prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — De har olika resvanor, behov och förutsättningar Det är angeläget att samhällsplaneringen främjar en hållbar samhällsstruktur och ett hållbart trans- portsystem med goda möjligheter att använda cykeln som färdmedel. Det fortsatta arbetet för en ökad och säker cykling bör främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. Det handlar både om att förbättra den befintliga infrastrukturen och om att skapa nya cykelförbindelser med utgångspunkt i olika cyklistgruppers behov. Här spelar kommunsektorn en avgörande roll som huvudman för den lokala infrastrukturen. För att cykling ska bli ett mer attraktivt transportmedel behöver det också bli säkrare att cykla. Cyklis- ters säkerhet är därför en av de största ut- maningarna inom regeringens intensifierade arbete för trafiksäkerheten. pågår ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi som kommer att behandla flygets roll i transportsystemet. Utgångspunkterna för arbetet är de transport- politiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Strategin ska främja ett bättre utnyttjande av befintliga resurser samt en bättre samordning mellan olika sektorsområden för att nå gemen- samma mål. Strategin ska tas fram i dialog med berörda aktörer. Regeringens avsikt är att fatta beslut om strategin . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.6.11:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 729 572 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 846 734 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 664 323 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –långsiktig infrastrukturplanering för väg- trafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart, –museiverksamhet inom transportområdet, –utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskost- nader m.m., –investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar, –statligt investeringsbidrag till landnings- banan i , –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt, –åtgärder i , –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (in- klusive handikappanpassningsbidrag), stat- lig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäker- hetsåtgärder på kommunala vägar, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i , –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen, –viss myndighetsutövning inom transport- området, –ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, –eventuella böter till följd av försenat ge- nomförande av EU-direktiv, –administration av vägavgifter som inte är systemutgifter, –bidrag till enligt avtalet mellan staten och , –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, –eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till , –eventuellt infriande av kapitaltäcknings- garantin till , –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtrans- aktioner som ingicks av dåvarande , –åtgärder förknippade med statens miljö- ansvar inom transportområdet, –inbetalning av aktiekapital till det schwei- ziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock), –ersättning till utrustning inklusive installa- tion som säkerställer funktionen hos tåg- fordonens befintliga telekommunikations- system för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig om- bordutrustning för signalsäkerhetssystemet ERTMS samt –uppdatering av Försvarsmaktens flyg- hinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten. Bestämmelser som anknyter till anslagets an- vändning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, kommun och kommun. Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till tunnelbane- utbyggnaden i . Ytterligare bestämmelser som anknyter till anslagets användning finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transport- infrastruktur, förordningen (1997:263) om läns- planer för regional transportinfrastruktur samt i förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Ett statligt investeringsbidrag till Sälens flyg- plats förutsätter ett godkännande av EU-kom- missionen. Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet samt offentligrättsliga avgifter inklusive avgift för färd på Svinesundsförbindelsen, bron över på och bron över på . I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverk- samheten ingår även att administrera stödsystem 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäck- ning ska uppnås. beslutar efter sam- råd med om prissätt- ningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster: –Försäljning av vägfärjetjänster (Färje- rederiet). –Tillhandahållande av fordon vid förarprov. –Upprätthållande av ett lager av reserv- bromateriel. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i Trafik- verket. De intäkter för banavgifter som redovisas innefattar endast trafikavgifter. Andra avgifts- intäkter såsom intäkter från kvalitetsavgifter, för uppställning av fordon på spår som förvaltar, tågvärme och specialtransporter ingår inte. uppskattar intäkterna från andra avgifter till 2017 och till 2018. Av dessa bedöms intäkterna från kvalitetsavgifter vara 140 miljo- ner kronor 2017 och 2018. kostnader för betalning av kvali- tetsavgifter till följd av avvikelser från, i tågplan och i trafikeringsavtal, fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av belastar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och uppskattas uppgå till 2017 och 180 miljoner kro- nor 2018. Utöver de medel som framgår av tabellen disponerar medel som Transportstyrelsen erhåller från skyltavgifter för personliga registreringsskyltar till fordon. Medlen används främst för trafiksäkerhetsända- mål. Intäkterna beräknas uppgå till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.20 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Trafikverksskolan (Utbildning) 1Övriga avgifter består av bl.a. uthyrning av förarprovsbilar vid prov, information, service och rådgivning, uthyrning av lokaler, uthyrning av reservbroar, teletjänster, elförsäljning och fastighetsförvaltning. 2Fordonsresurser innefattar även kostnader och intäkter för museiverksamhet. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. Dessa redovisas i tabell 3.21. Tabell 3.21 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur (dnr N2014/01779/TE, m.fl.). och länens investeringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de till- skott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och landsting samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och den nya Fonden för ett sammanlänkat CEF samt förskotte- ringar. De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande beräknas uppgå till , se tabell 3.22. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.22 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya varav objekt finansierade med Väg – nationell plan varav objekt finansierade med varav objekt finansierade med Väg – regional plan Summa utgifter för anskaffning och varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 1:1 Utveckling av statens Anslaget 1:10 EU-stöd TEN Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av anskaffning och varav bärighet och tjälsäkring Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 93 2018–2050. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekost- nader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den euro- peiska tillsynsmyndigheten (Pensions Autho- rity). I aktuella planer ingår ett stort antal medel stora och stora byggprojekt, som t.ex. i , Västlänken i samt Ost- länken mellan och . Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden i form av medfinansiering av transportinfrastruktur som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag, ska i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempel- vis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Rege- ringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfra- struktur ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 93 2018–2050. Tabell 3.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur -11 577 000 -16 899 004 -19 280 000 -20 836 000 -16 215 000 -55 675 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infra- strukturprojekt. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggnings- tillgångar, broar som ersätter färjor, vissa priori- terade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt in- vesteringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkoms- ter från trängselskatt eller vägavgifter. Trafik- verkets investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägavgifter belastar också låneramen. Anlägg- ningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i Riksgäldskonto- ret. Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. omsättningstill- gångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en när- mare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.24 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostna- derna för sådana objekt ska använda inbesparade driftsmedel från färjetrafiken. Rege- ringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade både i och i . De två staternas regeringar är nu överens om att alla betalstationer ska lokaliseras till den norska delen av den nya Svinesundsförbindelsen och att avgifter ska tas ut med stöd av automatiska betalstationer. Av denna anledning underteck- nade regeringen ett nytt avtal med den norska regeringen avseende den nya Svinesundsförbindelsen. Det nya avtalet är ett konsoliderat avtal som ersätter det ursprungliga avtalet . De svenska lånen för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Svinesundsförbindelsen beräknas vara slut- amorterade 2022. beslutade med anledning av til- läggsbudgeten i samband med ekono- miska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att rege- ringen får besluta om en låneram i Riksgälds- kontoret för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen – samt genom , Rv 40 delen –, 40 delen –Ljunga- rum, Rv 45 delen –, Rv 44 delen Båberg–Väne Ryr och Rv 49 – samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, Troll- –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 (dnr N2014/01779/TE, m.fl.) samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2025 inne- håller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Det gäller de objekt som enligt Stockholms- överenskommelsen respektive Västsvenska infrastrukturpaketet delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från vägavgifter. Den del av investe- ringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till i enlighet med den av beslutade plane- ringsramen5 för sådana investeringar. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. Låneramen 2016 för ovan angivna ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 42 800 miljoner 5 Planeringsramen prisnivå för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter som beslutades med anledning av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) ska uppgå till för perioden – 2029 och komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planeringsperioden –2025 som uppgår till prisnivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I tabell 3.24 redovisas nettoupplåning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amorte- ring. I tabell 3.25 redovisas den ackumulerade skulden –2025, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.24. Tabell 3.24 Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån 2015–2025 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.25 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån 2015–2025 Kostnaden för räntor och amortering av lån för prioriterade infrastrukturobjekt, el- och tele- anläggningar samt belastar anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. I tabell 3.26 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet –2025 för dessa kost- nader. Kostnader för räntor och amortering av lån för dels de projekt som enligt Stockholms- överenskommelsen och Västsvenska infra- strukturpaketet delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt, dels de avgiftsfinansierade broarna kommer att finansie- ras genom inkomster från trängselskatt respek- tive avgifter. Vid beräkningen av anslagsbehovet har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2017, 2018 respektive 2019. har en kalkylränta på använts. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.26 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar 2015–2025 Utökade resurser till utveckling av det statliga transportsystemet Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till som avser planperioden –2029 och de ekonomiska ramarna . Perioden –2020 ingår sålunda och kommer att beskrivas närmare i den kommande infrastrukturpropositionen. Regeringen har i denna proposition beräknat att utvecklings- och vidmakthållandeanslagen kommer att ökas med totalt 2019 och 2020. Av denna totala satsning har anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur beräkningsmässigt ökats med 2020. Regeringen föreslår en särskild satsning för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- systemet som förbättrar kapacitet och robusthet i transportsystemet. Det handlar om kapacitets- höjande åtgärder såväl utanför de större stor- stadsregionerna som i eller i anslutning till dessa regioner. Satsningen är ett led i regeringens arbete med att öka konkurrenskraften för järn- vägen och därmed bidra till att flytta gods- och persontransporter från väg till järnväg. Sats- ningen föreslås uppgå till 2017. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2017. Regeringen föreslår en utökning av den tidigare satsningen på stadsmiljöavtal uppgående till som regeringen lanserade 2015. Satsning utökas med 2017 och 500 miljoner kro- nor 2018. Utöver stöd till investeringar i anlägg- ningar för kollektivtrafik och i anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik som satsningen omfattat ska stadsmiljöavtalen även omfatta insatser för ökat cyklande. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2017 och 2018. Transportstyrelsen rekvirerar medel som motsvarar den avgift som myndigheten annars skulle ha tagit ut för verksamhet som avser ären- den om körkort med villkor om alkolås enligt körkortslagen (1998:488), eller deltagande i för- söksverksamhet med villkorlig körkortsåter- kallelse enligt övergångsbestämmelser i kör- kortslagen, i enlighet med de nu upphävda bestämmelserna i lagen (1998:489) om försöks- verksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Regeringen anser att denna verksamhet ska finansieras inom ramen för Transport- styrelsens verksamhet. denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Inom järnvägsområdet är flera förändringar av det internationella regelverket aktuella, vilket får följdverkningar på det svenska regelgivnings- arbetet. Bland annat ska det s.k. fjärde järn- vägspaketetet genomföras i svensk rätt. För Transportstyrelsens del innebär förändringarna ett mer omfattande regelutvecklingsarbete än normalt och 2018. Arbetet finansieras genom att anslagsmedlen för utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med 2017 och 2018. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur minskas med 2017 och 2018. För perioden –2020 beräknas kostnaderna för anslaget 1:7 Trafikavtal tillfälligt öka med för att upprätthålla nuvarande tillgänglighetsnivå. Främsta orsaken till detta är att nya , som löper , är ca dyrare än det nuvarande avtalet. En stor del av ökningen inom anslagsramen. Hela ökningen är dock inte möjlig att hantera utan att det i det korta perspektivet påverkar tillgänglig- heten i landet negativt. Finansiering föreslås ske genom att anslaget utveckling av statens trans- portinfrastruktur tillfälligt minskas med – 2020. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur tillfälligt minskas med –2020. är värdland för Världssjöfarts-universi- tetet (, WMU). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 WMU har en viktig uppgift i arbetet med att höja kompetensen i utvecklingsländerna och skapa förutsättningar för utvecklingsländerna att genomföra konventioner framtagna inom den internationella sjöfartsorganisationen (IMO). För att ytterligare stärka WMU:s arbete, som bl.a. varit framgångsrikt i att öka kvinnors möj- lighet att nå ledande positioner inom det området, anser regeringen att det bör satsas ytterligare . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med och tillförs anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet. Regeringen överlämnade proposi- tionen 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel till . I propositionen föreslås hur de delar av och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infra- strukturen för alternativa bränslen som för- utsätter lagreglering ska genomföras i svensk rätt. Lagförslaget innebär bl.a. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på installa- tioner för alternativa drivmedel, avgifter för laddning av elfordon och information till an- vändare. Mot denna bakgrund föreslås att ansla- get 1:1 inom utgiftsområde 21 Energi tillförs medel om och att anslaget 1:12 Transport- styrelsen tillförs medel om . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.27 Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell Investeringar i regional plan Planering, stöd och Räntor och återbetalning av lån 2 Räntor och återbetalning av lån Räntor och återbetalning av lån 1Större investeringar i nationell plan avser namngivna investeringar och åtgärder vars planerade kostnader överstiger . 2Till anslagsposten för räntor och återbetalning av lån har medel avsatts som motsvarar det beräknade anslagsbehovet vid en kalkylränta på . Den preliminära beräkningen av tilldelning av medel till den aktuella anslagsposten baseras därmed på en högre kalkylränta än den som använts vid beräkning av anslagsbehovet i tabell 3.26. Regeringen menar att det finns behov av en buffert på anslagsposten för räntor och återbetalning av lån för att kunna hantera eventuella räntehöjningar. Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra Regeringen föreslår att 24 anvisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 24 , 25 respektive 25 . 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3.6.21:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 004 770 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 914 072 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 433 247 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –trafikledning, drift, underhåll och bärig- hetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar, –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut,