prop · H303159 · 2016-04-05 00:00:00 — Bakgrunden till förslaget: I sitt betänkande SOU 2015:87 lämnar Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el förslag om inhämtande av sådana uppgifter som krävs för att genomföra kraven på offentlighet och information på en webbplats i fall av statligt stöd som ges i form av befrielse från energiskatt på el, jfr avsnitt 9.2. Utredningen föreslår att en definition av begreppet ”uppgifter om stödmottagare” införs. Kraven på offentliggörande och information om stöden på en webbplats framgår av artikel 9 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, artikel 9 i kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37), förkortad FIBER, samt i punkt 104 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), förkortade EEAG. Dessa bestämmelser handlar om offentliggörande och information på en webbplats, se närmare avsnitten 4.2.5 och 4.2.6. Skälen för regeringens förslag: Regeringen finner inte, som begärs av , skäl att föreslå en höjd gräns för vilka belopp som kan återbetalas. Däremot anser regeringen att det är lämpligt att tillmötesgå begäran om elektroniska ansökningar och förslår därför att ansökningar om återbetalning av eller kompensation för skatt på bränsle generellt ska göras elektroniskt. Detta bedöms bidra till en snabbare hantering och vara till fördel både för sökandena och för . Möjligheten till icke-elektronisk ansökan behålls endast för de sällsynta fall av återbetalning av skatt som betalats i , där bränslet under vissa angivna förhållanden därefter flyttats till ett annat EU-land eller kommit att beskattas där (se 9 kap. 10 och 11 §§ LSE). Förslaget i SOU 2015:87 bör tas som utgångspunkt även avseende statligt stöd som ges i form av återbetalning av skatt på bränsleskatteområdet. Regeringen föreslår därför att en definition av begreppet ”uppgifter om stödmottagare” införs i LSE. En förutsättning för att statligt stöd i form av skattebefrielse på bränsleskatteområdet ska beviljas genom återbetalning föreslås vara att sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare för sin verksamhet. Med begreppet ”uppgifter om stödmottagare” avses uppgift om: 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till, 2.i vilken region det stödmottagande företaget är beläget på NUTS 2- nivå, och 3.stödmottagande företagets verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. Indelningarna enligt punkterna 2 och 3 avser indelning enligt nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) respektive statistisk näringsgrensindelning (Nace). De grundar sig på olika EU- 2015/16:159 förordningar och en direkt hänvisning till definitionerna enligt dessa förordningar bör därför ske i den reglering som föreslås i LSE. undvika oklarheter om vilken information som stödmottagaren ska lämna i sin ansökan om återbetalning är det lämpligt att hänvisa till rättsakten i en viss angiven lydelse, s.k. statisk hänvisning). En följd av att ha statiska hänvisningar blir att om rättsakterna ändras behöver lagstiftaren överväga om någon ändring bör göras i den nationella lagstiftningen. De ovan nämnda uppgifterna behövs för att säkerställa att uppgifter kan lämnas om stödet på den webbplats som byggs upp för att öka insynen i stödgivningen i de olika medlemsstaterna (jfr beskrivningen i avsnitten 4.2.5 och 4.2.6). I det fortsatta lagstiftningsarbetet med anledning av förslagen i SOU 2015:87 avses begreppet ”uppgifter om stödmottagare” också att användas i fråga om regler om statligt stöd på Genom att definitionen således avses att genomgående användas i LSE kan de olika nedsättningsbestämmelserna hållas korta genom att en upprepning av de rekvisit som läggs i definitionen undviks. I syfte att tillmötesgå Lagrådets synpunkt om att begreppet inte används i lagförslagen, görs i förhållande till promemorians förslag vissa språkliga ändringar i 9 kap. 2 § LSE. Det är dock inte uppgifter om alla individuella stödmottagare som behöver offentliggöras på webbplatsen utan endast de som tar emot statligt stöd i form av skattebefrielse som per stödordning uppgår till avseende stöd enligt GBER eller EEAG samt minst avseende stöd till vattenbruk enligt FIBER, allt per kan uppgifter komma att krävas även från andra stödmottagare som ett led i kommissionens granskning av olika I syfte att skapa en rimlig nivå av administrativ börda för uppgiftslämnarna respektive föreslår regeringen att uppgiftslämnandet begränsas till