prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — har bl.a. ändringar gjorts i före- skrifter för gallring och annat avhändande, all- männa råd till kommuner och landsting och i bestämmelser om handlingar på mikrofilm. Normeringsverksamheten ligger på en relativt nivå sett . Tabell 9.2 Normering och tillsyn av arkiv Prestationer 2013–2015, antal. har inspekterat de egna arkivlokalerna. Resultatet visar att flertalet lokaler håller god eller mycket god kvalitet men att vissa depåer inte uppfyller kraven. Sammantaget bedömer myndigheten att beståndens förvaringsmiljö är tillfredsställande. Tabell 9.3 Mottagning av arkivmaterial Prestationer 2013–2015 i antal. Leveranser (staten) Papper, hyllmeter (staten) Elektroniska arkiv (staten) Leveranser (enskilda arkiv) Papper, hyllmeter (enskilda (enskilda arkiv) Mottagning av leveranser av statligt material har fortsatt att minska. ande orsaker kan vara en ytterst restriktiv policy för leverans av pappershandlingar yngre än och att flera myndigheter själva vill långtids- förvara sina arkiv. Leveranser av material från den enskilda sektorn har däremot ökat även om omfattningen ligger på en betydligt lägre nivå. Leverans av elektroniska arkiv ligger på en fortsatt låg nivå. Årets leveranser innebär att pappersbestånden har ökat med . Arkiven som källa till information och kunskap uppger att så gott som samtliga arkiv inom myndigheten är inskrivna och sökbara på beståndsnivå i arkivinformationssystemet Arkis. Statliga arkivbestånd är i allmänhet sökbara på volymnivå men på denna nivå brister sökbar- heten i material från enskilda arkiv. Arkis innehåller ca 169 miljoner skannade bilder av handlingar och av dessa är offentliga och enkelt sökbara för allmänheten. har bl.a. fordonsregisterkort från fem län i landsarkivet i distrikt skannats för att tillgängliggöras och svenska folkräkningen 1910 har färdigregistrerats. En webbplats som presenterar information som till- handahåller för vidareutnyttjande har skapats. Sammantaget bedömer att tillgäng- ligheten till de arkiv som förvaras vid myndig- heten är tillfredsställande. Tabell 9.4 Tillgång till arkiv Prestationer 2013–2015, antal. Exponeringar (miljoner) Webbesökare (miljoner unika) Visningar (grupper/tillfällen) har bedrivit lokalt anpassad programverksamhet riktad mot ett brett spekt- rum av besökare. Flera vetenskapliga eller populärvetenskapliga publikationer har getts ut bl.a. inom ramen för Det medeltida , Svenskt diplomatarium och Svenskt biografiskt lexikon. noterar att antalet forskarbesök är långsiktigt nedåtgående men att samma minsk- ning inte ses på antalet framtagna volymer. Myndigheten tror att en delförklaring kan vara att forskarna i allt större utsträckning fotogra- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ferar av handlingarna för senare studier. Fjärrlån ersätts i allt större utsträckning av inskannade handlingar. Minskningen av unika webbesök beror på byte av statistikverktyg. I huvudsak är den fysiska tillgängligheten god men några lokaler saknar personhiss. bedömer att myndighetens service till användare i form av framtagning av material och besvarande av frågor är tillfredsställande. Inom ramen för ett regeringsuppdrag till Statens servicecenter och har förvaltnings- gemensamma specifikationer för e-arkiv tagits fram för ett antal pilotmyndigheter. Uppdraget slutrapportades (dnr N2013/03701/ITP, N2014/03415/ITP). Utbild- nings- och andra främjandeinsatser har genom- förts kring e-arkiv, e-diarium, öppna data och vidareutnyttjande av information. Regeringen beslutade om ett uppdrag till Riks- arkivet att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (dnr Fi2015/02025/SFÖ). har även bedrivit ett projekt som syftar till att utarbeta tekniska specifikationer till stöd för förvaring och skydd av myndighetshandlingar och flera projekt kopplade till digitalt bevarande. har deltagit i EU-projekt bl.a. kring utveckling av en europeisk arkivportal och kring förbättrade möjligheter för allmänheten att medverka i forskning om kulturarvet. Digisam har efter av regeringsuppdraget (dnr Ku2011/00242/KA) lämnat en slutrapport till regeringen med förslag till nationella riktlinjer. Digisams uppdrag har förlängts i avvaktan på regeringens ställningstagande om verksamhetens framtid. