prop · H303149 · 2016-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:149 Ytterligare undervisningstid i matematik Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändring i skollagen (2010:800). Det föreslås att den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. För föreslås att den ökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik. I propositionen redovisas också regeringens bedömning att den utökade undervisningstiden bör användas för ämnet matematik även i specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2015/16:149 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Svenska elevers kunskaper i matematik behöver förbättras.............. Nuvarande reglering av undervisningstid i matematik...................... Undervisningstiden i matematik bör utökas.................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska konsekvenser för kommunerna.................... Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän.......... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för jämställdheten ..................................... Konsekvenser för elever................................................... medlemskap i unionen .................... Sammanfattning av promemorian Vissa Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 § och bilaga 1 till skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för varje elev i ska för varje elev i ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i för varje elev i grundsärskolan ska för varje elev i grundsärskolan ska dock vara minst . dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i specialskolan ska för varje elev i specialskolan ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. 1Senaste lydelse 2015:246. 2Senaste lydelse 2015:246. 3Senaste lydelse 2015:246. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar Prop. 2015/16:149 föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i sameskolan ska för varje elev i sameskolan ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 4 i , sameskolan och grundsärskolan respektive årskurs 5 i specialskolan. 3.För elever i som påbörjar årskurs 5 respektive årskurs 6 gäller följande: –den totala undervisningstiden ska vara minst respektive , och –undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst respektive . 4.För elever i grundsärskolan som påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . Detta gäller inte elever i träningsskolan. 5.För elever i specialskolan som påbörjar årskurs 6 respektive 7 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . 6.För elever i sameskolan som påbörjar årskurs 5 respektive 6 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . 7.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstterminen a) påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i eller grundsärskolan eller b) årskurs 8 eller en högre årskurs i specialskolan. 4 Senaste lydelse 2015:246. 2015/16:149 Nuvarande lydelse Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. 5 Senaste lydelse 2013:248. 2015/16:149 3 Ärendet och dess beredning Från och med utökades undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:99). I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 16 s. 64) uttalade regeringen att undervisningen i ämnet även efter denna ökning fortfarande var låg i ett internationellt perspektiv. En ytterligare utökning av undervisningstiden, motsvarande för årskurs 4–6, borde därför göras för och motsvarande skolformer. () har därför promemorian Vissa timplanefrågor upprättats (U2015/06606/S). I promemorian föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som innebär en ökad undervisningstid i och motsvarande skolformer samt en ökning av undervisningstiden i matematik i . I promemorian görs bedömningen att den ökade undervisningstiden på motsvarande sätt bör användas för utökad undervisning i matematik även för specialskolan, sameskolan och grundsärskolan, med undantag för inriktningen träningsskola. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats och ett remissmöte hölls . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Ett protokoll från remissmötet och en sammanställning över remissyttrandena finns tillgängliga i (U2015/06606/S). Under beredningen har följande myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss med förslag till övergångsbestämmelser: , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Kommuner och Landsting, , , , och Elevkårer. De inkomna synpunkterna finns tillgängliga i (U2015/06066/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med lagförslaget i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förlaget utan erinran. 