prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Indikatorer för impuls till efterfrågan ..................................................... Statens inkomster och utgifter................................................................. Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2015–2020....................... Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter ............. Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter .................................. Inkomstindex, balanstal och balansindex................................................ Den offentliga sektorns tillgångar och skulder 2014.............................. Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet .......................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Bedömningar av finansiellt sparande ....................................................... Bedömningar av strukturellt/konjunkturjusterat sparande ................... Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition ........... Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition .... Skatter och statsbidrag ............................................................................. Årlig förändring av statsbidragen ............................................................ Kommunalt finansierad sysselsättning .................................................... Förändringar jämfört med års Investeringsplan för staten....................................................................... Utfall statens investeringar 2010−2015 .................................................. Låneram för investeringar i anläggningstillgångar som används i Låneskuld och låneramar 2002–2016....................................................... Räntekontokreditram för rörelsekapital i statens verksamhet .............. Låneramar och krediter enligt 7 kap. 6 § budgetlagen, förslag i denna Ramar för statlig utlåning, förslag i denna proposition ......................... Garantiramar, förslag i denna proposition .............................................. Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Finansiellt sparande 2010–2020................................................................. Antal asylsökande 2013-2016.................................................. Genomsnittlig effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i Budgetpropositionen ............................. Andel i olika inkomstgrupper med högre, oförändrad och lägre utökad inkomst till följd av reformer i Budgetpropositionen .. Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () till följd av föreslagen politik i Budgetpropositionen BNP-tillväxten i världen........................................................................... Bidrag till BNP-tillväxten ........................................................................ Investeringar inom tjänstesektorn .......................................................... Produktivitet, arbetade timmar och produktion i näringslivet ............. Arbetslösa och arbetslöshet..................................................................... Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande.................................................. Ett urval av sysselsättningsindikatorer ................................................... Sysselsatta och sysselsättningsgrad ......................................................... Arbetsgivare som uppger brist på arbetskraft ........................................ Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet................................................... Hushållens konsumtion och hushållens konsumtion per capita........... BNP-prognos med osäkerhetsintervall ................................................... Utgiftstakets andel av potentiell BNP.................................................... Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) 2017 till följd av begränsad uppräkning av skiktgränserna, Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2017 till följd av förslaget om begränsad uppräkning av skiktgränserna, efter kön och ålder ................................................................................... Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) 2017 till följd av höjd beloppsgräns, över Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2017 till följd av höjd beloppsgräns efter kön och ålder ...................................... Tillverkningsindustrins elanvändning inom och utanför Arbetade timmar, timlön och lönesumma .............................................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Kapitalvinser, aktieprisindex och fastighets-priser ................................. Skatt på företagsvinster ............................................................................ Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkterna från Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20161 för vissa utgiftsområden .................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................... Den offentliga sektorns inkomster och utgifter..................................... Utvecklingen av inkomstindex och balansindex..................................... Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer ......... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet .......................... Den konsoliderade bruttoskulden ........................................................... Den offentliga sektorns bruttoskuld fördelad på sektorer .................... Finansiellt sparande och resultat.............................................................. Lönesumma och beskattningsbar inkomst .......................... Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter Olika åldersgrupper som andel av befolkningen .................................... Demografiskt betingad konsumtionsutveckling i kommunsektorn, Utgifter för välfärdstjänster ..................................................................... Kommunalt finansierad sysselsättning .................................................... Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar................. Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare............................................................................................ Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser .................................. Sammanställning av förslag till statens budget P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Sammanställning av förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -7 019 457 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 1 023 714 630 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -100 001 880 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto -7 358 133 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 ska vara ett land i arbete och sammanhållning, i jämlikhet och hållbar utveckling. Orättvisorna i vårt samhälle har tillåtits öka. Växande klyftor göder oro, egoism och rasism. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg bygger vi ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter, men där ingen heller hålls tillbaka. Angelägna investeringar i vårt gemensamma samhällsbygge ska ha företräde framför skattesänkningar. ska vara ledande i klimatomställningen och ett föregångsland för jämställdhet, både nationellt och internationellt. Ekonomisk jämlikhet måste vara centralt i . Skatt efter bärkraft, full sysselsättning, låg arbetslöshet och en hållbar utveckling ligger till grund för politiken. Den svenska modellen bidrar till välstånd och utveckling. Välfärden möjliggör ett högt arbetskraftsdeltagande, skapar trygghet och jämnar ut skillnader i levnadsvillkor. Starka parter som förhandlar löner och villkor bidrar till ordning och reda på arbetsmarknaden, konkurrenskraftiga och innovativa företag samt en god löneutveckling för breda grupper. Tydliga regelverk, ansvarsfulla investeringar för jobb och hållbar tillväxt samt en stram finanspolitik har tryggat ett högt förtroende och en stabil utveckling för svensk ekonomi. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda i de offentliga finanserna bidrar till en god ekonomisk utveckling och till att värna välfärden. Regeringen har genomfört en rad viktiga reformer. investeringar börjar redan visa resultat: jobben blir fler, nyföretagandet växer och arbetslösheten pressas ner, skolorna anställer tusentals fler och leder klimatomställningen. Regeringen har även slutit blocköverskridande överens- kommelser om försvarspolitiken, migrations- politiken, energipolitiken, klimatpolitiken och det finanspolitiska ramverket samt på en rad andra områden. I en värld präglad av långsam ekonomisk återhämtning står starkt. Den svenska tillväxten är mycket hög i ett internationellt perspektiv och fortsätter att vara bland de högsta i vår del av världen. Arbetslösheten faller och sysselsättningsgraden är högst i EU. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Det stora underskott på som regeringen ärvde är i allt väsentligt utraderat. Detta trots den betydande effekt som det stora antalet asylsökande haft på de offentliga finanserna. Trots den positiva utvecklingen saknas inte utmaningar som hög arbetslöshet, fallande skolresultat, stora behov av klimatomställning och växande ekonomisk ojämlikhet. Flera av de samhällsproblem som regeringen nu tar itu med tilläts växa under de senaste två mandat- perioderna. Regeringen står för en annan inriktning på politiken. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Mer resurser till välfärden När befolkning växer är det särskilt viktigt att stärka välfärden. Den förra regeringen prioriterade stora skattesänkningar och antalet anställda i välfärden i förhållande till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 befolkningens storlek minskade . Många verksamheter i kommuner och landsting är ansträngda. Därför genomför regeringen en historisk satsning på välfärden genom att skjuta till permanent till kommunsektorn. Det är den största enskilda förstärkningen av statsbidragen till kommunerna . Tillskottet kommer att göra det möjligt att utveckla välfärdens verksamheter, inte minst genom att anställa fler. Regeringens sammanlagda välfärdssatsningar i tidigare ekonomiska propositioner motsvarar till- sammans med välfärdsmiljarderna kostnaden för över 30 000 anställda. Kunskapsresultaten i skolan har fallit i snart två decennier och under det senaste årtiondet har skolan blivit allt mer ojämlik. Den förra regeringen satsade närmare 20 gånger så mycket på skattesänkningar som på skolan. Denna utveckling måste vändas. Skolan är grunden i det jämlika samhällsbygget och en förutsättning för vårt framtida välstånd. För att stärka läraryrkets attraktivitet har regeringen bl.a. förbättrat lärarnas villkor och infört en stimulans för högre löner. Betydande medel har skjutits till för tidiga insatser så att alla elever kan få det stöd de behöver. Utöver välfärdsmiljarderna föreslår regeringen bl.a. fortsatta satsningar för att motverka lärarbristen, främja läsande och förbättra förutsättningarna för skolor med svåra utmaningar. När antalet elever ökar i skolan tillförs skolan mer resurser. Även i hälso- och sjukvården krävs förbättringar. Regeringen har gjort en rad viktiga satsningar, bl.a. inom cancervården och genom införandet av avgiftsfri vård för de allra äldsta. Ohälsan och sjukfrånvaron i arbetslivet ska bekämpas, inte minst i våra välfärdsyrken. Regeringen