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att rätten att ta del av allmänna handlingar inom den statliga förvaltningen kan upprätthållas är tillfredsställande. Regeringen är dock oroad av att allt fler myndigheter vill ta eget ansvar för arkivens långtidsbevarande. Det kan leda till suboptimering av de statliga resurserna och problem vid framtida förändringar av myndig- hetsstrukturen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer att med ökande grad av tillgänglighet och en fortsatt hög efterfrågan är arkivens förmåga att vara källa till information och kunskap tillfredsställande. Regeringen bedömer att en god och relevant metod- och kunskapsutveckling har bedrivits. Regeringen noterar i detta sammanhang att statsförvaltningens utveckling i riktning mot ökad e-förvaltning kan komma att delvis förändra roll och uppgift. Regeringen har beslutat om en myndighets- analys av som ska redovisas och som kommer att ge en fördjupad bild av myndighetens förutsättningar. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 378 708 tkr prisnivå. 3Motsvarar 378 708 tkr prisnivå. 4Motsvarar 378 709 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkivering och arkivförvaltning av kulturhisto- risk, försvarsanknuten film samt för statsbidrag till enskilda arkiv. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med för att finansiera driften av det nationella samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet vid Riksantikvarie- ämbetet. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär att anslaget minskas med ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar verksamheten vid myndig- heten . Vidare omfattas bidragen till kulturmiljövård, kyrkoantikvarisk ersättning, den arkeologiska uppdragsverk- samheten vid samt i viss utsträckning det regionala kulturmiljö- arbetet som bedrivs av länsstyrelserna. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.3 Mål 10.4.2 Resultat I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja –ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, –människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, –ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och –en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. De nationella målen för arbetet med kultur- miljön är ett komplement till de nationella kulturpolitiska målen och de preciseringar rörande kulturmiljön som finns i flera av miljökvalitetsmålen samt generationsmålet för miljöarbetet. Bedömningen av resultatet utgår från det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet för att uppnå de nationella kultur- miljömålen. Bedömningen baseras på redovisade uppdrag och andra redovisningar av bl.a. uppgifter såsom –arbete för ökad tillgänglighet, –samverkan och samarbete, och –tillämpning av lagstiftning. Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 4.4.1). är ansvarig myndighet för det statliga kulturmiljöarbetet. På regional nivå ansvarar länsstyrelserna enligt kulturmiljölagen (1988:950) för det statliga kulturmiljöarbetet och ska enligt kulturmiljöförordningen (1988:1188) samverka med kulturmiljövårdande organ inom länet, särskilt länsmuseerna och motsvarande museer. Ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete har enligt uppdrag i regleringsbrev redovisat arbetet med en vision för kulturmiljöarbetet till 2030. Arbetet har bedrivits i dialog med läns- styrelser, länsmuseer och statliga museer, nationella förvaltningsmyndigheter och det civila samhället. Visionen framhåller framtidens kulturmiljöarbete som avgörande för ett inklu- derande samhälle genom att skapa förutsätt- ningar att förstå samtiden samt möjlighet att utveckla samhällsengagemang, tillit och gemen- skap. Visionen förverkligas genom att uppnå målbilder om kulturmiljöarbetet som en utman- ande kraft, upprätthållandet av en mångfald av kulturmiljöer och effektivisering av verksam- heterna. Genom kunskapsproduktion och informations- spridning, insatser för vård och tillgänglig- görande, ärendehandläggning och tillsyn samt strategiskt arbete och metodutveckling har läns- styrelserna verkat för att främja uppfyllnaden av kulturmiljömålen. I arbetet genomförs eller planeras förändringar i verksamheten, bl.a. åtgärder för samverkan och införande av nya kritiskt reflekterande arbetssätt i ärendehand- läggningen. Regional