prop · H303198 · 2016-08-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till ändringar i lagen (2009:128) om . Ändringarna innebär att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser, vilket betyder att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning. Utbildning inom ska även få anordnas av andra statliga myndigheter än universitet och högskolor. Det föreslås också att det i lagen om ska införas en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Förutbildningen bör få erbjudas om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen. I propositionen görs även bedömningen att en utbildning bör kunna ingå i än . Syftet är att ska få bättre förutsättningar att kunna tillgodose samhällets och arbetslivets behov av kompetens i såväl det medellånga som mer långsiktiga perspektivet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Den nya bestämmelsen om utbildningsanordnarens kompetens och förutsättningar att anordna utbildning tillämpas första gången i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Ärendet och dess beredning .............................................................. Utbildning är en investering för individen och samhället ................. är en del av ...................... Antalet platser i har ökat......................... Det har vidtagits åtgärder för att ungdomars möjlighet att läsa på ska öka................... 4.6Det internationella intresset för är 4.7Det behövs ytterligare reformer inom En utbildning bör kunna ingå i under längre Tydligare bestämmelser om anordnarens kompetens att bedriva utbildning bör införas ......................................................... Även andra statliga myndigheter än universitet och högskolor bör få anordna utbildningar inom .......................... Det saknas en möjlighet att behörighetskomplettera inom Utbildningar ställs in på grund av brist på behöriga 8.2Det bör införas behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå i ...................................... Nya upplysningsbestämmelser bör införas i lagen.......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska konsekvenser för staten och kommuner ...... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. 11.3Konsekvenser för enskilda individer och företag i Särskilda hänsyn till små företag...................................... 11.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Sammanfattning av promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) .......... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2015/16:198 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om . 2Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:128) om dels att 4, 7–10, 12–14, 16, 17 och 21 §§ och rubriken närmast före 12 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 20 § ska lyda ”Överklagande”, dels att det ska införas två nya paragrafer, 6 a och 22 §§, och närmast före 14 och 22 §§ nya rubriker av följande lydelse. får anordnas av statliga universitet får anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, lands- och högskolor, andra statliga myn- ting och enskilda fysiska eller juri- digheter, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska per- naren får anordna utbildningen i samverkan med andra. anordna utbildningen i samverkan Regeringen eller den myndighet med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela föreskrifter om att får bedrivas som en behörighetsgi- En myndighet beslutar, efter ansökan, om en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som prövar dessa frågor. En myndighet beslutar, efter ansökan, om en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om frågor som myndigheten ska fatta beslut om med anledning av en sådan ansökan samt om vilken myndighet som ska pröva frågor som rör en sådan ansökan och antalet årsplatser. En anordnare av utbildning inom kan efter ansökan få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som fördelar bidrag och medel. En anordnare av utbildning inom kan efter ansökan få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilken myndighet som fördelar bidrag och medel. Utbildning inom , för vilken utbildningsanordnaren får statsbidrag eller särskilda medel enligt 8 §, ska vara avgiftsfri för de studerande. Enstaka inslag som de studerande får betala ett obetydligt belopp för får dock förekomma. Utbildningsanordnaren får vad gäller sådan utbildning bestämma att böcker och andra lärverktyg, som varje studerande har för eget bruk och får behålla som sin egendom, ska anskaffas av de studerande själva eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar utbildningsanordnarens anskaffningskostnader. Lärverktyg som används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kostnad för de studerande. En myndighet får besluta att En myndighet får besluta att utbildningsanordnaren får ta ut stu- utbildningsanordnaren får ta ut stu- derandeavgifter för annan utbild- derandeavgifter för annan utbild- sådan som avses i första stycket. sådan som avses i första stycket. Avgifterna ska vara skäliga med Avgifterna ska vara skäliga med hänsyn till de kostnader som hänsyn till de kostnader som anordnaren har, förutsatt att kost- anordnaren har, förutsatt att kost- naderna i sig kan anses rimliga för naderna i sig kan anses rimliga för lar föreskrifter om vilken myndig- med stöd av 8 kap. 7 § regerings- het som prövar denna fråga. vilken myndighet som prövar frå- En anordnare av utbildning inom får efter anmälan bedriva sådan utbildning även som uppdragsutbildning. Regeringen meddelar föreskrifter om till vilken myndighet anmälan ska göras. En anordnare av utbildning inom får efter anmälan bedriva sådan utbildning även som uppdragsutbildning. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om till vilken myndighet anmälan ska göras. De personer som anlitas av utbildningsanordnaren för undervisning eller handledning ska genom utbildning eller erfarenhet ha kompetens för den utbildning som de ska bedriva. Utbildningsanordnaren ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Utbildningsanordnaren ska se till att kompetensutveckling anordnas för de personer som anlitas för undervisning eller handledning. De personer som anlitas av utbildningsanordnaren för undervisning eller handledning ska genom utbildning eller erfarenhet ha kompetens för den utbildning de ska bedriva. Utbildningsanordnaren ska se till att kompetensutveckling anordnas för dessa personer. Examina, examensbevis och Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medde- lar föreskrifter om vilka examina med stöd av 8 kap. 7 § regerings- som får avläggas inom yrkeshög- vilka examina som får avläggas da utbildningsbevis och examens- da utbildningsbevis och examens- Regeringen eller den myn- Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer dighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om utbild- kan med stöd av 8 kap. 7 § rege- ningsbevis och examensbevis. om utbildningsbevis och examens- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ansökan och antagning till utbildningarna inom . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ansökan och antagning till utbildningarna inom . Om inte alla behöriga sökande Om inte alla behöriga sökande till en utbildning inom yrkeshög- till en utbildning inom yrkeshög- skolan kan tas emot till utbild- skolan kan tas emot till utbild- ningen, ska ett urval göras bland ningen, ska ett urval göras bland myndighet som regeringen be- myndighet som regeringen be- stämmer meddelar ytterligare före- stämmer kan med stöd av 8 kap. skrifter om urval. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om urval. För prövning av överklagande av vissa andra beslut än de som avses i 20 § svarar . Nämndens beslut med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att svarar för prövning av överklagande av vissa andra beslut än de som avses i 20 §. Nämndens beslut med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 12 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . 3 Ärendet och dess beredning ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 s. 49 f.) uttalade regeringen att har en central roll att spela för att tillgodose de behov som finns av kvalificerad arbetskraft. Den kortsiktighet som har präglat , med ständig omprövning av utbildningsutbudet, har dock skapat osäkerhet när det gäller utbildningarnas framtid och regeringen avsåg därför att återkomma till om förutsättningar. () har promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) utarbetats. I promemorian görs bedömningen att förutsättningarna för utbildningarnas kontinuitet och långsiktighet måste förbättras genom att utbildningarna ska få bedrivas än . I promemorian lämnas förslag till ändringar i lagen (2009:128) om som innebär att behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå får bedrivas inom . Det föreslås också att utbildningsanordnaren ska ha den kompetens som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som yrkeshögskoleutbildningen avser och att även andra myndigheter än statliga universitet och högskolor ska få anordna utbildningar inom . En sammanfattning av departementspromemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/04091/GV). Regeringen bedömer att lagförslaget i denna proposition endast i ett avseende berör en sådan reglering som faller inom Lagrådets granskningsområde (9 § förslaget till lag om ändring i lagen om ). Den ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4Utbildning är en investering för individen och samhället 4.1Yrkeshögskolan är en del av ställning som kunskapsnation bygger på en välutbildad befolkning. Tillgång till utbildning av hög kvalitet som svarar mot samhällets behov av olika kompetenser är därför av avgörande betydelse. och utbildning blir allt viktigare för människors yrkesval och fortsatta 2015/16:198 karriärer på en föränderlig arbetsmarknad. Ett led i regeringens ökade ambitioner för det livslånga lärandet är ett nytt kunskapslyft för att människor ska få ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå av hög kvalitet. Det stärker konkurrenskraft och förbättrar samhällets omställningsförmåga. , som ingår i regeringens kunskapslyft, har en central roll i detta sammanhang. ger en utbildning inom normalt en specialiserad utbildning mot ett definierat yrkesområde som är grundad på faktiska behov på kort sikt. För att bättre kunna fungera som ett led i yrkesutbildningssystemet för såväl unga som vuxna och klara av att möta framtida utmaningar på arbetsmarknaden behöver förändras och bli mer långsiktig. Den kortsiktighet som präglar utbildningar innebär att utbildningsutbudet är under ständig omprövning vilket gör det svårt för utbildningsanordnare att långsiktigt arbeta med kvaliteten i utbildningarna och våga satsa på investeringstunga utbildningar. Kortsiktigheten är också ett problem för elever i gymnasieskolan som vill fortsätta med studier i men som aldrig kan vara säkra på att den planerade utbildningen finns kvar när det är dags att ansöka. I finns det flera utbildningsområden där det är brist på behöriga sökande trots att det inom dessa områden finns ett stort rekryteringsbehov på arbetsmarknaden. Ett problem som därför behöver lösas är hur behörighetskomplettering till ska kunna underlättas. inrättades 2009 som en fristående utbildningsform med ett gemensamt regelverk för eftergymnasiala yrkesutbildningar vid sidan av högskolan. Myndigheten för är förvaltningsmyndighet för och beslutar vilka utbildningar som får ingå där. Ett beslut om att en utbildning får ingå i kan innebära att anordnaren kan få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen. En yrkeshögskoleutbildning berättigar också de studerande till studiestöd. Det finns också utbildningar där anordnarna i stället för att få statsbidrag eller särskilda medel kan ta ut studerandeavgifter. Även dessa utbildningar berättigar de studerande till studiestöd. föregicks av den kvalificerade yrkesutbildningen som först bedrevs som en försöksverksamhet under med målet att utveckla en eftergymnasial utbildning med en egen identitet som speglade såväl arbetslivets som individens behov av kvalificerad yrkesutbildning. Den kvalificerade yrkesutbildningen byggde på de kunskaper som eleverna fick på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och hade sin grund dels i kunskap som genererats i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap. Utbildningen skulle också utformas så att en hög kvalitet och yrkesrelevans nåddes. Dagens yrkeshögskola har i princip samma utgångspunkter som den kvalificerade yrkesutbildningen. En viktig aspekt, som också präglat den kvalificerade yrkesutbildningen sedan försöksverksamheten inleddes vid mitten av , är arbetslivets medverkan och engagemang i ut- Prop. 2015/16:198 formningen av utbildningen. Denna medverkan har bl.a. kommit till uttryck i form av utbildningsmomentet lärande i arbete () som innebär att de studerande får möjlighet att på en arbetsplats och under handledning tillämpa sina kunskaper i en verklig arbetslivssituation. Arbetslivet tar på det sättet aktiv del i utbildningen och samverkar på ett naturligt sätt med utbildningsanordnare vilket förstärker såväl kvalitet som intresset för utbildningsformen. Eftersom den kvalificerade yrkesutbildningen i väsentliga delar var utformad på samma sätt som den nuvarande innebar övergången till inte några större förändringar av utbildningarnas innehåll. Däremot gjordes en organisatorisk förändring som innebar att flera utbildningsformer inordnades i , däribland statligt finansierade påbyggnadsutbildningar som tidigare hade ansvarat för och lärlingsutbildningar för vuxna till vissa hantverksyrken. I samband med inrättandet av överfördes även trafikflygarutbildningen från universitet och högskola till . Genom att dessa eftergymnasiala yrkesutbildningar fick ett gemensamt regelverk skapades reella förutsättningar för en effektiv resursfördelning så att yrkesutbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behov kommer till stånd och håller hög kvalitet. Regelverket tillgodoser också behovet av olika eftergymnasiala utbildningar inom smala yrkesområden, företrädesvis hantverksutbildningar. Bestämmelser om finns i både lag och förordning Det anges i 8 kap. regeringsformen (RF) när föreskrifter ska meddelas av och när föreskrifter kan meddelas av regeringen. får bl.a. meddela sådana föreskrifter som inte enligt grundlag ska med- delas av (8 kap. 7 § första stycket 2 RF). Med stöd av denna s.k. restkompetens kan regeringen t.ex. meddela gynnande föreskrifter, som visserligen avser förhållandet mellan enskilda och det allmänna, men som inte gäller skyldigheter för enskilda eller ingrepp från det all- är dock inte förhindrad att meddela föreskrifter inom regeringens kompetensområde. Om vill att regeringen fortfarande ska ha möjlighet att använda sig av restkompetensen för att meddela föreskrifter på området kan genom en s.k. upplys- ningsbestämmelse markera att regeringen, trots lagregleringen, kan an- vända sig av restkompetensen för att meddela föreskrifter om undantag från en huvudregel i lag eller ytterligare föreskrifter om något som har reglerats i lag. Regleringen när det gäller faller i huvudsak under re- geringens s.k. restkompetens, dvs. regeringen har normalt befogenhet att Regeringen har också befogenhet att reglera vad som ska gälla för förvaltningsmyndigheten för yrkeshög- skolan, dvs. Det har dock ansetts lämpligt att grundläggande mål och villkor för regleras i lag (jfr prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6, rskr. 2008/09:178). Bestämmelser om finns därför såväl i lagen (2009:128) om som i förordningen (2009:130) om och andra till lagen om anslutande förordningar. Närmare om syftet med övergripande syfte är enligt lagen om att inom bl.a. säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd och att utbildningarna håller hög kvalitet. Vidare syftar lagen till att inom ramen för tillgodose behov av eftergymnasiala yrkesutbildningar inom smala yrkesområden som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke (1 § lagen om ). Avgränsningen mot gymnasieutbildning och högskoleutbildning Avgränsningen mot gymnasieutbildning tydliggörs i lagen om genom att det anges att en utbildning inom väsentligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper (5 §). I förordningen om görs en avgränsning mot universitet och högskolor genom att det anges att en yrkeshögskoleutbildning ska svara mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina (1 kap. 3 §). Vilka får anordna yrkeshögskoleutbildningar? Utbildningar inom får anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer (4 § lagen om ). 