prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2017, 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:5 Forum för levande historia . , 2019 och 2020 beräk- nas anslaget till , respektive . 11.5.78:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utställ- ningsgarantier. Anslaget får även användas för utgifter för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Tabell 11.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar verksamheten vid myndig- heten stöd till trossamfund (SST) och stödet till trossamfunden. omfattar avsnittet även regeringens insatser för att stimulera trossamfundens arbete för demo- krati, mänskliga rättigheter och för att motverka religiöst motiverad polarisering i samhället. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Bedömningen av resultatet utgår från det statliga stöd till andra trossamfund än som lämnas i form av statsbidrag och avgifts- hjälp. Bedömningen baseras på uppgifter om bl.a. –fördelat stöd i form av organisations-, verk- samhets- och projektbidrag, och –övriga insatser för att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet. Stöd som främjar en religiös mångfald Statens stöd till trossamfunden utgår från lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Målet för stödet är skapa förutsättningar för olika samfund att behålla och utveckla ett eget samfundsliv och därmed främja den religiösa mångfalden i . har regeringen prövat fyra ansökningar från trossamfund rörande statligt stöd varav tre ansökningar bifölls. Av dessa rörde två ärenden avgiftshjälp och en rätt att bli statsbidragsberättigad. Vid utgången av 2015 var det totalt 22 trossamfund och samverkansorgan som är statsbidragsberättigade. Anslaget 9:2 Stöd till trossamfund uppgick till , vilket är en ökning av anslaget med jämfört med året innan. är det 937 församlingar som har fått organisa- tionsbidrag eller etableringsbidrag . Vidare har utgått i bidrag till andlig vård inom sjukvården. har betalats ut i olika projektbidrag där huvuddelen har gått till lokal- bidrag som bl.a. syftar till att anpassa gudstjänst- lokalerna för personer med funktionsned- sättning. Verksamhetsbidraget fördelas dels till teo- logiska utbildningsinstitutioner, dels till andlig vård inom sjukvården. Projektbidraget fördelas som lokalbidrag, etableringsbidrag, utbildnings- bidrag eller som säkerhetsbidrag. Stöd till trossamfundens sociala arbete i samband med flyktingssituationen Som en del av regeringens insatser kring flyktingsituationen fick SST i uppdrag att fördela till ett urval av statsbidragsberättigade trossamfund för att stärka samfundens kapacitet i pågående insatser för asylsökande och nyanlända (dnr Ku2015/02981/D). Enligt en delrapport från SST har medlen fördelats mellan 22 trossam- fund. Enligt delrapporten används den största delen av medlen till flyktingverksamhet i församlingarna, till exempel språkundervisning och samhällsinformation. Medel används också till koordinering, utbildning av volontärer och akut hjälp när det gäller till exempel över- nattning, transporter, tolkning och förnöden- heter (dnr Ku2016/01423/D). Översyn av stöd till trossamfund En viktig förutsättning för att det statliga stödet till trossamfunden blir ändamålsenligt och håller hög kvalitet är att den statliga styrningen inom området är tydlig. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av organiseringen av SST (dnr Ku2015/01871/D). Statskontorets rapport lämnades till regeringen och myndigheten föreslog bl.a. att SST ska omvand- las till en enrådighetsmyndighet. Det ska framgå av SST:s instruktion att rollen som expert- myndiget är myndighetens främsta uppgift. Statskontorets rapport har remitterats. Förutom det statliga stöd som utgår till trossamfund i form av statsbidrag ger staten stöd till trossamfunden för att förbättra tros- samfundens förutsättningar att kunna bedriva verksamhet. En stor del av detta stöd utgår från SST:s verksamhet. Bland de stats- bidragsberättigade trossamfunden finns en stor mångfald och olika trossamfunds behov av stöd skiljer sig åt. Insatser som stärker trossamfundens säkerhet En grundläggande förutsättning för att tros- samfunden ska kunna bedriva en religiös verksamhet är att de som deltar i samfundens verksamhet ska känna sig trygga. En kart- läggning som SST genomförde 2014 om religiösa gruppers och individers utsatthet i visade att i princip alla trossamfundsinriktningar hade blivit utsatta för hot och hat, samt att anmälningsgraden var låg. lämnade SST en redovisning och analys av den satsning som regeringen gjort om på säkerhetshöjande åtgärder (dnr Ku2016/00880/D). beviljade myndigheten 43 ansökningar till 15 olika trossamfund. Myndighetens slutsats är att bidraget har gjort en stor skillnad för många församlingar, särskilt för små församlingar som saknar resurser. Satsningen har lett till en ökad kunskap om säkerhetsfrågor samt till att investeringar har möjliggjorts. För större för- samlingar har stödet varit en hjälp på vägen mot säkrare lokaler. Det ekonomiska stödet kom- pletterades på