uppföljning och nedbryt- ning av målen ses som önskvärt men bl.a. brist- ande tillgång till statistik utgör ett hinder. Att främja en mångfald av kulturmiljöer Bidrag prioriteras till formellt skyddade miljöer Bidraget till kulturmiljövård främjar en mångfald av kulturmiljöer. beslutade Riks- antikvarieämbetet och länsstyrelserna att betala ut totalt . Huvuddelen av besluten gällde vårdåtgärder och objekt och miljöer som är skyddade enligt lag. Bidraget stödjer såväl fysiska kulturmiljöer som projekt som stärker delaktigheten och ökar tillgängligheten till och förståelsen av kultur- arvet. Samverkan sker med bl.a. kommuner, hembygdsföreningar, ideella föreningar, läns- museer, turistorganisationer och fastighetsägare. har utvärde- rat bidragets betydelse för sysselsättning och tillväxt. I rapporten effekter av medel till kulturmiljövård (dnr Ku2015/01674/KL) kon- stateras att bidraget kan ha en betydande roll i att stärka arbetsmarknaden och bidra till hållbar tillväxt, bl.a. genom att ge legitimitet, attrahera annan finansiering som tillsammans med bidraget utvecklar olika näringar samt bidra till möjligheter att stärka regioners självbild. Sambandet är starkast då medlen främjar besöks- näringen genom tillgängliggörande åtgärder. För långsiktig verkan måste även medel till vården av objekt beviljas. Också arbetsmarknader utanför kulturmiljösektorn främjas genom köp av varor och tjänster. Bidraget stärker förutsättningar för delaktighet och för social hållbarhet bl.a. genom sysselsättning för personer som står långt från arbetsmarknaden, och genom att miljöerna engagerar till ideellt arbete och ofta erbjuder rekreation. Tabell 10.2 Beslutade medel anslag 7:2 Bidrag till Beslut per aktör och kategori Ersättning enl.2 kap 14§ Kulturarvet i skogen ett fortsatt utvecklingsområde visar uppföljningar av miljö- kvalitetsmålet Levande skogar att ett mycket stort antal kulturlämningar skadas i samband med skogsbruket. För att minska antalet skador genomför och Skogs- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 styrelsen flera åtgärder i samverkan med berörda aktörer. Några exempel är utvecklad hänsyns- uppföljning, översyn av vägledning i skogs- ärenden och kvalitetssäkring av fornminnes- informationen. I det fortsatta arbetet identifieras behov av att samtliga aktörer förstår sin roll och tar sitt ansvar, att förbättra kunskaps- och planeringsunderlagen, att utveckla arbetssätt och rutiner samt att höja kompetensen hos berörda. Regeringen gav Statens jord- bruksverk i uppdrag att föreslå miljöåtgärder i nuvarande landsbygdsprogram för att förbättra uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen (dnr N2016/02794/HL). Förslagen ska vara utfor- made så att bl.a. kan ställa sig bakom dem. har inom ramen för uppdraget att utvärdera hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön redovisat en utvärdering av bl.a. effekter av avsaknaden av arealbaserade kulturmiljöersättningar i nuva- rande landsbygdsprogram och erfarenheter från föregående program (dnr N2016/05414/AS). Utvärderingens slutsats är att det behövs en ny form av ersättning som ger en högre mål- uppfyllelse, med fler anslutna och en bättre samhällsnytta än den tidigare ersättningen. Utvärderingen föreslår att en framtida ersättning som kompletterar de ekonomiska och juridiska styrmedel och information och rådgivning som är tillgängliga bör övervägas. Utvärderingen föreslår att principerna för hur ersättningar utformas bör utredas vidare, bl.a. avseende frågor om möjligheter till regional anpassning, stödkriterier baserade på åtgärder eller resultat, prissättning utifrån kostnader för skötsel eller efterfrågad samhällsnytta. får ersättning från staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kultur- minnena. Ersättningen uppgår till . I arbetet med den kyrkoantikva- riska ersättningen samråder och samarbetar med och länsstyrelserna. har det tidigare överskottet fortsatt att minska. förbrukade vilket är mer än . Av det totala statsanslaget som tagits emot hade Svenska 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hade motsvarande förbrukats. Ansökningstrycket från församlingarna har varit fortsatt högt. Ansökta medel uppgick till för ramår 2016 och kyrkostyrelsen beslutade att fördela . har fortsatt att se över