att endast gälla som villkor för åter- betalning som söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till i fall som rör skattebefrielse till vattenbruk och till i övriga fall. avsevärt begränsa antalet företag som omfattas av uppgiftslämnandet. företag som genom förslaget behöver lämna uppgifter är större företag och de uppgifter som ska lämnas är av enkel beskaffenhet som företagen regelmässigt bör ha kännedom om. Som exempel kan nämnas uppgiften om sökanden statistiskt hör till kategorin små eller medelstora/stora företag. Den relevanta distinktionen är således mellan små och medelstora företag. Definitionen av små och medelstora företag framgår av bilaga I till GBER. Små företag definieras som företag som sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslut- ning inte överstiger . En bestämmelse bör införas om att den växelkurs för euro som används ska vara den som följer av artikel 13.2 i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, Omräkning föreslås således för varje kalenderår göras enligt den kurs i svenska kronor för euro som gällde den första vardagen året innan och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. En sådan omräkning har även relevans för motsvarande hantering av återbetalning av energiskatt på el som kan utföra statligt stöd och bör Prop. 2015/16:159 därför ingå i en särskild paragraf, 1 kap. 16 § LSE, som gäller generellt för omräkning av belopp i euro som anges i LSE. Till skillnad från promemorians förslag föreslår därför regeringen att regleringen av omräkningen läggs i en särskild bestämmelse i LSE, som alltså tillämpas för samtliga de fall där en omräkning från euro till svenska kronor sker enligt LSE. Inhämtningen av uppgifterna om stödmottagarna sker genom att sökandena lämnar uppgifter om sig själva. För att säkerställa uppgiftslämnandet bör det göras till ett materiellt villkor för att statligt stöd i form av skattebefrielse ska kunna ges genom återbetalning av skatt. från den enskilde stödmottagarens perspektiv skulle detta kunna uppfattas som en onödig administrativ pålaga, men det handlar om möjlighet att lämna statligt stöd och alltså att sökanden över huvud taget ska kunna få skattebefrielse. Regeringen föreslår därför att återbetalning av skatt i de aktuella fallen villkoras av att sökanden lämnar uppgifterna ovan. Eftersom uppgiftslämnandet blir av direkt betydelse för beskattningen, bedöms inga lagändringar krävas för att uppgifterna ska kunna inkrävas och hanteras av . Som närmare utvecklas i avsnitt 8 gäller en EU-förordning i direkt i den form den är beslutad och nationell lagstiftning kan inte ersätta de krav som lagts fast i en sådan förordning. De verkställighetsföreskrifter som kan aktualiseras rörande det föreslagna uppgiftslämnandet är därför av begränsad omfattning och rör inte, som ifrågasätts av , vilka uppgifter i sig som ska lämnas. Det bör t.ex. kunna bli fråga om att regeringen i en förordning reglerar hur ett företags region bör anges när en stödmottagande verksamhet bedrivs i flera regioner (jfr avsnitt 4.2.6) I sådana föreskrifter kan bl.a. hänsyn tas till resultatet av de pågående diskussionerna om formen för redovisningen av uppgifter om företag m.m. i EU-databasen som sker mellan medlemsstaterna i en arbetsgrupp under ledning av Europeiska kommissionen. Regeringens föreskriftsrätt bedöms följa av regeringens kompetens att besluta verkställighetsföreskrifter enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Förslaget föranleder att två nya bestämmelser, 1 kap. 13 och 16 §§, införs samt att ändringar görs i 9 kap. 2 och 7 §§ LSE. 9.7Skyldighet att lämna uppgifter för upplagshavare, varumottagare och lagerhållare Regeringens bedömning: Skyldighet att lämna uppgifter om företagets storlek samt inom vilken sektor och region verksamheten bedrivs bör ingå i vad som krävs för att godkännas som upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare enligt lagen om skatt på energi. Sådana bestämmelser bör ges på förordningsnivå. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Utöver de generella synpunkter som redovisas i avsnitt 5 lämnas inga synpunkter på förslaget i denna del. 2015/16:159 Skälen för regeringens bedömning: Vad som återstår att behandla är hur ska få del av uppgifter om stödmottagare i de fall där skattebefrielsen åstadkoms genom avdrag som görs av en skattskyldig. I samtliga fall, utom skattebefrielse för den del av ett motorbränsle som framställs av biomassa, är den skattskyldige också förbrukare av bränslet och tillika stödmottagare (jfr den definition av stödmottagare som föreslås i avsnitt 7). Vad gäller biodrivmedel är stödmottagaren producenten eller importören av motorbränslet. Det kan givetvis röra sig om en och samma aktör, dvs. producenten eller importören kan också vara den som förbrukar motorbränslet. Huvudregeln i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, är att tillverkning av bränsle sker i ett skatteupplag inom ramen för uppskovsförfarandet för EU-harmoniserade bränslen respektive av en lagerhållare för övriga bränslen. En importör genomför vanligen sin införsel inom uppskovsförfarandet eller – när det gäller import från tredjeland – hänför det från tullförfarandet till ett uppskovsförfarande. Det är alltså rimligt att anta att i praktiken alla motorbränslen, för vilka avdrag görs för en beståndsdel som framställts av biomassa, framställs av någon som är godkänd som upplagshavare eller lagerhållare. Under vissa förutsättningar kan också en aktör godkännas som registrerad varumottagare och får då under skatteuppskov ta emot EU-harmoniserade bränslen. Det kan därför – om än i begränsad omfattning – förekomma att en sådan aktör är att anse som stödmottagare. Mot den angivna bakgrunden bedöms det lämpligt att de uppgifter om en individuell stödmottagare som kan komma att behöva offentliggöras på webbplatsen bör ingå i vad som krävs för att godkännas som upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare enligt LSE. Det rör sig alltså om de situationer där det statliga stödet uppkommer i och med att avdrag medges i en punktskattedeklaration. Sådana bestämmelser om krav för godkännande bör ges på förordningsnivå. Eftersom flertalet aktörer bedöms i viss utsträckning hantera bränslen, för vilka något av de fall av skattebefrielse som utgör statligt stöd kan aktualiseras, är det rimligt att ställa kravet på lämnande av uppgifter på samtliga upplagshavare, varumottagare respektive lagerhållare. Någon belopps- mässig gräns, som föreslås för stödmottagare som söker återbetalning, bör därför inte införas. Ett godkännande som upplagshavare, registrerad varumottagare respektive lagerhållare får återkallas bl.a. om förutsättningarna för godkännande inte längre finns (se 4 kap. 4 §, 6 § femte stycket och 15 § andra stycket LSE). har ett ansvar att fortlöpande pröva om förutsättningar för godkännande alltjämt föreligger. Om en godkänd aktör underlåter att efterkomma en uppmaning från om kompletterande uppgifter i samband med att de nya kraven införs, åligger det att överväga att återkalla godkännandet. Aktören fråntas därigenom rätten att under skatteuppskov framställa och hantera bränslen och hänvisas till att i förekommande fall redovisa skatt vid varje händelse som innefattar tillverkning av bränsle respektive förvärva bränsle i beskattat skick. I flertalet fall finns möjlighet för förbrukaren att för skattebefriade ändamål söka återbetalning av skatten i efterhand. har dock rätt att även efter återkallelse återkomma med en ny ansökan, Prop. 2015/16:159 vars förutsättningar för godkännande som prövas av . Om någon annan än upplaghavare, lagerhållare eller godkänd varumottagare framställer skattepliktigt bränsle sker detta utanför skatteuppskov och föranleder att skattskyldighet inträder för varje gång sådan framställning sker. Det bedöms osannolikt att en sådan aktör skulle komma upp i sådana stödbelopp att uppgiftsskyldighet till webbplatsen aktualiseras. Några uppgifter om sådana företag behöver därför inte samlas in. 9.8Skyldighet för den som gör avdrag för skatt på biodrivmedel att lämna uppgift om avdragets fördelning på stödmottagare Regeringens förslag: Det införs ett villkor, för avdrag för skatt på den andel av ett motorbränsle som framställts av biomassa, att den skattskyldige lämnar uppgift om avdragets fördelning på stödmottagare. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Utöver de generella synpunkter som redovisas i avsnitt 5 lämnas följande synpunkter på förslaget i denna del. och () menar att det inte är praktiskt möjligt för de skattskyldiga att lämna uppgifterna om stödmottagare i samband med deklarationen. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 7 följer av den föreslagna definitionen av stödmottagare att det i fall som avses i 1 kap. 11 a § 10 eller 11 LSE rör sig om den som i producerat ett motorbränsle eller fört motorbränslet in till genom införsel från annat EU-land eller import från tredjeland. Det är alltså fråga om att en skattskyldig sålt ett motorbränsle som helt eller delvis består av flytande biodrivmedel eller biogas och gjort avdrag för skatt på den andel av bränslet som utgörs av en beståndsdel som framställts av biomassa, se 7 kap. 3 a § och 3 c–4 §§ LSE. Det kan noteras att stödmottagare för skattebefrielse på biodrivmedel kan vara annan än den som i egenskap av skattskyldig gör avdrag för skatt på den beståndsdel av ett motorbränsle som framställts av biomassa. Det ingår således som en del i arbete med att sammanställa uppgifter för inrapportering till webbplatsen att summera stödbelopp i form av avdrag i deklarationer som görs av olika skattskyldiga per För att säkerställa att får tillgång till nödvändiga uppgifter för denna inrapportering och att därmed uppfyller kraven på offentliggörande av individuella stöd som följer av , föreslås att en skyldighet införs för den som gör aktuellt avdrag i sin punktskattedeklaration att lämna uppgift om avdragets fördelning på stödmottagare. Om kraven på offentliggörande inte uppfylls följs inte de krav som ställs i de beslut om statsstödsgodkännande som kommissionen fattat avseende svenska skattelättnaderna för biodrivmedel. 2015/16:159 För att säkerställa att uppgifterna lämnas in anser regeringen, till skillnad från SPBI, att kravet bör göras till ett uttryckligt villkor för skatteavdrag i LSE i de aktuella fallen där statligt stöd på biodrivmedels- området förekommer. Det innebär att detta materiella krav, på samma sätt som andra krav i skattelagstiftningen, kommer att omfattas av kontrollverksamhet. Den som väljer att göra ett avdrag i sin deklaration har bevisbördan för att de krav som uppställts uppfylls. Det är en uppgift för att, som ett led i sin sedvanliga självständiga revisionsverksamhet utifrån riskbedömning och liknande, välja hur verket bedriver sin kontrollverksamhet av hur lagstiftningen följs. För andra stöd på bränsleskatteområdet än de som ges för biodrivmedel är det i samtliga fall där stödet uppkommer genom avdrag i en punktskattedeklaration fråga om en förbrukning av bränsle som gjorts av den skattskyldige själv. Stödbeloppets storlek är därmed detsamma som det avdrag som görs, varför någon särskild uppgiftsskyldighet om avdragets fördelning på stödmottagare inte behövs i dessa fall. Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 3 a och 3 c–4 §§ LSE. Utlämnande av uppgifter för offentliggörande Regeringens bedömning: En bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentliggörande Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med I promemorian bedöms dock att en skyldighet för att lämna uppgifter till Europeiska kommissionen för offentliggörande måste föreskrivas i författning. Remissinstanserna: Utöver de generella synpunkter som redovisas i avsnitt 5 lämnas följande synpunkter på förslaget i denna del. framhåller att det måste klargöras vilka uppgifter ska lämna för offentliggörande samt att det behövs en sekretessbrytande bestämmelse för att ska kunna lämna uppgifterna till kommissionen. AB (Sekab) anför att offentliggörande av stöd, även om det redovisas i intervall, kan ge en tydlig bild av olika företags marknadsandelar och därmed påverka konkurrensen mellan företag. anför att det kan vara känsligt att presentera information om olika aktörers leverantörer och anser att det bör belysas hur denna informationsplikt förhåller sig till de konkurrensrättsliga reglerna. (Svebio) anför att offentliggörandet av uppgifter på den webbplats som inrättas för information om stödmottagarnas statliga stöd strider mot den gängse företagssekretessen och kan komma att allvarligt skada enskilda företags verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 3), förkortad FIBER, respektive kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), förkortade EEAG, följer att medlemsstaterna är skyldiga att se till att viss information om beviljade statliga stöd offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd. I propositionen Ändringar i lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler (se avsnitt 4.2.6) föreslås en lagreglering som ger stödgivare skyldighet att lämna uppgifter om statligt stöd för offentliggörande. De uppgifter om individuella stöd som ska lämnas för offentliggörande är bl.a. vissa uppgifter om stödmottagaren, stödinstrument (så vitt är aktuellt i detta ärende skatteförmån), stödets syfte och individuella stödbelopp. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. Offentliggörande ska endast ske om det samlade stödet som en viss stödmottagare har erhållit under stödordningen överstiger i de fall det statliga stödet ges i enlighet med FIBER och i övriga fall överstiger , allt under ett kalenderår. Offentliggörandet av uppgifter om beviljade skattestöd ska ske från den dag då stödet beviljades. Enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen (27 kap. 1 § andra stycket 1). Enligt 27 kap. 2 § första stycket 2 OSL gäller sekretess också för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden bl.a. i ärende om återbetalning av skatt. Flertalet av de uppgifter som ska offentliggöras, omfattas av sekretess enligt 27 kap. 1 eller 2 §§ OSL. Det gäller bl.a. vissa uppgifter om stödmottagare och om beviljade skatteförmåner inom olika stödordningar. Sekretessen enligt 27 kap. 1 § gäller dock enligt 6 § samma kapitel, med vissa undantag, inte beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs. Enligt 27 kap. 2 § tredje stycket 1 gäller inte heller sekretessen enligt den paragrafen beslut i bl.a. ärende om återbetalning av skatt. Ett beslut om återbetalning av skatt utvisar det belopp varmed återbetalning görs. Vidare framgår bl.a. uppgift om skatteslag. Vissa uppgifter om beviljade stöd är således offentliga i beslut. För skatter som redovisas i en punktskattedeklaration fattas, enligt 53 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), ett beslut om punktskatt för varje redovisningsperiod eller, i vissa fall, för varje händelse som medför skattskyldighet. Ett stöd som beviljas genom ett sådant beslut motsvaras av ett specifikt avdrag. Uppgifter om vilka specifika avdrag som har gjorts framgår dock inte av beslutet om punktskatt. Vid skattebefrielse på biodrivmedel kan stödmottagaren vidare vara en annan än den som lämnar punktskattedeklaration och begär det aktuella Av ett beslut om punktskatt efter redovisning i punktskattedeklaration framgår således inte alls att ett statligt stöd har För att kunna uppfylla krav på offentliggörande och information måste därmed, som Svebio berör, även sådana uppgifter som omfattas av sekretess kunna offentliggöras. Att uppgifter om beviljade stöd offentliggörs är dock ett krav för att statligt stöd ska få beviljas. Även Sekab framför att konkurrensen mellan företag kan påverkas av att uppgifter om stöd offentliggörs. Eftersom beviljade stödbelopp redovisas i stora intervall kommer inte några närmare belopp framgå. till detta bedöms, som även framgår av avsnitt 11.2, inte företagens En del av de uppgifter som ska offentliggöras är, som framgår ovan, vidare offentliga när de ingår i Det bör också framhållas att det inte, såsom Näringslivets anför, kommer att framgå av de offentliggjorda uppgifterna vilken leverantör en viss aktör har. För att offentliggörandet ska kunna ske måste, som framhåller, införas en reglering som innebär att även kan lämna ut vissa uppgifter som omfattas av sekretess. offentliggöras från den dag då stödet beviljades. bestämmelserna bör utformas beror på hur uppgiftslämnandet ska gå till och vem som ska offentliggöra uppgifterna. I 12 a § i förslaget till lag om ändring i lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler föreskrivs en skyldighet för stödgivande myndigheter att lämna uppgifter för offentliggörande. På vilket sätt detta ska ske kommer att anges närmare i föreskrifter som beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Offentliggörande kan ske på olika sätt. kommer att tillhandahålla en webbplats, där uppgifter om stöd Tanken är att ska ansvara för att lämna de uppgifter som följer av de nya kraven på offentliggörande till den databas som kommissionen tar fram. Regeringen bedömer att en bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentliggörande, samt närmare bestämmelser om vilka uppgifter ska lämna, behöver införas. sådana bestämmelser bör införas och hur de bör utformas bereds vidare Det förhållande att uppgifter om individuella beviljade statliga stöd ska offentliggöras och vilka dessa uppgifter är framgår av de aktuella gruppundantagsförordningarna respektive EEAG. tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och eventuella särskilda bestämmelser om utlämnande av uppgifter kommer det framgå att ska lämna de aktuella uppgifterna I de flesta fall är det den som är att anse som