regeringens uppdrag med en bredare säkerhetsutbildning som riktade sig till samtliga trossamfund. Två förutsättningar för att ett trossamfund ska få bli statsbidragsberättigat är att samfundet är stabilt och att det verkar i enlighet med sam- hällets värdegrund. Med detta som utgångspunkt har SST genomfört ett ledarskaps- program för unga ledare inom trossamfunden, med fokus på demokrati, demokratiskt ledarskap och mänskliga rättigheter. Programmet har enligt gjorda utvärderingar hållit hög kvalitet och relevans. De 16 deltagarna, sju kvinnor och nio män, kom från ett brett spektrum av samfund och organisationer. beslutade regeringen att ge SST ett fördjupat uppdrag att bl.a. genomföra en 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kompetensinsats för trossamfundsledare (dnr Ku2016/00712/D). Fokus ska ligga på samhälls- och värderingsfrågor. Inom ramen för kunskaps- satsningen ska även frågor som rör svenskt föreningsliv ingå för att höja kunskapen kring föreningsteknik. SST har genomfört ett rådslag och tre workshops om kvinnors delaktighet, inflytande och synlighet i trossamfunden, där sammanlagt 35 kvinnor från elva olika trossamfund och religiösa organisationer deltog. Myndigheten kommer att arbeta vidare med att utveckla stödet till ungdomar och kvinnor inom trossamfunden. Uppdraget omfattade också att, i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete mot våldsbejakande extremism, stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. Enligt SST:s delrapport av uppdraget (dnr Ku2016/00645/D) uppfattas sällan trossamfundens ordinarie verksamhet som ett verktyg för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism. Myndigheten har därför uppmanat trossamfunden att analysera vilka delar i det ordinarie arbetet som kan vara rela- terade till att slå vakt om demokratiska principer och mänskliga rättigheter. För de trossamfund som särskilt har intresserat sig för att utveckla sitt arbete har myndigheten bl.a. förmedlat kontakter mellan trossamfund samt myndig- heter och kommuner. I de fall goda kontakter saknats har myndigheten varit behjälplig. Generellt har det arbete som den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism bedrivit gentemot kommunerna ökat efterfrågan på samverkan med trossamfund. Stöd till interreligiös verksamhet Regeringen beviljade en ansökan från interreligiösa råd om stöd på för att inrätta en administrativ funktion (dnr Ku2015/00864/D). I beslutet meddelade regeringen att den avser att besluta om medel även . Vidare funge- rar Regeringens råd för kontakt med tros- samfunden (Ku 2000:F) som ett viktig forum för frågor av övergripande gemensamt intresse för både staten och trossamfunden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 12.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att statens stöd till trossamfund har bidragit till uppfyllese av målet att stödet ska skapa förutsättningar för tros- samfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Det ekonomiska stödet är betydelsefullt för flertalet trossamfund när det gäller att behålla och utveckla ett eget samfundsliv och därmed främja den religiösa mångfalden i . Ett flertal av SST:s aktiviteter har direkt gett trossamfunden förbättrade förutsättningar att kunna bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. Regeringen bedömer att insatser för att stärka den administrativa och organisatoriska kompetensen är avgörande för att många trossamfund ska klara av att utvecklas. Regeringen bedömer att behovet av samarbete och samtal över religionsgränserna har ökat som en följd av religiöst färgade konflikter i vår omvärld och ett ökat flyktingmottagande i . Trossamfundens arbete för att utgöra ett forum för möten mellan människor med olika kulturell bakgrund har bidragit positivt till samhällsutvecklingen. Den statliga styrningen av politikområdet kan ytterligare förbättras och genomförandet av Statskontorets förslag till omorganisering leder enligt regeringen både till en bättre styrning och till ett förtydligande av SST:s uppdrag. 12.5.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 066 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 067 tkr prisnivå. 4Motsvarar 10 067 tkr prisnivå. Anslaget får användas för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2017, 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stöd till trossamfund . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 12.5.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för utgifter för avgiftshjälp. I förordningen (1999:974) finns bestämmelser om statsbidrag till trossamfund. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för lokalanpassningsbidrag och säkerhetsbidrag för trossamfund som i vissa fall sträcker sig . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Tabell 12.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 12.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med 2017 och –2019 respektive minskas med 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . , 2019 och 2020 beräknas till 91 919 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd till filmpro- duktion och filmkulturella insatser som fördelas via Stiftelsen () och genom filmstöd. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Inriktningen för filmpolitiken presenterades i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112). Utgångspunkten är att de statliga insatserna för filmen bör ha kvalitet, förnyelse och tillgänglighet som övergripande inriktning och syfta till att främja –produktion och utveckling av värdefull svensk film, –spridning och visning av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, –ett levande filmarv som bevaras, används och utvecklas, –internationellt utbyte och samverkan på filmområdet, –barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande, och –jämställdhet och mångfald på filmområdet. beslutade om nya mål för den nationella filmpolitiken som kommer att gälla fr.o.m. (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). Bedömningen av resultatet inom film utgår från –insatser för att sprida, visa och tillgängliggöra film i hela landet, t.ex. i form av fördelade stöd för att underlätta tillgången till film för personer med funktionsnedsättning, stöd till filmfesti- valer och visningsorganisationer och stöd till filmpedagogiska projekt, –insatser för att främja svensk film i utlandet genom t.ex. stöd till deltagande vid inter- nationella filmfestivaler, –antalet filmer ur det svenska filmarvet som har gjorts tillgängliga genom t.ex. visning på biograf och på webbplatsen Film- , –fördelning av stöd inom ramen filmavtal, och –könsfördelningen när det gäller mottagare av produktionsstöd. Som grund för bedömningen ligger Filminsti- tutets publikationer och bl.a. rapporten , utmaningar och möjlig- heter 2015 av . Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 4.4.1). Den statliga filmpolitiken består av två delar: filmavtalet och filmkulturella insatser. Genom det avtal som ingåtts mellan staten, film- branschen och flera tv-företag bidrar staten med medel – 2015 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – 2015 – sker helt genom statlig finansiering. De filmpolitiska insatserna genomförs framför allt av . Visst stöd fördelas även av . hade 273 långfilmer premiär på biograf, varav 46 svenska. Det är en klar ökning av antalet premiärer jämfört med (248), men ungefär samma antal svenska (47). Bakom ökningen står framför allt filmer från Nord- och , medan även de europeiska filmerna ligger på samma nivå som . Tabell 13.2 Ursprungsområde för premiärsatta långfilmer på biograf 2013–2015 Procent och antal filmer Källa: och egna beräkningar Som visas i tabell 13.2 domineras utbudet på svenska biografer liksom tidigare av nord- amerikansk film och andelen film från övriga världen är fortfarande begränsad. Antalet biobesök var totalt drygt 17 miljoner 2015, vilket är en ökning med Svensk film stod för besöken, en minskning med Marknadsandelen för svensk film var strax och därmed lägre än genomsnittet för de föregående fem åren. mål om att svensk film ska ha den högsta nationella marknadsandelen i uppnåddes inte. avslutades dock med premiärer för årets två mest sedda svenska filmer. En underbar jävla jul hade drygt 600 000 besökare . En man som heter hade premiär och hann ses av drygt 400 000 besökare . Filmen har fortsatt att vara en publiksuccé och är bland de mest sedda svenska filmerna . Svenska filmer hade också många framgångar internationellt och det genom- snittliga betygsindexet, utifrån recensioner, var det högsta sedan indexet infördes . Biografvisning är fortfarande, i synnerhet efter dvd-marknadens kraftiga minskning, mycket viktig för en films intäkter. Även om digitala tjänster ökar i betydelse hade ingen svensk film premiär enbart på nätet. Några försök med simultan premiär på nätet och på biograf genom- fördes. Intäkterna från den digitala spridningen av film är fortsatt begränsad och har inte på något sätt kunnat kompensera för de minskande intäkterna från dvd-marknaden. Det finns fort- farande svårigheter med att samla in statistik från andra visningsfönster än biograf och tv, t.ex. digitala hyr- och prenumerationstjänster. Spridning och visning i hela landet vände den negativa trenden för antalet biografer i landet. Antalet salonger ökade (37 stycken) jämfört med . Förutom större nyetableringar har flera tidigare vilande biografer på mindre orter kunnat öppnas igen till följd av digitaliseringen. Nästan alla biografsalonger i landet är digitala, , vilket motsvarar 793 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 salonger av de 802 som visade film 2015. De salonger som inte är digitaliserade har mycket få visningar . stod dessa biografer för 52 föreställningar och drygt 2 000 besök av totalt drygt 540 000 föreställningar och drygt 17 miljoner besök. Av landets kommuner har minst en digital salong och har minst en salong som digitaliserats med hjälp av stöd från . genomförde flera ändringar av stöden till distribution och visning som en följd av den översyn som gjordes 2014. Som exempel kan nämnas att