systemet för den kyrkoantikvariska ersättningen med syftet att bl.a. uppnå en bättre regional balans i fördelningen. Beslut om införande av en ny modell är planerat till 2018. Att öka delaktigheten i kulturmiljöarbetet På regional nivå har länsstyrelserna verkat för att tillgängliggöra kulturmiljöer och bidra till kunskap, bildning och upplevelser. Arbete har bedrivits bl.a. för att utmana förtryckande normer och bidra till ökad inkludering i samhället. Kritiska angreppssätt i kulturmiljö- arbetet utvecklas där fler berättelser och röster görs hörda och där kulturmiljöer och kulturarv som tidigare valts bort synliggörs. Stärkt fokus på tillgänglighet för funktionshindrade Det arbete som bedrivit för att främja tillgänglighet till kulturarv har resulterat i att funktionshindersfrågorna i ökande grad integrerats i länsstyrelsernas, museernas och de ideella organisationernas verk- samhet och att kompetensnivån hos anställda vid länsstyrelser och statliga myndigheter har förbättrats. återstår ett omfattande arbete med att utveckla tillgängligheten, i synnerhet för äldre skyddad bebyggelse. Bidrag till det civila samhället en förutsättning De ideella krafterna bidrar till människors möjligheter att uppleva, förstå och ta ansvar för kulturmiljön och till att främja mångfalden av kulturmiljöer som bevaras, används och utveck- las. betalades ut till arbetslivsmuseer inom ramen för anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård och från anslag 7:1 beviljades ytterligare till 20 ideella organisationer som verkar inom kulturmiljöområdet. Riks- antikvarieämbetet konstaterar att ansökta medel kraftigt överstiger tillgängliga medel. En källa till kunskap, bildning och upplevelser Tillgång till efterfrågad kunskap Tillgänglig och tillförlitlig information är en förutsättning för att nå kulturmiljömålen. Riks- antikvarieämbetet utvecklar stegvis såväl digitala som fysiska mötesplatser och tjänster riktade till professionella och till allmänheten. Digital öppen data har tillhandahållits liksom programmeringsgränssnitt som gör det möjligt att vidareförädla informationen så att den kan brukas av andra för att t.ex. skapa nya tjänster. För att säkerställa en fornminnesinformation med tillräckligt hög kvalitet utifrån samhälls- byggnadsprocessens behov genomförs det fleråriga projektet arkeologisk process. arkiv och bibliotek förvaltar landets största fysiska samling inom kulturmiljöområdet. Material har tillgänglig- gjorts och blivit sökbart över internet vilket lett till ökad digital användning av samlingarna. har antalet fysiska besökare ökat. arrangeras Kulturarvsdagen och Arkeologidagen med aktiviteter på olika ställen i landet för att skapa förståelse och intresse för kulturarv och kulturmiljöer. Vidare är bl.a. samlingsforum och Riksantikvarieämbetes årliga höstmöte viktiga mötesplatser för det profes- sionella arbetet inom kulturarvsområdet. Forskning, utveckling och stöd Inom ramen för FoU- program 2012–2016 har fördelats till 30 projekt där bl.a. funktionshindersfrågor uppmärksammas (se mer avsnitt 4.4.2). Genom verksamheten vid Kultur- vårdslaboratoriet har naturvetenskapligt stöd erbjudits och 13 samarbetsprojekt med museer har genomförts. Tre nya standarder har antagits som stöd för kulturmiljöförvaltningen. Internationellt arbete med fokus på illegal handel Inom ramen för bl.a. EU, , , nordiskt samarbete och Östersjösamverkan medverkar i flera nätverk och arbetsgrupper som bl.a. bidrar till att främja utbyte och lärande. har särskilt fokus lagts på att uppmärksamma den illegala handeln med kulturföremål från främst och och att i detta syfte utveckla samverkan mellan nationella myndigheter och mellan nordiska länder. Kulturmiljöer är viktiga besöksmål för ett lärande samhälle. bedriver i och i en bred publik verksamhet där besöksantalet ökat och uppgår till 47 000 respektive 28 000. Aktiviteter och berättelser har utvecklats med särskilt fokus på barn och unga. Antalet besökande elever ökade vid och i . Tillgänglighet och mångfald har fortsatt upp- märksammats i arbetet med besöksmålen. Ökad helhetssyn på förvaltningen av landskapet Kultur- och naturmiljö, behov av helhetsyn Kulturmiljövärden återfinns i flertalet miljö- kvalitetsmål, som precisering av eller som del i själva