, konkurrenskraft och ökat kollektivt resande En väl fungerande transportsektor är viktig för sysselsättning, minskade utsläpp och konkur- renskraft i hela landet. Näringslivets konkur- renskraft är beroende av att varor och tjänster kan levereras till kunder inom och utanför landet. Arbetstagare och arbetsgivare vinner på att det är lätt och smidigt att ta sig till och från arbetet. Ett effektivt och modernt transportsystem kan bidra till tillväxten, produktiviteten och sysselsättningen samt till att blir ett mer miljömässigt hållbart samhälle. Digitalisering och it har en potential att bidra till minskade koldioxidutsläpp inom vissa områden, bl.a. transportområdet. Ett ökat fokus på it-lösningar kan på så sätt bidra till att begränsa klimatpåverkan och bidra till bättre förutsättningar för landsbygden. Det finns utmaningar när det gäller infra- strukturen. I delar av storstadsregionerna finns betydande flaskhalsar och har det satsats för lite resurser på drift och underhåll av järnvägen. Det har bidragit till förseningar. Ytterligare en utmaning är transportsektorns miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har en hög ambitionsnivå för att miljöpåverkan från transportsystemet och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. En utgångspunkt för regeringens politik är att resurser används så effektivt som möjligt. Varje investerad krona ska ge så hög nytta för samhället som möjligt. Mindre investeringar, s.k. trimningsåtgärder, kan ofta vara kostnads- effektiva åtgärder. Genom fokus på effektivitet kan transportsystemet bättre bidra till att sysselsättningen långsiktigt ökar och att klimat- påverkan begränsas. väntas det fattas beslut om en ny kollektivtrafikförordning i EU. Regeringen ser därför behov av att se över den svenska kollektivtrafiklagen. I detta sammanhang är det också viktigt att analysera vilka effekter den kollektivtrafiklag som trädde i kraft haft för resenärer och för samhällets kollektivtrafik- planering samt för kostnader avseende detta. Regeringen genomför en ambitionshöjning när det gäller transportinfrastrukturen. För att stärka järnvägsunderhållet tillförs sammantaget medel om 2015–2018. En robust järnväg stärker tågtrafikens konkur- renskraft. Utöver det genomförs en satsning på statlig medfinansiering till lokala och regionala kollektivtrafikinvesteringar, genom de s.k. stads- miljöavtalen, som uppgår till sammantaget . För att främja en hållbar regional tillväxt och goda levnadsvillkor på landsbygd har regeringen också beslutat om en satsning för kollektivtrafik i landsbygd samt på förbättrat väg- och järnvägsunderhåll. Satsningen uppgår till totalt ca 2016–2019. Utifrån gällande lagstiftningskrav, som bygger på EU-regler, väntas en höjning av banav- gifterna. För att underlätta ekonomiskt för järnvägsföretagen har resurser avsatts för kom- pensatoriska åtgärder 2016–2019. Infrastruktur- investeringar kräver långsiktighet. Regeringen avser därför att lämna en proposition med förslag till ekonomiska ramar för en nationell plan för perioden –2029. I propositionen kommer två viktiga utmaningar att mötas. För det första behöver kvaliteten på den befintliga infrastrukturen värnas. Drift och underhåll av vägar och järnvägar behöver prioriteras så att kostsamma störningar minskar och det lång- siktiga underhållet inte blir eftersatt. För det andra behöver infrastrukturen utvecklas och byggas ut för att möta framtidens behov av ett modernt och hållbart transportsystem som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Det handlar t.ex. om att åtgärda flaskhalsar kring större arbetsmarknadsregioner och om att förbättra transportstråk som är viktiga för näringslivet. Regional tågtrafik och företagens godstransporter behöver stärkas. Infrastrukturen ska stödja de regionala trafikhuvudmännens målsättning att fördubbla andelen resor som sker i kollektivtrafiken. I arbetet med att utveckla infrastrukturen ska den s.k. Sverigeförhandlingen (dir. 2014:106) komma med viktiga bidrag. Det handlar bl.a. om förhandlingar kring kollektivtrafik och bostäder i storstadsregionerna. Men det handlar också om att utarbeta förslag till finansiering och förslag till en