prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Det medför en fortsatt minskning för många av skogens rödlistade arter, trots att den genomsnittliga mängden av hård död ved, lövträd, grova träd samt äldre skog ökat från tidigare låga nivåer. Arealen äldre lövrik skog har varit relativt oförändrad. Den tidigare positiva utvecklingen för hård död ved har upphört. Arealen gammal skog (äldre än ) på produktiv skogsmark utanför natur- reservaten har minskat påtagligt i norra . Utvecklingen har dock vänt uppåt . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen är det är osäkert om den positiva trenden fortsätter. Den brukade skogen bedöms bli allt yngre och tätare om dagens skogsbruk fortsätter. Främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald Den främmande arten contortatall har planterats på totalt i landet. Laponiatjuottjudus som förvaltar världsarvet Laponia har rapporterat att contortatall har spridit sig in i Muddus nationalpark och har påbörjat arbete med ett åtgärdsprogram. Det redovisas inte arealuppgifter för övriga främmande trädslag som skogsodlas i . Föryngring med främmande trädslag ska i förväg anmälas till om planteringen avser . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har delat ut till för att undersöka spridningsrisker med contortatall. Svenska FSC () har tagit fram en kunskaps- sammanställning och riskbedömning av arten. Bedömningen visar att contortaodling innebär en högre risk jämfört med odling av inhemsk tall och gran. Rapporten pekar på fem risker: spridningsrisk, skadegörare (insekter), patogener (svamp), effekter på biologisk mångfald och rennäring. Osäkerheterna är ganska stora och bristen på kunskap tydlig. Rapporten lämnar förslag på anpassade åtgärder för att hantera några av riskerna. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade I skogslandskapet förekommer inga genetiskt modifierade organismer. Det pågår fältförsök av bland annat hybridasp som har modifierats genetiskt för att klara torrare och strängare miljöförhållanden eller som är resistenta mot skadeinsekter. Natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade har redovisat regeringsuppdraget om informationsbehov för god miljöhänsyn (Meddelande 5/2015). Stora delar av skogsmarken är inte inventerad på natur- och kulturmiljövärden och värden för friluftsliv. förslag till åtgärder utgår från att skogsbruket har ett stort ansvar enligt sektorsansvaret och allmänna hänsynsregler. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen finns det hänsynskrävande biotoper inom ungefär hälften av slutav- verkningarna. av biotoperna utsätts för stor negativ påverkan jämfört . Skyddszoner behövs vid var tredje avverkning. Behovet av tillräckliga skyddszoner bedöms vara uppfyllt vid av avverkningarna. Resterande skyddszoner bedöms som otillräckliga. Stor påverkan på omgivande vattendrag sker vid var tionde avverkning på grund av bristande skydds- zon. Den sammanlagda ytan av kända forn- och kulturlämningar i skogen är . inventering visar att skogsbruket tagit full hänsyn till av kända forn- och kulturlämningar i samband med avverkningar. av de inventerade lämningarna har skador eller grova skador och de övriga har påverkats negativt. och har fortsatt samarbetet tillsammans med länsstyrelserna för att verka för ökad hänsyn till fornlämningar och kulturmiljöer. Skogsbruket har tagit fram branschgemensamma riktlinjer för hänsyn till kulturmiljöer. Skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna har satsningar genomförts för att öka tillgängligheten för friluftslivet i skyddad natur bl.a. genom att 150 naturreservat fått ny skyltning. konsekvensanalys visar att gammal skog främst kommer att finnas i skyddade områden. Brukad skog blir allt yngre och tätare om skogsbruket fortsätter på samma sätt som . Andelen granskog förväntas öka i och södra delen av . Utvecklingen är problematisk inte bara för biologisk mångfald utan även för skogens betydelse för friluftsliv och rekreation. uppföljning av friluftslivs- målen 2015 visar att det behövs kompetens- utveckling och vägledning till kommuner, länsstyrelser och skogsbrukets aktörer för att värna och bibehålla skogens värden för frilutslivet. föreslog att arbetet med skogens sociala värden bör utvecklas med fokus på god miljöhänsyn, kunskapsunderlag för samhällsplanering och skogsbruksplanering samt kompetensutveckling om skogens sociala värden. projekt om miljöhänsyn har kompletterat målbilder för hänsyn till friluftsliv och rekreation med en målbild för information och dialog. Det saknas ännu tillförlitlig uppföljning av skogsbrukets hänsyn till skogens sociala värden. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet om miljöhänsyn i skogsbruket är att är de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i skogsbruket tydliggjorda och kända för skogsbruket, så att de får en praktisk tillämpning. genomför en rad aktiviteter för att förtydliga samhällets förväntningar på skogsbrukets miljöhänsyn, bl.a. mer systematisk och skarp tillsyn samt dialoger med skogsföretagens ledningar. och projekt i skogen ska bidra till genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv och ett gott artbevarande i skogen. effektutvärdering visar att projektet om miljöhänsyn har resulterat i målbilder, ökad samsyn om vad som är god miljöhänsyn, ökad tydlighet om lagkrav och ökad samsyn om begrepp och definitioner. Arbetet har fortsatt med genomförande av och utbildning om målbilder. Många skogsbruksföretag har också integrerat målbilderna i sina interna styrdokument. startade den nya uppföljningen av skogsbrukets miljöhänsyn. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur anslaget har fördelats till länsstyrelserna för skötsel av skyddade områden, framför allt nationalparker och naturreservat. I övrigt har använts för vilt- och rovdjursförvaltning, för hotade arter (ÅGP), satsningen () samt vardera till naturum och investeringar i byggnader. Anslaget har resulterat i 830 direkta årsarbetstillfällen. Anslag 1:15Skydd av värdefull natur ansvarar för anslag 1:15 Skydd av värdefull natur (tidigare anslag 1:16). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Av anslaget har använts som ersättningar till markägare för värdefulla områden som skyddas som framförallt natur- reservat. Totalt har beslut fattats eller avtal ingåtts i 562 fall som omfattar . har använts för kringkostnader i samband med skydd av områden, d.v.s. värdering, förhandling, förrätning, lagfart och ombud. har använts för kartering av naturtyper, vardera till nationalparks- projekt, Natura 2000, Komet och skydd av tätortsnära natur. Anslaget har resulterat i 1 000 direkta årsarbetstillfällen. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitets- målet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Etappmålet om miljöhänsyn i skogsbruket har uppnåtts. Regeringen bedömer dock att pågående insatser för att förtydliga samhällets förväntningar på skogsbrukets miljöhänsyn behöver fortsätta. Regeringen kommer noga följa skogsbrukets miljöarbete för att nå miljö- kvalitetsmålen. Regeringen har en tydlig ambition att skydds- värda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Såväl staten och kommunerna som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. De satsningar regeringen gjorde på anslag 1:15 Skydd av värdefull natur utgiftsområde 20 och anslag 1:2 Insatser för skogsbruket utgiftsområde 23 areella näringar, landsbygd och livsmedel i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) innebär att flera värdefulla skogar kan skyddas som naturreservat. I en del formellt skyddade skogar, särskilt i och , finns det behov av naturvårdande skötsel eller restaurering för att naturvärdena ska bestå. Regeringen anser att det är av stor vikt att skötsel av sådana skyddade områden är adaptiv och anpassas så att de natur- värden som finns i de skyddade områdena bevaras. Regeringen anser att det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa. Regeringens ambition är att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen. Skogsbruket har stor betydelse för att nå miljömålen genom bevarande och hållbart nyttjande av skogen och ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Skogen har också stor betydelse för friluftslivet och människors välbefinnande. har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska föreslå de förändringar som behövs för att säkerställa en effektiv och tydlig lagstiftning när det gäller vissa frågor i skogsvårdslagstiftningen, (dir 2015:121). Arbetet med att ta fram ett nationellt skogs- program har betydelse för skogspolitikens jämställda mål och miljökvalitetsmålen. Regeringen välkomnar de insatser som aviserats för att nå miljökvalitetsmålen av de berörda myndigheterna inom ramen för . Regeringen bedömer att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder med syfte att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. och