lanseringsstöd nu kan ges till alla filmer som fått produktionsstöd, för att tillräckligt med tid ska kunna läggas på att planera en films spridning. För att bredda utbudet av film i hela landet öppnades stödet för visning av svensk film (den s.k. ”biotian”) upp för utländsk film. första, preli- minära, analyser visar att stöden är bättre anpassade till behoven . För att öka spridning och visning av filmer i filmarkivet har bl.a. startat en egen distribution av digitaliserade filmer (se även nedan under rubriken som bevaras, används och utvecklas). började en applikation för smarta telefoner användas för syntolkning och uppläst textremsa vid biografvisningar. Applika- tionen har tydligt förenklat möjligheterna att visa film med syntolkning och därmed ökat tillgängligheten till film. var det nära fem gånger fler personer som använde applika- tionen än som deltog i visningar med en syntolk i salongen. krav på att alla filmer som fått produktionsstöd ska kunna visas med text, i kombination med att och börjat med textning av i princip alla visningar av svensk film, har mycket kraftigt ökat tillgäng- ligheten till film för personer med hörselned- sättning. har anpassat stödsyste- met till den nya situationen och ersatt det tidigare stödet till textning och syntolkning med ett stöd till ökad tillgänglighet inom visning och distribution. fördelas stöd till både syn- tolkning och upplästa undertexter, men endast undantagsvis till textning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.3 Textade och syntolkade visningar på biograf 2013–2015 Antal visningar och besökare Nedladdning av app för 1Textning av filmer med svensk dialog. Film för barn och unga Intresset för att använda film i skolan växer och efterfrågan på kompetensutveckling i filmpeda- gogik bland lärare är fortsatt stor. samarbetar med fem mellanstadieklasser runt om i landet kring filmpedagogik i projektet skolor. uppdrag som barnfilms- ambassadör och arrangemang av fler fortbild- ningsdagar om filmpedagogik på flera platser i landet är ytterligare exempel på arbetet med att stärka filmens plats i skolan. Trots att intresset är stort finns ingen formell filmpedagogutbildning. genom- förde därför en pilotutbildning tillsammans med Akademi (), Linnéuniversitetet, och dramatiska högskola. I handlingsplan för barn och unga (2015–2016) läggs särskilt fokus på demokrati och att öka mångfalden av upphovs- personer, berättelser respektive publik. De trettio filmhandledningarna om filmer från fjorton olika länder i hela världen lyfter fram aktuella teman som genus, rasism, kolonialism och demokrati. Bidrag till filmpedagogiska projekt riktade till nyanlända barn och unga prioriteras. Av de långa spelfilmer som fick produk- tionsstöd var en tredjedel (sex stycken) riktade till barn och unga, vilket är på samma nivå som föregående år. Barn och unga ska prioriteras i arbetet med digitaliseringen av filmarvet. Flera av de filmer som digitaliserats finns nu tillgängliga för distribution till bl.a. skolor och festivaler, med tillhörande filmhandledningar och annat informationsmaterial. Några resultatmått på svensk films framgång utomlands är närvaro och utmärkelser vid de tio högst prioriterade festivalerna samt försäljning av filmer till andra länder. mål att svensk film ska vara representerad på de tio viktigaste internationella filmfestivalerna i världen nåddes inte , då svensk film inte var representerad på festi- valerna i och i Annecy. Försäljningen av 30 nya svenska filmer utomlands innebar dock att målet med minst 20 sålda titlar uppnåddes. Flest titlar såldes till , och . En man som heter och Jag är såldes för de högsta beloppen. prioriterar bland de festivaler som efterfrågar svensk film och totalt skickades lång spelfilm till 141 festivaler (224 festivaler 2014), dokumentärfilm till 112 festivaler (110 festivaler 2014) och kortfilm till 133 festivaler (154 festivaler 2014). Den tydliga minskningen för lång spelfilm är kopplad till ett ökat intresse från utländska bolag att kräva festivalrättigheter för de filmer de distribuerar internationellt. har därför infört bestämmelser om att få hantera festivalvisningar för de filmer som fått produktionsstöd. Totalt fick 67 filmer ca i särskilt internationellt lanseringsstöd. Inom delprogrammet MEDIA i EU:s nya ramprogram Kreativa 2014–2020 till- delades svenska organisationer och bolag 2015. Film- och tv-produ- center mottog , som bl.a. gick till tre internationella tv-serier som fick var. Tre dataspelsbolag mottog för spelutveckling. Sammanlagt fick tio svenska distributörer dela på en summa om för distribution av icke- nationell europeisk film på svenska biografer. Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas Inom ramen för den särskilda satsningen på digitalisering av filmarvet – 2018 har 79 filmer, flertalet långfilmer, digitali- serats 2015, vilket är 30 fler filmer än 2014. Det innebär att totalt 141 filmer har digitaliserats. har startat en distributionsverksamhet för att tillgängliggöra filmarvet. /2016 fanns 71 filmer i distribution.