genomför ett brett åtgärdsprogram och arbetar med arbetsmarknadens parter för att nå längre. Den ökning av sjuktalet som började mattas nu av. tilläts arbetslösheten bita sig fast på höga nivåer, inte minst bland unga. Trots att arbetslösheten nu faller snabbt, och att sysselsättningsgraden är den högsta i EU, är alltför många fortfarande arbetslösa. som arbetslösheten är hög i vissa grupper upplever arbetsgivare att det är svårt att hitta rätt kompetens. Bristen på arbetskraft i många sektorer begränsar utveckling och tillväxt. Regeringen fortsätter arbetet för att nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har ett nytt kunskapslyft påbörjats. Den aktiva arbets- marknadspolitiken har stärkts och särskilda åtgärder för att få nyanlända i arbete har byggts ut i snabb takt. En 90-dagarsgaranti för unga byggs ut och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Mer kommer dock att behöva göras, särskilt för att de som bygger sina liv i snabbare ska komma i arbete. Regeringen föreslår en utökning av kunskaps- lyftet, fortsatta steg i omläggningen av arbets- marknadspolitiken, förbättrade etablerings- insatser för nyanlända och moderna beredskapsjobb i staten. Sedan regeringen tillträdde har investeringarna i bostäder och infrastruktur stärkts för att stimulera ekonomin och öka människors möjligheter att finna en bostad, kunna flytta och pendla dit jobben finns. med låg byggtakt ökar bostadsbyggandet kraftigt och den höga takten väntas bestå. Bristen på bostäder är dock fortfarande stor i många delar av . Regeringen genomför angelägna reformer och presenterade ett bostadspolitiskt åtgärdsprogram. En väl fungerande infrastruktur för transporter och resor bidrar till sysselsättning, minskade utsläpp och konkurrenskraft i hela landet. Regeringen har stärkt järnvägsunderhållet och tagit viktiga steg för att främja hållbara transporter. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till ekonomiska ramar för en nationell plan –2029. står starkt i den globala konkurrensen, men en aktiv närings- och innovationspolitik krävs för att bygga vidare på våra styrkor. har initierat fem samverkans- program. Det statliga riskkapitalet utvecklas. Den kommande propositionen för forskning, innovation och högre utbildning kommer att ge långsiktiga förutsättningar för som kunskapsnation. Ett av världens första fossilfria välfärdsländer Klimatet är vår tids ödesfråga och ska visa globalt ledarskap genom att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Ett nytt klimatavtal finns på plats och världens länder måste nu skrida till verket. Nyckeln till att minska de globala klimatutsläppen är att rikare länder går före och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minska utsläppen och för att påskynda omställningen till ett hållbart samhälle. tas fortsatta steg mot att nå målet om att utsläpp ska minska till 2020 jämfört med . Regeringen föreslår att de stöd som införts för klimatinvesteringar och stadsmiljöavtal utökas. Regeringen höjer också klimatambitionen med en utsläppsbroms som annullerar utsläppsrätter och driver på för en skärpt EU-politik. Den förstärkning av klimatklivet som föreslås kommer att stärka möjligheterna för lokala och regionala klimat- investeringar och laddstolpar i hela . För att bidra till att minska konsumtionens negativa effekter på klimat och miljö presenterar regeringen i denna proposition en strategi för hållbar konsumtion. Regeringen förstärker också miljöarbetet i för att nå miljökvalitets- målen och generationsmålet. En stor satsning för att skydda värdefull natur har påbörjats och fler skyddade områden inrättas. Regeringen föreslår även satsningar på arbetet för en giftfri miljö och en cirkulär ekonomi. För att möta klimat- och miljöutmaningarna måste moderniseringen av fortsätta. Regeringen genomför FN:s Agenda 2030, som förenar ansvaret för klimat och miljö med social och ekonomisk utveckling. präglas fortfarande av stora skillnader i livsförutsättningar mellan kvinnor och män. Regeringen avser att genomlysa betydelsen av skattesystemets utveckling ur ett jämställdhets- perspektiv. Arbetet ska vara avslutat . Regeringens mål är att kvinnors sysselsättnings- grad ska vara lika hög som mäns och att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ska utjämnas. har en feministisk regering som arbetar med ett jämställdhetsperspektiv i budgetpolitiken. Det innebär att samhällets resurser ska komma hela befolkningen till del. Regeringen avser att inrätta en jämställdhets- myndighet 2018. De ökade resurser till kommunsektorn som regeringen föreslår bidrar till bättre förut- sättningar för kvinnors förvärvsarbete och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 I denna proposition avsätter regeringen även medel för ett strategiskt arbete mot mäns våld mot kvinnor. Ett säkert och tryggt samhälle Många i utsatta områden känner otrygghet på grund av brottslighet. Samhället måste både stå upp mot och förebygga brottsligheten. tillförs därför ytterligare resurser. Regeringen har även aviserat en översyn av lagstiftningen avseende attacker mot blåljuspersonal. För att motverka osund konkurrens i transportbranschen avser regeringen att ge i uppdrag att vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter. Det är även viktigt att intensifiera arbetet mot skattebrott, skattefusk och skatteundan- dragande. har fått uppleva flera fruktansvärda terrordåd. Hotbilden mot går inte att negligera. Säkerhetspolisen tillförs därför ytterligare medel. I en orolig tid behöver vi en regering som tar ansvar för . På allt fler platser ser vi att när stora grupper tillåts halka efter gror populism och misstroende mot samhället. Andelen individer med låg ekonomisk standard har ökat. Kampen mot ojämlikheten är en viktig del av samhällsbygget. Jämlikhet bygger tillit och bättre livsvillkor. Skillnaderna i de disponibla inkomsterna har ökat . Det finns även forskning som tyder på att skillnaderna i förmögenhet har ökat sedan finanskrisen. Det finns tecken på att tillgångarna hos hushåll med stora förmögenheter har ökat snabbt i värde, som utvecklingen för hushåll med mindre tillgångar varit betydligt svagare. Ett av målen inom Agenda 2030 avser jämlikhet. Ett delmål är att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en högre inkomsttillväxt än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Regeringens politik har bidragit till en jämnare inkomstfördelning och reformerna i denna proposition förväntas bidra till att ytterligare minska inkomstskillnaderna och till att nå delmålet inom Agenda 2030. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Utmaningar i vår omvärld tar plats som ordförande i och kommer att föra en engagerad politik för internationell fred och säkerhet. Att investera i fredsbyggande och konfliktförebyggande arbete är ett effektivt sätt att främja hållbar utveckling och bekämpa fattigdom och förtryck. vidtog regeringen ett antal åtgärder, såsom tillfälliga gräns- och ID- kontroller. Åtgärderna har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att betydligt färre personer har sökt asyl i jämfört med . Arbetet med att fördela asylmottagandet jämnare inom EU fortsätter. bidrar bl.a. med humanitära insatser och stödjer fredsprocessen i . ska ha ett väl fungerande mottagande som möjliggör för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. har en reglerad invandring och asylrätten ska värnas. Tillsammans måste vi se till att alla, såväl nyanlända som arbetslösa, får förutsättningar för att kunna börja jobba och bidra till samhällsbygget. Myndigheterna behöver snabbt och rättssäkert ta ställning till skyddsbehoven hos de många asylsökande och de som får stanna måste snabbare komma i utbildning eller jobb. måste vi säkerställa ett rättssäkert, effektivt och ändamålsenligt mottagningssystem. ska inte möta framtiden med nedskärningar i välfärden, låga löner och sänkta klimatambitioner. ska hålla ihop. Vår framgång ska byggas med arbete, kunskap, jämlikhet och investeringar för framtiden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 1.1 Reformer och finansiering i budgetpropositionen Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Mer resurser till välfärden Höjda inkomstgränser i bostadsbidraget Förstärkt ekonomi för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Ökade medel till kulturen byggs ut och En jämlik kunskapsskola Insatser för personer långt från arbetsmarknaden Insatser för effektivare etablering Insatser för personer med funktionsnedsättning Investeringar i infrastruktur inklusive infrastrukturproposition Åtgärder för ökat byggande Ny deltidsbegränsning inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. Sänkt energiskatt på el för större datacenter Växa-stöd för den första anställda Proposition för forskning, innovation och högre utbildning Ett av världens första fossilfria välfärdsländer Utbyggnad och förlängning av Klimatklivet Bistånd och internationella klimatinvesteringar Skattereduktion för reparationer av vitvaror (REP -avdrag) Sänkt moms för mindre reparationer Kommande skatteförändringar på energiområdet Åtgärder för att förbättra mottagandet Ett säkert och tryggt samhälle Ökade medel till Säkerhetspolisen för att förebygga och förhindra terrorism Delegation för att minska segregationen m.m. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 1.1 Reformer och finansiering i budgetpropositionen (forts.) Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Begränsad uppräkning av nedre och övre skiktgränsen för statlig Höjd beloppsgräns för avdrag för resor Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån Slopad avdragsrätt för representationsmåltider vid inkomstbeskattning Anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar av norra m.m. Höjd alkoholskatt på öl och vin m.m. samt sprit Ändrad intäktsränta i skattekontot Kommande skatteförändringar på energiområdet – höjd energiskatt på el Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Minskade utgifter för migration samt ensamkommande barn och unga -4,53 Indexering av den statliga assistansersättningen (1,) Neddragning av aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program samt Finansiering av satsning på yrkesvux genom neddragning av medel till Summa finansiering och budgetförstärkningar Övrigt (netto) -2,86 -1,55 -1,30 -16,35 -4,27 -3,71 -12,73 1.2Svensk ekonomi utvecklas starkt Den svenska modellen skapar förutsättningar för en god ekonomisk utveckling. Svensk ekonomi växte snabbt 2015 och BNP-tillväxten väntas bli stark även 2016. Tillväxten är mycket hög i förhållande till jämförbara länder och mer än dubbelt så hög som genomsnittet i EU. En god utveckling av företagens investeringar och hushållens konsumtion är viktiga bidrag. Resursutnyttjandet bedöms vara i det närmaste balanserat och väntas därför präglas av mer normal tillväxt. Tabell 1.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges Utfall 2015, prognos –2020 -0,9 1Fasta priser, referensår 2015. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och utfall saknas således. 4I åldern 15–. 5Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Anm.: Prognosen baseras på genomförda reformer. Källor: , och egna beräkningar. Som en följd av den demografiska utvecklingen, asylmottagandet och regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg har den offentliga konsumtionen ökat starkt. Regeringens sats- ningar bidrar till en hög offentlig konsumtions- tillväxt och en utbyggd välfärd även .