4Svenska elevers kunskaper i matematik behöver förbättras Matematik är ett av tre ämnen som krävs för behörighet till samtliga nationella program i gymnasieskolan. Grundläggande kunskaper i matematik är också en förutsättning för att klara många högskoleutbildningar. För de enskilda eleverna är det av stor vikt att de får de kunskaper i mate- matik de kommer att behöva i yrkeslivet eller för fortsatta studier. Att de Prop. 2015/16:149 har sådana kunskaper är viktigt även för samhället i stort. Mycket tyder dock på att svenska elevers matematikkunskaper försämrats . Andelen elever som har uppnått målen i matematik i slutet av årskurs 9 har minskat, som det genomsnittliga meritvärdet, dvs. betygsgenomsnittet för samtliga ämnen, har ökat. Enligt Statens skolverks betygsstatistik för årskurs 9 /15 nådde av eleverna inte kunskapskravet för betyget E, och den genomsnittliga betygspoängen för ämnet var 12,2 av maximala 20 poäng. För flickorna var motsvarande siffror och 12,5 i betygspoäng och för pojkarna och 11,9 i betygspoäng. I ämnet engelska nådde totalt av eleverna inte kunskapskravet för betyget E, och den genomsnittliga betygspoängen för ämnet var 14,5. För ämnet svenska var motsvarande siffror totalt av eleverna som inte nådde kunskapskravet för betyget E, och den genomsnittliga betygspoängen för ämnet var 14,0. I båda fallen ligger resultaten tydligt över de i matematik. Bilden av svenska elevers försämrade kunskaper i matematik bekräftas i flera internationella utvärderingar. I (Programme for International Student ) 2009 hade resultatet för svenska 15-åringar försämrats signifikant jämfört med mätningen som genomfördes . I 2012 har denna trend förstärkts ytterligare. Inget av de andra 33 OECD- länderna i 2012 hade en lika stor resultatförsämring som . De svenska resultaten har sjunkit från 494 poäng i 2009 till 478 poäng i 2012. Genomsnittet för är 494 poäng och de övriga nordiska länderna nådde bättre resultat än . Från att ha presterat över OECD-genomsnittet i 2000 ligger således de svenska resultaten i 2012 långt under genomsnittet. TIMSS (Trends in Mathematics and Science Study) 2007 visar på en tydlig försämring för svenska åttondeklassare jämfört med tidigare mätningar gjorda 1995 respektive 2003. I TIMSS 2007 deltog även med årskurs fyra. Resultatet för svenska fjärdeklassare låg under snittet för deltagande EU- och . Även likvärdigheten mellan eleverna har försämrats. Flickor presterar överlag bättre än pojkar och lågpresterande elever tappar mest. 5Nuvarande reglering av undervisningstid i matematik Enligt skollagen (2010:800) ska den totala undervisningstiden för varje elev i vara minst (10 kap. 5 § skollagen). Undervisningstiden i grundsärskolan ska vara för varje elev, utom i träningsskolan där den totala undervisningstiden ska vara (11 kap. 7 § skollagen). I specialskolan ska den totala undervisningstiden för varje elev vara minst och i sameskolan ska den totala undervisningstiden för varje elev vara minst vara (12 kap. 5 § respektive 13 kap. 5 § skollagen). 2015/16:149 Av timplan framgår att undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst (bilaga 1 till skollagen). Timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns som bilaga 1–3 till skolförordningen (2011:185). Där framgår att undervisningstiden i matematik ska vara minst i grundsärskolan, minst i specialskolan och minst i sameskolan. Av skolförordningen framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i (9 kap. 4 § skolförordningen). Motsvarande bestämmelser finns för grundsärskolan respektive sameskolan (10 kap. 3 § respektive 12 kap. 3 § skolförordningen). När det gäller specialskolan finns bestämmelser om fördelning av den garanterade undervisningstiden (timplan) för elever som läser teckenspråk (bilaga 2 till skolförordningen). Specialpedagogiska skolmyndigheteten får meddela föreskrifter om fördelning av den garanterade undervisningstiden för andra elever än de som läser teckenspråk (11 kap. 2 § skolförordningen). 6Undervisningstiden i matematik bör utökas Regeringens förslag: Den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. För ska dessa timmar användas för undervisning i ämnet matematik, som därmed ökar till minst . Regeringens bedömning: Den ökade undervisningstiden bör användas för ämnet matematik i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Matematikundervisningen uppgår därefter till minst , respektive i dessa skolformer. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget ställer sig positiva till eller har inga invändningar mot det. Myndigheten för delaktighet, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Sameskolstyrelsen, Barn- och elevombudet, , , , , , Föräldraalliansen , och Ingenjörer. kommun tillstyrker och anför bl.a. att en god matematisk och språklig förståelse brukar anses vara avgörande för en elevs kunskapsutveckling inom både matematikämnet och övriga ämnen. Kommunen anser därför att en ytterligare utökning av antalet timmar i matematik bidrar till att fler elever får möjlighet att tidigt befästa och fördjupa sina kunskaper. Kommunen anser att förslaget är välmotiverat, men att det behöver kombineras med en genomtänkt strategi när det gäller möjligheterna att rekrytera och utbilda matematiklärare och att det bör framgå om en huvudman har möjlighet att fördela antalet timmar i enlighet med Prop. 2015/16:149 lokala förutsättningar. Flera remissinstanser, däribland SPSM och , anför att den ökade tiden i matematik som infördes borde utvärderas. Kommuner och Landsting (SKL) förordar att en kontrollerad försöksverksamhet ska föregå ett eventuellt fullskaligt genomförande av förslaget för hela det obligatoriska skolväsendet, eftersom effekterna av ökningen av undervisningstiden ännu inte har utvärderats. kommun påpekar att utökningen av undervisningstiden medför utmaningar på såväl huvudmannanivå som på skolnivå att säkerställa att det finns lärare med rätt behörighet. Även andra remissinstanser, däribland flera kommuner, SKL, , , , och framhåller att innehållet i undervisningen, inte bara undervisningstiden, har betydelse för elevernas inlärning och studieresultat eller påtalar problem med personalförsörjning och vikten av kompetensutveckling. verket anför att det är en arbetsmiljörisk om arbetsbelastningen på befintliga matematiklärare ökar på grund av att skolhuvudmännen inte klarar att utöka lärarresurserna på skolorna i den utsträckning som be- Flera remissinstanser, däribland SPSM, , Lärarför- bundet, , och anför att förslaget bör samordnas med planering av stadieindelad timplan. Några remissinstanser, däribland , efterfrågar ett förtydligande av om förslaget endast innebär utökning av undervisnings- tiden i matematik eller om avsikten är att förändra kunskapsinnehållet och öka kunskapskraven. Skälen för regeringens förslag och bedömning Utökad undervisningstid är en av de åtgärder som kan höja svenska elevers kunskaper i matematik… Som framgår av avsnitt 4 har svenska elevers kunskaper i matematik för- Mot bakgrund av bl.a. internationella studier utökades därför den totala undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer 2013. I samband med TIMSS-undersökningarna (Trends in Mathematics and Science Study) jämförs inte bara elevernas resultat utan även andra faktorer i de deltagande länderna, t.ex. undervisningstid. visar att svenska elever, trots utökningen 2013, får rela- tivt få undervisningstimmar i matematik i jämförelse med andra länder och att skillnaden är större i årskurs fyra än i årskurs åtta. Som redovisas i promemorian finns det internationell forskning som stöder sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. En utökad undervisningstid ger tydligt positiva effekter på elevers kunskaper i matematik såväl i lägre som högre årskurser, bl.a. märks en positiv effekt för flickor generellt, utrikes födda flickor och pojkar och elever med svagare socioekonomisk bakgrund i årskurs 9. bakgrund föreslogs i promemorian att den garanterade undervisnings- tiden skulle utökas i , grundsärskolan, 2015/16:149 specialskolan och sameskolan. En majoritet av remissinstanserna tillstyr- ker eller har inget att invända mot förslaget. …men inte den enda Forskning pekar på att lärarens undervisningsskicklighet är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat. utökning av undervisningstiden skulle öka behovet av behöriga och legitimerade matematiklärare i ett läge när det redan råder rekryte- ringssvårigheter, vilket också påpekas av flera remissinstanser. anför i sitt remissyttrande att förslaget behöver kompletteras med bl.a. omfattande satsningar på kompetensutveckling och menar vidare att det saknas tydliga belägg för att en utökning av den garanterade undervis- ningstiden skulle vara en effektiv åtgärd för att förbättra elevernas resultat i ett givet ämne. Mycket tyder i stället på att det är andra faktorer som är mer avgörande för elevernas inlärning och studieresultat, t.ex. en sammanhållen och fungerande styrkedja och kvaliteten i undervisningen. SKL ser positivt på att den statliga fortbildningssatsningen för lärare, Matematiklyftet, fortsätter. Regeringen instämmer i vikten av kvalitet i undervisningen. lärarnas kompetens i matematik och matematikdidaktik är en central del i regeringens ambition att öka elevernas kunskaper i och intresse för mate- Genom fortbildningssatsningen Matematiklyftet, liksom fortbild- ningssatsningen Lärarlyftet II, där matematikämnet särskilt prioriterats (U2011/5531/S), kommer kvaliteten i undervisningens innehåll att öka. Efter /16 kommer av alla lärare som undervisar i matematik att ha deltagit i satsningen Matematiklyftet och i syfte att nå de lärare som inte deltagit och för att stödja de huvudmän vars lärare redan deltagit har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslagit att Matematiklyftet ska förlängas. beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU1, rskr. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) och eko- nomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) aviserade regeringen en nationell samling för läraryrket. Den nationella samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bl.a. genom insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. budgetpropositionen lyftes också bl.a. fram att det fortfarande är för få som väljer att utbilda sig till t.ex. ämneslärare i matematik, natur- orienterande ämnen och teknik och att det även råder brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) har regeringen aviserat satsningar för att stärka läraryrket och lärarrekryteringen. den nationella samlingen för läraryrket pågår ett arbete med det så (2016:100) om statsbidrag för höjda lärarlöner för lärare och vissa andra personalkategorier, som träder i kraft . ska bidra till en långsiktig löneförhöjning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Reformen beräknas på årsbasis omfatta ca 60 000 lärare, vilket kan jämföras med regeringens så kallade karriärtjänstreform som fullt utbyggd omfattar cirka 17 000 förstelärare. För att många icke-legitimerade lärare ska få sin legitimation är fortbildning en förutsättning, exempelvis genom Vidareutbildning av lärare (). För att redan legitimerade lärare ska bli behöriga i de skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar finns Lärarlyftet II. anordnade 353 kurser för lärare och drygt 2 300 lärare antogs till en kurs. Av det totala antalet deltagande lärare undervisade i . har deltagare i Lärarlyftet II även erbjudits möjlighet till validering för tillgodoräknande. Regeringens bedömning är att de insatser som genomförs för att förbättra tillgången på behöriga och legitimerade lärare är tillräcklig för att möta de behov av sådana lärare som en utökning av den garanterade undervisningstiden i matematik skulle medföra. Därför bör undervisningstiden i matematik utökas Olika åtgärder samverkar och ingen åtgärd är ensam tillräcklig för att svenska elevers kunskaper i matematik ska öka. Flera åtgärder tillsammans, som insatser för att öka antalet behöriga och legitimerade lärare, att stärka lärarnas kompetens och en förstärkning av matematikundervisningen genom utökad undervisningstid, kan dock ge positiva effekter och bidra till förbättrad måluppfyllelse i hela utbildningssystemet. Flera remissinstanser, däribland SPSM och SKL, påpekar att den utökning av matematikundervisningen som trädde i kraft ännu inte utvärderats och att de eventuella effekter som den senaste utökningen genererat således är oklara. Resultaten i den senast redovisade PISA-undersökningen, 2012, visade på ytterligare försämrade kunskaper i matematik hos svenska elever och samma trend kan ses i den nationella betygsstatistiken. Såväl som TIMSS genomfördes på nytt och både resultaten från TIMSS 2015 och 2015 kommer att presenteras . Resultaten kommer att visa hur svenska elevers kunskaper bl.a. i matematik i årskurs 4, 8 och 9 har utvecklats sedan det senaste mättillfället. Eftersom det, som tidigare nämnts, finns internationell forskning som stöder ett samband mellan undervisningstid och kunskapsresultat och i en internationell jämförelse har relativt få undervisningstimmar i matematik anser regeringen att det inte finns anledning att vänta med en utökning av undervisningstiden till dess utökning av undervisningstiden utvärderats. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Då timplanen för , till skillnad från timplanerna för övriga motsvarande skolformer, är reglerad på lagnivå, föreslår regeringen att den utökade undervisningstiden används för ämnet matematik. Undervisningstiden i ämnet matematik kommer därefter att uppgå till minst i . För övriga skolformer görs bedömningen att motsvarande ändringar bör göras på förordningsnivå, vilket innebär att undervisningstiden i ämnet matematik bör uppgå till minst i grundsärskolan, minst i specialskolan och minst i sameskolan. Någon förändring av kursplanen och kunskapskraven i matematik med anledning av utökningen av undervisningstiden är inte avsedd. För elever i grundsärskolan som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen finns en särskild inriktning som benämns träningsskola, där eleven kan läsa hela eller delar av sin utbildning som Utbildningen i träningsskolan ska kunna utformas flexibelt utifrån elevens behov och förutsättningar och det är huvud- mannen för utbildningen som avgör om en elev i grundsärskolan huvud- sakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden. För elever som är placerade i träningsskolan föreslås ingen utökning av den garanterade Matematik ingår inte som ett ämnesområde i träningsskolan, men däremot finns i träningsskolans timplan ett block om som utgör fördelningsbar undervisningstid. ändå finnas utrymme för elever i träningsskolan som läser ämnet matematik att få den utökade undervisningstid i matematik som föreslås för övriga elever i grundsärskolan. Motsvarande bedömning gjordes när undervisningstiden i matematik utökades (prop. 2012/13:64 s. 14). Förra gången undervisningstiden i matematik utökades gjorde rege- ringen, på grundval av en rapport från , bedömningen att den utökade undervisningstiden borde fördelas med i års- kurserna 1–3 för att få den ökade effekten (prop. 2012/13:64 s. 13 f.). promemorian lyfts det fram att en sådan förläggning av undervis- ningstiden enligt medför att tid för elevers kunskapsutveck- ling frigörs i de senare årskurserna. Den tid som ofta används i de senare årskurserna för att repetera och fylla tidiga kunskapsluckor kan då i stället användas för undervisning om det innehåll som årskurserna 7–9 är avsedda för. Det påpekas även att elevers tidiga positiva erfarenheter