skogsnäringen har ett viktigt och intressant pågående projekt om målbilder för god miljöhänsyn. Resultatet ska redovisas till regeringen inklusive resultatet av uppmätt miljöhänsyn i skogsbruket. Arbetet med grön infrastruktur inom skogsbruket är viktigt. Det är viktigt att olika myndigheters befintliga kunskapsunderlag görs tillgängliga för berörda aktörer. Det är verksamhetsutövarens ansvar att ha kunskap som säkerställer god miljöhänsyn vid skogs- bruksåtgärder. Regeringen bedömer att skogens sociala värden har stor betydelse för hela samhället. Skogssektorns befintliga verktyg behöver tillämpas och utvecklas för att skogens sociala värden ska kunna tillvaratas. Regeringen bedömer att medverkan i frågor om samhällsplanering och samråd med kommuner i frågor av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena är viktiga. Det samarbete som pågått mellan och tillsammans med länsstyrelserna avseende skador på fornlämningar och kulturmiljöer i samband med skogsbruk, behöver fortsätta att utvecklas och erfarenheterna tas om hand så att skadorna upphör. Förekomsten av främmande arter i skogs- landskapet kan påverka förutsättningar för bl.a. biologisk mångfald och rennäring på ett negativt sätt. 3.5.14 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –åkermarkens egenskaper och processer, –halter av föroreningar i jordbruksmarken, –odlingslandskapets ekosystemtjänster, –odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur, –gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet, –bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser, –hotade arter och naturmiljöer, –främmande arter, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –odlingslandskapet biologiska värden och kulturmiljövärden, –odlingslandskapet kultur- och bebyggelsemiljöer, och –odlingslandskapets värden för friluftslivet. Åkermarkens egenskaper och processer Tillståndet för åkermarken är tillfredställande och har inte förändrats från enligt bedömning i den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Halter av föroreningar i jordbruksmarken Jordbruksmarkens halt av föroreningar bedöms inte ha förändrats från enligt . Även om tillståndet för odlingslandskapets ekosystemtjänster är tillfredsställande så anger att arbetet måste fortsätta för ett långsiktigt säkerställande. Jordbrukets användning av växtskyddsmedel som innehåller vissa neonikotinoider har visat sig haft en negativ inverkan på bland annat vilda pollinerande insekter. Därför har användningen av tre neonikotinoider begränsats inom EU. Odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur Odlingslandskapet bedöms som fortsatt variationsrikt på nationell nivå men årliga uppföljning pekar på att stora regionala skillnader finns när det gäller odlingslandskapets variationsrikedom. I slättbygd med ensidig växtodling riskerar inslaget av olika typer av livsmiljöer bli för litet. I skogs- och mellanbygd utgör det öppna odlingslandskapet i sig en variation i landskaps- bilden och nedläggningen av jordbruksareal minskar förutsättningarna för att upprätthålla vissa livsmiljöer. Åkerarealen i landet minskade med –2015. Naturbetesmark och slåtteräng (dvs betesmark, slåtteräng, skogsbete, fäbodbete, alvarbete, mosaikbete och ospecificerad betesmark) ökade med . Ökningen beror på att definitionen av vad som är betesmark ändrades . Gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet Hävden av naturbetesmarker och slåtterängar på nationell nivå anges som tillfredsställande i årliga uppföljning. Den större andelen av dessa marker sköts med ersättning från landsbygdsprogrammet men det finns P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 signaler från flera län att hävden av naturbetes- markerna är otillfredsställande vilket indikerar att regionala skillnader finns. Bristen på betande djur i vissa regioner är oroväckande för den långsiktiga hävden av naturbetsmarkerna. Av mest värdefulla naturbetesmarker och slåtterängar ligger inom områden med formellt områdesskydd. Den negativa trenden för många fågelarter som är knutna till odlingslandskapet har inte kunnat vändas. Kunskapen om den genetiska variationen hos vilda arter knutna till odlingslandskapet är bristfällig. Bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser Bevarandestatusen för husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska mångfald är enligt årliga uppföljning gott men inte långsiktigt säkerställt. Inom programmet för odlad mångfald har beslutat om en ny strategi –2020 som överlämnats till regeringen. I strategin betonas vikten av olika former av nyttjande, utbildnings- och forskningssatsningar, nationellt och nordiskt samarbete samt policyutveckling. Programmet går in i sin tredje fas som lägger tonvikten på bevarande av växter i genbank och breddat användande. Hotade arter och naturmiljöer Av de arter som förts upp på den svenska rödlistan är knutna till odlingslandskapet. Igenväxning har en stor negativ påverkan för drygt 1 300 arter. Fler fjärilsarter i odlingslandskapet är hotade enligt den senaste bedömningen i jämförelse med den som gjordes . Tillståndet för flera grodarter i odlingslandskapet har förbättrats under . Det hot som främmande arter utgör för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är enligt årliga uppföljning fortsatt stort. Få länsstyrelser redogör för arbetet med främmande arter i sina regionala miljömålsbedömningar vilket försämrar möjligheterna att få en tydlig bild av situationen i hela landet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade odlades inga genetiskt modifierade växter i kommersiella odlingar i landet. Den enda odling som bedrevs skedde inom ramen för forskning och försöks- verksamhet. Odlingslandskapet biologiska värden och kulturmiljövärden finansieras inte längre skötselåtgärder av odlingslandskapets natur- och kulturvärden som t.ex. stengärdsgårdar, alléer och åkerholmar av den särskilda miljö- ersättningen för natur- och kulturmiljöer som tidigare fanns i landsbygdsprogrammet. Däremot kan projektbaserade insatser för restaurering av kulturmiljöer samt restaurering eller nyanläggning av naturmiljöer ersättas via landsbygdsprogrammet. Odlingslandskapet kultur- och bebyggelsemiljöer Medel för restaurering av kultur- och bebyggelsemiljöer på landsbygden utgår från landsbygdsprogrammet. Detta har betydelse för måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet. har inte rapporterat om eventuella förändringar av de värden som kultur- och bebyggelsemiljöerna representerar i den senaste uppföljningen av miljökvalitetsmålet Odlingslandskapets värden för friluftslivet Tillgängligheten för friluftslivet varierar mellan olika delar av landet. I slättbygd med stora åkrar och få stigar är tillgängligheten sämre. I undersökning om svenska folkets friluftsvanor framkom att många människor söker sig till odlingslandskapet i sitt aktiva friluftsliv Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Även om den samlade utvecklingen för miljö- kvalitetsmålet bedöms som fortsatt negativ så finns exempel på att genomförda åtgärder lett till en positiv utveckling för vissa av målets preciseringar. Därför bedömer regeringen att det med fler och förbättrade åtgärder är möjligt att vända även de trender som fortfarande är Arbetet med att säkerställa odlings- landskapets ekosystemtjänster bör stärkas, inte minst för att inte äventyra förutsättningarna för en långsiktig livsmedelsproduktion i landet. Bland annat behöver det strategiska arbetet med att säkerställa förekomsten av vilda pollinerande insekter i odlingslandskapet förbättras. Miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet är fortsatt viktiga för att både vända pågående negativa trender och vidmakthålla positiv utveckling där sådana finns. Ansvariga myndigheter, under ledning av , har inom ramen för uppdraget att utvärdera hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön genomfört en utvärdering av bl.a. effekter av avsaknaden av arealbaserade kulturmiljöersättningar i nuvarande landsbygdsprogram och erfarenheter från föregående program, se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 10. I uppföljningen av miljökvalitetsmålet har förändringen bedömts innebära försämrade möjligheter att nå de delar av Ett rikt odlingslandskap som handlar om kulturmiljön. I detta sammanhang ska också noteras att regeringen gav i uppdrag att föreslå miljöåtgärder i nuvarande landsbygdsprogram för att förbättra bl.a. uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet som helhet kräver ytterligare åtgärder utöver miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Regeringen följer arbetet som sker under ledning av samt berörda myndigheters enskilda initiativ som syftar till att stärka den biologiska mångfalden och natur- och kulturvärdena i odlingslandskapet. Regeringen bedömer att myndigheternas samverkan och koordinering av pågående eller nya kompletterande