utbyggnadsstrategi för höghastighets- banor mellan och /. Regeringen ser stora fördelar med hög- hastighetsbanor. Nya stambanor skulle ge kortare restider, bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande och starkare arbets- marknadsregioner samt stärka järnvägens konkurrenskraft. Nya stambanor skulle också minska störningarna i systemet som helhet och ge möjlighet till mer pålitlig gods-, pendel- och regionaltrafik. har kostnadsberäk- ningarna för höghastighetsbanor ökat oväntat och kraftigt. Mot bakgrund av de ökade kostnadsberäkningarna har regeringen gett i uppdrag att redovisa uppdaterade uppgifter avseende bl.a. kostnader för en uppgradering av befintliga stambanor mellan och /. undersöker också möjligheterna att sänka byggkostnaderna för höghastighetsbanorna. Förberedelserna för byggandet av Ostlänken mellan och fortgår. Regeringen bereder frågan om Ostlänken kan byggas inom det område som föreslår. Nästa nationella plan behöver möta behovet av insatser i övrig transportinfrastruktur i hela landet. Det är nödvändigt för att möjliggöra ett sammanhållet land och en levande landsbygd. En aktiv näringspolitik för fler och växande företag Regeringens mål med näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i hela landet. En aktiv näringspolitik är också betydelsefull för att höja den långsiktiga produktiviteten. Dessutom kan näringspolitiken bidra till omställningen till ett mer hållbart och innovativt samhälle. har en konkurrenskraftig ekonomi och har fått höga placeringar i internationella mätningar över konkurrens- och har dock tappat placeringar. Exporten har varit motorn i svensk ekonomi, men har haft svårt att behålla marknadsandelar. ökade dock svensk export mycket kraftigt. Enligt en ny rapport från Business Sweden1 tar nu det svenska näringslivet nya marknadsandelar, främst i och . För att stärka företagens förutsättningar för att ytterligare förbättra sin position har regeringen utarbetat en exportstrategi i dialog med näringslivet. I den läggs särskilt fokus på att stärka små och medelstora företags export- och internationaliseringsmöjligheter. är det viktigt att de traditionella svenska export- företagen fortsatt ökar sin export med som hemmabas. Exportstrategin omfattar åtgärder inom fler områden. Genom att samordna statens främjarinsatser i Team skapas ett bättre och mer effektivt stöd för företag som exporterar. Genom att inrätta regionala exportcentra tillhandahålls information om de statliga export- och internationali- seringstjänsterna till företag runt om i landet. Exportstrategin innehåller också åtgärder för att öka resandet till med fokus på besöksnäringen, bl.a. genom att arbeta för fler direktlinjer till . Hållbart företagande betonas särskilt. I exportstrategin höjer regeringen förväntningarna på företag som agerar på komplexa marknader när det gäller mänskliga rättigheter, miljö- och klimatarbete och arbetstagares rättigheter. Utbudet av privat riskkapital har minskat , särskilt för tillväxtföretag i tidiga faser som har ett behov av att kommersialisera nya produkter och tjänster. De statliga marknadskompletterande riskkapitalbolagen har ofta riktat sina insatser till företag som befinner sig i senare utvecklingsfaser. Det finns därför brister i tillgången till finansiering för företag i de tidigaste faserna av företagets utveckling, s.k. såddfinansiering. I syfte att förbättra statens kapitalförsörjning till företag överlämnade regeringen propo- sitionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt 1 Marknadsöversikt (Business ). 2015/16:110) . Den föreslagna finansieringsstrukturen, som ska vara mer sammanhållen och långsiktig, skapar förut- sättningar för ett bättre utnyttjande av statens resurser för kapitalförsörjning och ska öka volymen av riskvilligt kapital. Strukturen ska också bidra till närvaro i segment där det finns behov av marknadskompletterande utvecklings- kapital. I propositionen föreslås att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag inrättas. Bolagets uppdrag blir att investera i privat förvaltade riskkapitalfonder. Genom ett fond-i-fond-upp- lägg blir bolaget indirekt ägare i företagen och drar nytta av den