227 utbildningsanordnare som bedrev utbildning varav utbildningsanordnare, 95 kommuner, 6 landsting och 1 statlig högskola. Andelen enskilda anordnare var och andelen kommuner . Resterande andel svarade landsting och statliga universitet och högskolor för. Vilka krav ställs för att en utbildning ska få ingå i ? Myndigheten för beslutar enligt förordningen om om en utbildning ska få ingå i (1 kap. 4 §). Ett grundläggande krav för att en utbildning ska få ingå i är enligt förordningen, att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet, som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina, eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. 3 §). Alla utbildningar i ska väsentligen genomföras i samarbete med det arbetsliv som behöver den kompetens som utbildningarna leder till. Därför ska det enligt förordningen om finnas en ledningsgrupp för en utbildning inom hos den ansvariga utbildningsanordnaren och majoriteten av ledningsgruppen ska bestå av företrädare för arbetslivet (4 kap. 1 och 3 §§). Ledningsgruppens uppgift är att se till att utbildningen genomförs enligt lagen och förordningen om och andra föreskrifter. I det ingår bl.a. att se till att det finns platser för i utbildningen och att omfattningen av framgår av den utbildningsplan som ska finnas för varje yrkeshögskoleutbildning, om sådant lärande ingår i utbildningen. Eftersom det kan vara fler utbildningar som uppfyller kraven för att få ingå i än det finns avsatta medel för ska myndigheten vid fördelning av statsbidrag eller särskilda medel för utbildningar inom bl.a. ta hänsyn till i vilken grad utbildningarna i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov (5 kap. 5 § förordningen om ). Närmare om finansieringen av utbildningar Myndigheten för beslutar efter ansökan från anordnare om huruvida en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta. Ett beslut om att en utbildning ska ingå i innebär också att anordnaren kan få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen för . Utbildningen ska med vissa undantag vara avgiftsfri för den studerande (7–9 §§ lagen om och 4 § förordningen om ). Av 1 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655) och bilagan till förordningen framgår att utbildning inom som inte är uppdragsutbildning berättigar till studiestöd. För varje beslut om att en utbildning ska ingå i avsätts således även medel till studiestöd. Antalet årsplatser med statsbidrag eller särskilda medel som myndigheten beslutar om begränsas av de ekonomiska medel som avsätts för ändamålet. Den begränsningen förhindrar också att kostnaderna för studiestöd ökar eftersom antalet årsplatser med studiestöd inom alltid ska vara lika med det totala antalet årsplatser inom . Ett beslut om att en utbildning ska ingå i ska som nämnts avse men det finns inga bestämmelser om hur en anordnare får genomföra en viss yrkeshögskoleutbildning. Det som begränsar antalet utbildningsomgångar i ett och samma beslut är den s.k. bemyndiganderamen som föreslås av regeringen i budgetpropositionen och som beslutas av . Bemyndiganderamen bestämmer myndighetens ekonomiska åtaganden när det gäller utbetalning av statsbidrag eller särskilda medel till anordnare . Ramen omfattar , vilket ger myndigheten utrymme att i ett och samma beslut bevilja stöd för två utbildningsomgångar av en lång utbildning. Utbildningar inom kan dock även vara kortare än . I så fall kan fler utbildningsomgångar rymmas . Myndigheten för får även besluta att utbildningar som utbildningsanordnaren tar ut avgifter för, och som därmed inte berättigar till statsbidrag eller särskilda medel, får ingå i . Avgifterna ska vara skäliga med hänsyn till de kostnader som anordnaren har, 2015/16:198 förutsatt att kostnaderna i sig kan anses rimliga för verksamheten (8 § och 9 § första och tredje styckena lagen om ). Regeringen beslutar särskilt om hur många årsplatser som utbildningar inom utan statsbidrag eller särskilda medel får omfatta. Syftet med denna ram är att begränsa statens kostnader för studiestöd, eftersom alla utbildningar inom som inte är uppdragsutbildningar är studiestödsberättigande. 4.4Antalet platser i har ökat och den tidigare kvalificerade yrkesutbildningen har fått allt större resurser vilket avspeglas i ett ökat antal årsplatser. Antalet årsplatser har ökat från cirka 12 000 platser till drygt 27 000 platser . Källa: Myndigheten för och egna bearbetningar. Anm: En årsplats motsvarar 40 veckors utbildning på heltid. Diagrammet visar antalet årsplatser i som statsbidrag eller särskilda medel lämnats för. Utfallet av de producerade årsplatserna påverkas av variationer i utbildningslängd och kostnad samt av om ut- bildningsstarter ställts in på grund av för få behöriga sökande.