målformuleringen. uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2016 visar på svårigheter ur ett kulturmiljöperspektiv vilket är särskilt tydligt i de s.k. naturtypsmålen. Brister finns bl.a. vad gäller skydd, kunskap, resurser och i direkta vårdinsatser. Läs mer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. har och arbetat för att utveckla sam- verkan i förvaltningen av natur- och kultur- reservat. Myndigheterna konstaterar att sam- verkan inom länsstyrelserna varierar stort mellan länen. Flera utvecklingsområden har identifierats nationellt och regionalt, bl.a. avseende rutiner, samordning i vägledningen, tillgång till resurser, behov av gemensam begreppsapparat och ökad samsyn samt gemensam forskning. Stödet till det kommunala kulturmiljöarbetet Länsstyrelserna har stött kommun- ernas kulturmiljöarbete bl.a. genom initiativ för förvaltning och förmedling av kulturmiljöer, medverkan i planprocesser och samverkans- projekt, stöd i framtagande av kunskapsunderlag för bl.a. revidering av riksintressen och för- djupade översiktsplaner. Hälften av läns- styrelserna har genomfört eller planerar att genomföra förändringar i verksamheten för att främja arbetet med kommunerna. Det gäller särskilt i arbetet med den fysiska planeringen och bygglovshanteringen men också genom utökad samverkan kopplad till arbetet med forn- lämningar och arkeologiska frågor. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Främja tillämpning av kulturmiljölagen För att främja en rättssäker tillämpning av kulturmiljölagen har bl.a. beslutat verkställighetsföreskrifter och allmänna råd för uppdragsarkeologin, genomfört en revidering av vägledning för metallsökare och i samband med det anordnat utbildningar och genomfört tre överinseenden, bl.a. avseende länsstyrelsernas skogsärenden. överfördes den arkeologiska uppdragverksamheten från Riksantikvarie- ämbetet till . har inordnandet av uppdragsverksamheten fullföljts och insatser gjorts för att stärka och stabilisera det ekonomiska resultatet. har 654 uppdrag bedrivits varav 269 påbörjades och 179 avslutades. 10.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att det statliga kultur- miljöarbete som bedrivs nationellt och regionalt fungerar väl och spelar en allt viktigare roll för ett hållbart samhälle där kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas är resurser för flera olika områden. Ett kulturmiljöarbete som inriktas på delaktighet och inkludering ger möjligheter att främja möten och utbyte av kunskaper mellan människor med olika bakgrund. Regeringen bedömer att arbetet med att inordna den arkeologiska uppdragsverksamheten i myndigheten har genomförts på ett framgångsrikt sätt . Regeringen anser att det civila samhällets engagemang och insatser för ett levande kultur- arv är en förutsättning för att de nationella kulturpolitiska målen och kulturmiljömålen ska kunna nås och konstaterar att det är stor efterfrågan på tillgängliga statliga medel till det civila samhällets aktörer inom kulturarvssektorn. Kulturmiljövärdena är en viktig del i många av miljökvalitetsmålen och det är av stor vikt att natur- och kulturmiljövärdena tas om hand i ett helhetsperspektiv. Det är regeringens bedöm- ning att förvaltningen av natur- och kultur- reservat visar på stora utmaningar där det brister i helhetssynen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 266 956 tkr prisnivå. 3Motsvarar 266 957 tkr prisnivå. 4Motsvarar 266 956 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riks- antikvarieämbetets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom kulturmiljöområdet, till utgifter för statsbidrag till löner för arbetsledare inom ramen för Kulturarvs-IT samt för det svenska bidraget till Europeana. Budget för avgiftsbelagd verksamhet avgiftsintäkter uppgick till ca . Intäkterna omfattar avgiftsintäkter avseende Svensk musei- tjänst samt intäkter av försäljning vid besöks- målen. Tabell 10.4 Avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för driften av det nationella sam- ordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet samt med ytterligare för utökade upp- gifter avseende museifrågor. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.2 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till arbetslivsmuseer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden