prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — ska vara ledande i forskning inom områ- den som bidrar till att stärka den industriella produktionen i . Regeringen beräknar därför att ska tillföras 75 miljoner kro- nor och ytterligare 25 miljo- ner kronor för att utveckla och investera i befintliga miljöer samt stimulera nyetableringar av test- och demonstrations- miljöer, både i privat och i offentlig verksamhet. Satsning på investeringar i innovativa affärsidéer Tidiga utvecklingsinvesteringar i företag har en hög risk som gör att privata investeringar i dessa skeden är små. Det finns dock ett stort samhälls- ekonomiskt värde i att investeringar i tidiga ske- den kommer till stånd. Utöver den pågående reformeringen av statens finansieringsinsatser beräknar regeringen därför att ska till- föras och med ytterligare från och med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2019 för en utökad satsning på bidrag för verifie- ring av forskningsresultat och projekt. Standardisering som del av innovationssystemet Standardiseringsarbetet är ofta en förutsättning för en produkts globala kommersialisering, spridning och långsiktiga utveckling. behöver därför vara med och utforma nya glo- bala standarder inom relevanta teknikområden. Regeringen föreslår därför att ska tillföras för insatser som ska bidra till att göra standardisering till en integrerad del i innovationssystemet. bör tillföras ytterligare för samma ändamål. Som en del av satsningen på ett hållbart sam- hällsbyggande föreslår regeringen en satsning som främst omfattar innovationsinsatser inom området tillgänglighetsdesign. Regeringen före- slår att ska tillföras för en satsning på tillgänglighetsdesign. bör tillföras ytterligare för samma ändamål. 4.7.2Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för En fortsatt internationellt konkurrenskraftig industri är en förutsättning för vårt välstånd. Därför har regeringen prioriterat åtgärder för att stärka och främja den svenska industrin. Inte bara genom de jobb, exportintäkter och investe- ringar som industrin står för, utan också genom sin betydelse för hela näringslivets förnyelse och för att möta de utmaningar som vårt samhälle står inför, t.ex. ett förändrat klimat och en åld- rande befolkning. Den tekniska utvecklingen driver nu på industrins redan höga omställ- ningstakt ytterligare. Tjänstefiering och digitali- sering skapar nya möjligheter för lönsam och hållbar produktion i en helt ny skepnad, upp- kopplad, mer automatiserad och kunskapsinten- siv. Kraven på en långsiktigt hållbar produktion och effektivt resursutnyttjande ökar också. Parallellt med den tekniska utvecklingen hårdnar konkurrensen och våra konkurrentländer blir allt fler när de nya tillväxtekonomierna alltmer börjar tävla med kunskapsintensiva produkter med högt förädlingsvärde. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Därför har regeringen, bl.a. genom Industri- samtalen, en kontinuerlig dialog med företag och arbetsmarknadens parter inom industrin om åtgärder som främjar industrins utveckling i . Som resultat av dialogen med industrin har regeringen tagit fram en nyindustrialiserings- strategi för – Smart industri. Strategin ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. ska vara världsledande inom innovativ och håll- bar produktion av varor och tjänster. Målsätt- ningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värde- kedjorna. Detta förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. Kompetens och innovationskraft är avgörande för att lyckas med detta. I strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är avgörande för industrins konkurrenskraft: Industri 4.0, Hållbar produk- tion, Kunskapslyft industri och Testbädd . Kopplat till strategin finns en hand- lingsplan med 45 åtgärder som regeringen nu genomför. Handlingsplanen kommer att upp- dateras och byggas på med fler åtgärder. 4.7.3Skapa, växa och exportera Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för hållbar tillväxt och ökad syssel- sättning. Väl fungerande marknader och en effektiv tillsyn av konkurrensregler, samt en enhetlig tillämpning av är därför av grundläggande betydelse. Inte minst för att skapa goda förutsättningar för mindre företag att utvecklas och växa som delningsekonomin och nya affärsmodeller ska kunna konkurrera rättvist och gynnsamt med andra bolagsformer. Små och växande företag är de som bidrar mest till skapandet av nya jobb i . Rege- ringens näringspolitik syftar därför till att stärka förutsättningarna för fler företag att skapas, växa och exportera. Regeringen prioriterar insatser för att stärka företagens kompetensförsörjning och tillgång till finansiering. Bland annat genom ett kunskapslyft som kommer att innefatta drygt 68 000 nya utbildningsplatser (se utg.omr. 16, avsnitt 10.3). En väl fungerande kapitalförsörjning är också central för att fler växande och exporterande företag ska finnas och utvecklas i hela landet. har i grunden en väl fungerande kapital- marknad men det finns områden där marknads- kompletterande insatser behövs, exempelvis tillgång till riskkapital i tidiga faser av ett bolags utveckling och viss typ av lånefinansiering i delar av landet där det är svårare att få lån. Genom en rad initiativ har t.ex. utlåningen från och kunnat öka kraftigt. tar regeringen nästa steg och refor- merar de statliga finansieringsinsatserna för att stärka tillgången till kapital för innovativa och växande företag i hela landet genom ett nytt bolag. Det nya bolaget, , ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta in- vesteringar. Regeringen har främjat gröna investeringar. En mängd olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital till gröna verksamheter. Dessutom ger flera statliga och kommunala bolag ut gröna obligationer. Ett arbete har inletts i för att ana- lysera förutsättningarna för att öka andelen gröna investeringar i samhället. Det handlar bl.a. om att se över utbudet av gröna obligationer och möjligheten att i större omfattning kanalisera klimatinvesteringar genom internationella finan- siella institutioner. En mångfald av företagare Regeringen vill ta tillvara den potential som finns hos alla som vill starta eller utveckla företag och ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med i arbetet med främjande och förenkling så att företagsfrämjandet bidrar till en mångfald av företag och företagare i olika branscher. Detta är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, för- nyelse och hållbarhet. Regeringen ser det också som viktigt att sociala företag och entreprenörer får goda för- utsättningar att växa och att statens främjande- insatser kan stödja deras utveckling. Regeringen fortsätter satsningen på snabb- spåret för företagare för att fånga upp nyanlända med erfarenhet av företagande så att de kan ges möjlighet att bli företagare även i . Omställning till en biobaserad ekonomi Omställningen till en hållbar biobaserad ekonomi är nödvändig för att minska miljö- och klimatpåverkan. gynnar det närings- livsutveckling och nya jobb. Nya innovativa produkter, som t.ex. biobaserade plaster från spannmål, tyg från skogsråvara och ett ökat träbyggande är exempel som kommer att främja den svenska bioekonomins tillväxt och minska det svenska fossilberoendet som håll- bar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft stärks. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att insatser som främjar en om- ställning till en biobaserad ekonomi ska priori- teras, bl.a. genom att en agenda för hållbar bio- baserad näringslivsutveckling tas fram. Hållbar utveckling av gruv- och mineralnäringen har stora naturresurser och ett natur- kapital av hög kvalitet. För att långsiktigt kunna nyttja och värna dessa resurser anser regeringen att bl.a. de och metaller som används ska utvinnas och återanvändas på ett hållbart och resurseffektivt sätt. Miljökraven vid prospekte- ring och provborrning ska skärpas. Regeringen avser att se över finansieringen av hantering av gruvavfall och efterbehandling vid nedlagda gruvor. är EU:s ledande gruvnation och en stor del av den avancerade teknologi som används av näringen är utvecklad av svenska bolag och forskare. Därutöver återfinns i merparten av de sällsynta jordartsmetaller som är nödvändiga för en global omställning till fossil- oberoende energi och nya högteknologiska produkter. Regeringen avser att fokusera på åtgärder som stärker och ger förutsätt- ningar för att vara ett föregångsland för hållbar gruvnäring. Besöksnäringen skapar jobb i hela . De jobb som skapas inom besöksnäringen ger ofta ungdomar och personer med utländsk bakgrund en väg in på arbetsmarknaden. Näringen utgör också en allt större del av den svenska exporten eftersom turismen till ökar dubbelt så mycket som i övriga . För att ytterligare stärka denna positiva utveckling har regeringen inrättat ett besöksnäringsforum och avser även att utveckla en sammanhållen politik för turism och besöksnäring i nära dialog med företag och övriga aktörer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen fortsätter sitt arbete med att göra det enklare för små och medelstora företag att utveckla och driva sin verksamhet. Detta görs bl.a. genom att främja digitalisering och förenkla uppgiftslämnande och myndighetskontakter. Regeringen kommer styra relevanta myndigheter mot att digitala lösningar ska vara förstahandsval samt ställa krav på att myndigheter ska samordna sina uppgiftskrav med varandra. Tillsammans med SKL har regeringen initierat ett arbete för digitaliserat och förenklat uppgiftslämnande för restaurangföretagare och liknande lösningar kommer tas fram för fler branscher. Till exempel inom besöksnäringen, handeln och bygg- branschen som har omfattande uppgifts- lämnande och där standardiserade digitala processer skulle kunna förenkla uppgifts- lämnande och korta handläggningstider. Insatser som leder till att fler små och medel- stora företag tar steget ut på internationella marknader är också alltjämt prioriterade och åtgärderna inom ramen för regeringens export- strategi fortsätter, bl.a. genom öppnandet av nya ambassader, konsulat och utlandskontor för Business samt nya regionala export- center. Företag