åtgärder är särskilt viktig för ökad effektivitet och måluppfyllelse. Miljökvalitetsmålet innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –fjällens miljötillstånd, –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster, –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –bevarade natur- och kulturmiljövärden, och –friluftsliv och buller. Den pågående klimatförändringen innebär att trädgränsen flyttar uppåt och att arealen kalfjäll minskar. Dessa effekter av klimatförändringarna är redan synliga i fjällmiljön enligt årliga uppföljning av miljö- kvalitetsmålen. Renskötseln och fjälljordbruk bidrar positivt till en ökad biologisk mångfald och motverkar aktivt igenväxningen av framförallt fjällmiljön. Utvecklingen med färre fjälljordbruk och ökad konkurrens från andra intressen inom renskötselområdet får negativa konsekvenser och påskyndar igenväxning samt förlusten av biologisk mångfald. Många älvdalar präglas av stora vattenkrafts- magasin som påverkar naturmiljön negativt. Användningen av terrängfordon ökar i fjäll- områden och planerar att ta fram en vägledning om terrängkörning. Dessutom erbjuder och länsstyrelserna samebyarna stöd för att ta fram terrängkörningsplaner med möjlighet till mark- förstärkning. Syftet är att motverka markskador. Viktigt att detta sker i nära samarbete med samebyarna som upprättar s.k. renbruksplaner för att synliggöra områden som används inom renskötseln. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Gruvnäringens hot mot fjällmiljön har minskat eftersom färre undersökningstillstånd har beviljats. Antalet vindkraftverk i fjällmiljön har ökat , men har avtagit. Sannolikheten för framtida vindkraftsutbyggnad i värdefulla fjällmiljöer är liten enligt . Skälet är att stora områden som utgör riksintresse för obrutet fjäll har undantagits när riksintressen för vindbruk har utsetts –2015. Fjällmiljön erbjuder många ekosystemtjänster t.ex. livsmedel, renbete, basvaror, naturarv, kulturarv och friluftsliv. Det finns ännu ingen bra metod för att mäta förändringar av ekosystemtjänster i fjällmiljön. bedriver arbete på området inom ramen för projektet miljöövervakning och utvärdering av ekosystemtjänster i fjäll och skog. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Generellt är bevarandestatusen god för de karaktärisitiska naturtyperna i fjällen enligt rapportering till EU:s art- och habitatdirektiv . För glaciärer och palsmyrar är trenden negativ vilket beror på den pågående klimatförändringen. Naturtyper med gräsmarker i fjällen knutna till traditionell hävd har också dålig bevarandestatus vilket beror på att fjälljordbruk läggs ner och att rennäringen blivit mindre intensiv. Taiga och näringsrik granskog är två skogsnaturtyper som har otillfredsställande bevarandestatus enligt årliga uppföljning av miljö- kvalitetsmålen. Hotade arter och återställda livsmiljöer Trenden för bevarandestatus är positiv enligt redovisning. var tidigare klassad i den svenska rödlistan som akut hotad och är nu omklassad till den svagare klassen starkt hotad. Den positiva utvecklingen beror enligt verket på åtgärdsprogrammet med bl.a. stödutfordring och jakt efter rödräv. Det pågår också åtgärds- program med åtgärder för fjällgås och fjärilsarten guldvinge. Främmande arter och genotyper Den invasiva främmande arten tromsöloka förkommer lokalt i fjällområdets närhet enligt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 årliga uppföljning av miljö- kvalitetsmålen. Ett annat hot är mårdhunden som bekämpas framgångrikt i ett särskilt projekt. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Inget hot från genetiskt modifierade organismer bedöms förekomma enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål. Bevarade natur- och kulturmiljövärden De två samiska kulturcentren Ajtte och Galtije har utarbetat ett nytt program för vård och utveckling av det samiska kulturlandskapet. har fyra fäbodmiljöer restaurerats i inom Foder och Fägring. finansierar forskning i samverkan med om kulturmiljöprojekt inom ramen för forsknings- programmet Storslagen Fjällmiljö. Syftet är att bygga upp mer kunskap som ska utgöra grund för framtida åtgärder. har det statliga ledsystemet i fjällen restaurerats vilket innebär en positiv utveckling för denna precisering. leder har fått en förbättrad markering, leder har röjts, 24 gamla broar har bytts ut mot nya och 12 broar har renoverats, 11 nya rastskydd har byggt och 10 gamla rastskydd har renoverats.