investerings- kompetens som finns i de privata fondbolagen. I budgetpropositionen anförde regeringen att det finns anledning att se över behovet av eventuella ytterligare åtgärder för att stödja bankutlåningen till företag med finans- ieringsbehov till expansions- och utvecklings- investeringar i den gröna sektorn. En förebild kan vara den brittiska gröna investeringsbanken, . Ett sådant arbete pågår i . Utredningen om skatteregler för incitaments- program lämnade sitt betänkande Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23) till regeringen . Utredningen föreslår förändringar i beskattningen för vissa typer av incitamentsprogram för att öka möjligheterna för små växande företag att rekrytera och behålla kvalificerad arbetskraft. Betänkandet har remitterats. För att stärka företagens konkurrenskraft är regelförenklingsarbetet fortsatt prioriterat och regeringen fokuserar på att använda digital- iseringens möjligheter för att frigöra tid och kraft åt företagen att utveckla sin verksamhet. Digitaliseringen skapar nya möjligheter att effektivisera den offentliga förvaltningen. En ökad användning av e-förvaltning kan bidra till att minska de administrativa kostnaderna för företag och för staten. Digitaliseringen innebär också nya möjligheter att tillhandahålla välfärds- tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och kan därigenom bidra till att stärka välfärden. Ett bra innovationsklimat är en viktig förutsättning för den framtida sysselsättningen. Det förutsätter ett nära samarbete mellan näringslivet och politiken. Statsministerns innovationsråd ska identifiera utmaningar och föreslå initiativ för att förbättra förutsättning- arna för innovation i . samverkansprogram som syftar till att möta våra gemensamma samhällsutmaningar, såsom digitaliseringen och omställningen till ett klimatsmart och hållbart samhälle. Samv- erkansprogrammen kommer att bygga vidare på det svenska näringslivets komparativa fördelar och de områden där svenska företag har starka positioner internationellt, exempelvis inom miljö- och klimatteknik. Ett annat område är life science där ett samverkansprogram redan är igång. Life science är en innovativ del av svensk ekonomi och präglas av ett relativt stort kapitalbehov och långa ledtider. Offentlig verksamhet kan ha en roll i att främja innovativa lösningar, t.ex. genom innovationsupphandling. Regeringen arbetar med att ta fram en nationell strategi för upphandling där innovationsupphandling ingår. Industrin har byggt starkt och har bidragit till hög produktivitetsutveckling och innovation. För att även ska vara en stark industrination med produktion i krävs en politik för att möta ökad global konkurrens och en allt snabbare teknisk utveckling. Regeringen har därför presenterat Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin har som målsättning att industrin i hela ska förbättra sin konkurrenskraft och att ska vara attraktivt för investeringar. Strategin syftar också till att industrin ska öka deltagandet i de högkvalificerade delarna av de globala värde- kedjorna. ska vara världsledande inom innovativ och hållbar industriell produktion. För att uppnå dessa mål kommer regeringen att utarbeta konkreta förslag för att ta tillvara på digitaliseringens möjligheter, stärka industrins förmåga till hållbar produktion, säkra industrins kompetensförsörjning och skapa attraktiva forskning- och innovationsmiljöer i . I investeras betydande resurser i forskning och utveckling. Det är en förutsätt- ning för ett innovativt och konkurrens-kraftigt företagsklimat. Forskningsresultaten måste dock i högre grad leda till nya produkter och tjänster. Regeringen arbetar strategiskt med att förbättra nyttiggörandet av forskningen och förbereder en proposition för högre utbildning, forskning och innovation. För att ta tillvara på landsbygdens potential för jobb och tillväxt tillförs betydande resurser inom landsbygdsprogrammet för service och bredbandsutbyggnad. ett antal strategiska områden med stor betydelse för svensk konkurrens- och innovationskraft. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är därför central för möjligheterna att bo och driva företag i alla delar av landet.