i har generellt sett goda ramvillkor att verka inom. Regeringen prioriterar fortsatt arbete med att ytterligare förbättra dessa ramvillkor, inte minst för små och medelstora företag. En effektivare och mer förutsägbar prövning av arbetstillstånd är för många kunskapsintensiva företag också en förutsättning för att bedriva en internationellt konkurrenskraftig verksamhet i . Därför avser regeringen arbeta för effektivare prövning av arbetstillstånd. Andra viktiga frågor som regeringen arbetar med är att se över delar av de s.k. 3:12-reglerna som är av betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Det är viktigt att hitta en bra balans mellan syftet att skapa positiva effekter som ökat entreprenörskap, fler arbets- tillfällen och högre tillväxt samt syftet att för- hindra inkomstomvandling. En översyn sker även av beskattningen vid ägarskiften i fåmans- företag. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen vill att fler ensamföretagare ska anställa och föreslår därför ett Växastöd för enskilda näringsidkare. Mervärdesskatt innebär en stor administrativ börda för små företag. Regeringen föreslår där- för att företag med en omsättning på högst ska kunna befrias från mer- värdesskatt. kontrollen, vilken nu även omfattar finansiella företag. Skälen för regeringens förslag: är en förvaltningsmyndighet under regeringen med ansvar för revisorsfrågor. Myn- dighetens ena huvuduppgift är att se till att det finns kvalificerade revisorer för näringslivets behov. Den andra är att ha tillsyn över dessa revisorer. trädde en ny lagreglering om 4.7.4Namnbyte för revisorer och revision i kraft i enlighet med för- Ärendet och dess beredning () har en promemoria upprättats med förslag om att ska byta namn till Revi- sorsinspektionen. Promemorian har remiss- behandlats. En sammanfattning av promemo- rian, promemorians lagförslag och en förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitie- departementet (dnr Ju2016/04222/DOM). Lagförslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets ytt- rande har därför inte inhämtats. Regeringens förslag: ska byta namn till . Det nya namnet föranleder ändringar i lagen om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, sparbankslagen, lagen om ekonomiska före- ningar, lagen om medlemsbanker, revisionslagen, revisorslagen och aktiebolagslagen. I dessa lagar ska ordet ”” i olika böjnings- former bytas ut mot ”” i motsvarande form. Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot för- slaget. framhåller att det nya namnet accentuerar myndighetens utvidgade arbetsuppgifter vad gäller den särskilda kvalitets- slag i propositionen Revisorer och revision (prop. 2015/16:162). Huvudsyftet med de nya reglerna är att stärka revisionskvaliteten och revisorns oberoende. Därmed stärks även all- mänhetens förtroende för revisionen. Reglerna bygger på ett EU-direktiv och en EU-förord- ning, det s.k. revisionspaketet. Lagändringarna innebär bl.a. att får utökade befogenheter och möjlighet att vidta nya former av disciplinära åtgärder, såsom att besluta om sanktionsavgifter och tidsbegränsade förbud att utöva revisionsverksamhet. ska själv utföra kvalitetskontrollen av revisorer som har revisionsuppdrag i de mest betydande finansiella företagen. leds av en myndighetschef. Den är alltså en enrådighetsmyndighet och inte någon nämndmyndighet. Myndighetens namn kan därför uppfattas som missvisande i fråga om dess ledningsform. Med det nuvarande namnet kan myndigheten dessutom felaktigt uppfattas som en branschorganisation. Genom ett namn- byte till , som bättre åter- speglar myndighetens verksamhet, undanröjs denna förväxlingsrisk. påpekar betonas myndighetens för- stärkta tillsynsuppgift. Motsvarande namnbyte har gjorts för Fastighetsmäklarinspektionen, som tidigare hette . Mot den angivna bakgrunden föreslås att namnet på myndigheten ändras från till . Förslaget att myndigheten ska byta namn för- anleder ändringar i ett antal lagar. Namnet på myndigheten förekommer i lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, sparbankslagen (1987:619), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, lagen (1995:1570) om medlemsbanker, revisionslagen (1999:1079), revisorslagen (2001:883) och aktie- bolagslagen (2005:551). I bestämmelser där ordet ”” förekommer i olika böjningsformer föreslås detta bytas ut mot ”” i motsvarande form. Den verksamhet som bedrivs i är avgiftsfinansierad. Förslaget bedöms inte leda till några ökade kostnader för myndig- heten eller enskilda. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs inte. 4.8.11:1 Verket för innovationssystem Tabell 4.15 Anslagsutveckling 1:1 Verket för innovationssystem 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 221 755 tkr prisnivå. 3Motsvarar 221 756 tkr prisnivå. 4Motsvarar 221 756 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Verket för innova- tionssystems förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Verket för innovationssystem Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:1 Verket för innovations- system . , 2019 och 2020 beräk- nas anslaget till , och . 4.8.21:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Tabell 4.17 Anslagsutveckling 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för behovs- motiverad forsknings- och utvecklingsverksam- het, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till SP för riksmätplatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Verket för innova- tionssystem: Forskning och utveckling ingå eko- nomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet behövs för att möjliggöra långsiktiga åtaganden, främst i form av bidrag inom ramen för fleråriga program. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Ver- ket för innovationssystem: Forskning och utveck- ling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2022. Tabell 4.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling -1 350 344 -1 503 877 -1 500 000 -1 400 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anslaget ska ökas med för en utökad satsning på strategiska innovationsområden. För samma ändamål beräknas anslaget öka med ytterligare 2018, med 2019 och med . Regeringen föreslår vidare att anslaget ska ökas med för insatser för stan- dardisering. beräknas ansla- get öka med ytterligare för samma ändamål. Regeringen föreslår att anslaget ska öka med för insatser för forskning och innovation rörande tillgänglig- hetsanpassning för personer med funktionsned- sättning . beräknas anslaget öka med ytterligare för samma ändamål. Vidare föreslår rege- ringen att anslaget ska öka med 90 000 000 kro- nor 2017 för en särskild satsning på innovativ produktion av biologiska läkemedel. Regeringen beräknar att anslaget ska öka med 2018 och med ytterligare för utveckling av framstående test- och demonstrationsmiljöer, samt att anslaget ska öka med 2018 och med ytterligare för en satsning på investeringar i innovativa affärsidéer. I den forskningspolitiska proposition som regeringen kommer att presentera kommer ovanstående satsningar att pre- senteras närmare. Regeringen föreslår att anslaget minskas med som en följd av att de ändamål och verksamheter som avser den utlandsplacerade funktionen för omvärldsbevak- ning, analys och kontaktskapande verksamhet vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärde- ringar och analyser flyttas till utgiftsområde 1 (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23, rskr. 2015/16:290). m.m. under utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår vidare att anslaget mins- kas med för att finansiera Patent- och registreringsverkets utgifter för uppgifter rörande kollektiv förvalt- ning av upphovsrätt enligt det som avses i rege- ringens proposition Kollektiv förvaltning av upphovsrätt (2015/16:181), se avsnitt 4.8.21 nedan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget tillförs 2017 och 2018 till följd av en omläggning från pris- och löneomräkning av anslaget till att anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:2 Verket för innova- tionssystem: Forskning och utveckling . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 2 , 3 , 3 . 4.8.31:3 Institutens strategiska kompetensmedel Tabell 4.20 Anslagsutveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 729 157 tkr prisnivå. 3Motsvarar 729 157 tkr prisnivå. 4Motsvarar 729 158 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industri- forskningsinstituten med ägande under 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 of , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstrukturerings- utgifter för RISE-instituten. Regeringen beräknar att anslaget ska ökas med . I den forsk- ningspolitiska proposition som regeringen kommer att presentera kommer denna satsning att presenteras närmare. Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive 764 303 000 kro- nor. Tabell 4.22 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 267 049 tkr prisnivå. 3Motsvarar 267 049 tkr prisnivå. 4Motsvarar 266 031 tkr prisnivå. Anslaget används för förvalt- ningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personal- administration samt övrig administrativ service åt . Med syfte att renodla Tillväxtanalys uppdrag mot mer kvalificerade analyser och utvärderingar samt stärka roll inom den regio- nala tillväxtpolitiken föreslås att vissa uppgifter inom regional utveckling förs över från Tillväxt- analys till . Därför föreslås att an- slaget 1:4 ökas med och att anslaget 1:6 Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar och analyser minskas med motsvarande belopp. Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respek- tive . Tabell 4.24 Anslagsutveckling 1:5 Näringslivsutveckling 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget får användas för näringslivsfrämjande åtgärder. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet behövs för att de åtgärder som beslutas och bedrivs ska kunna genomföras långsiktigt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I propositionen Vårändringsbudget avsattes medel för företagsfrämjande insatser i form av snabbspår för nyanlända företagare. Insatserna bör fortsätta och anslaget föreslås därför öka med 2017, 2018 och 2019.