prop · H303180 · 2016-06-21 00:00:00 — Har barnet fyllt får sådan ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Vid bedömningen av om ett namnbyte enligt 6, 8 eller 11 § är förenligt med barnets bästa ska rätten, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. 37 § Samtycke som avses i denna lag ska lämnas skriftligen. Har i ett ärende som avses i 6 eller 8 § samtycke lämnats hos domstolen, behövs inte nytt samtycke när ansökan görs till . 38 § Den som har förvärvat ett namn i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt förhållande har genom anmälan till rätt att förvärva det namnet också i , om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade annan särskild anknytning dit. Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till väsentligt obehag för den som ska bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. Om ett barn bär någon av föräldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för ett förvärv enligt första stycket som medför att barnet inte längre bär förälderns namn att föräldern har samtyckt till förvärvet eller att domstol har funnit att detta är förenligt med barnets bästa. I ett sådant fall tillämpas 34 §, 36 § andra stycket och 37 § på motsvarande sätt. 39 § Denna lag tillämpas inte på svenska medborgare som har hemvist i , eller . 40 § Lagen tillämpas på danska, finska och norska medborgare som har Andra utländska medborgare som har hemvist i får med tillämpning av denna lag förvärva, ändra eller behålla namn genom ansö- I fråga om efternamn som har förvärvats på detta sätt tillämpas 15–18 §§. När utländska medborgare adopteras här i landet enligt svensk lag tillämpas alltid 2–4 §§. 41 § Lagen tillämpas på statslösa personer som har hemvist i eller, om de inte har hemvist i något land, har sin vistelseort här. 1.Denna lag träder i kraft , då namnlagen (1982:670) ska upphöra att gälla. 2.Personnamn som har förvärvats enligt den gamla lagen eller enligt namnlagen (1963:521) anses som personnamn som har förvärvats enligt den bestämmelse i den nya lagen som gäller för motsvarande fall, om inte annat sägs i det följande. 3.En ansökan som rätteligen har kommit in till före ikraftträdandet men då ännu inte har slutligt prövats ska prövas enligt den gamla lagen. 4.Den gamla lagen ska gälla vid överklagande av Patent- och registreringsverkets slutliga beslut och vid Patentbesvärsrättens avgöranden. 5.Om det före den nya lagens ikraftträdande har fastställts att en viss man inte är far till ett barn som på grund av det förmodade faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, ska i fråga om förlust av barnets efternamn den gamla lagen tillämpas, dock endast om en särskild ansökan om tillåtelse för barnet att få behålla efternamnet har kommit in till domstolen inom den tid som föreskrivs i 16 § andra stycket i den gamla lagen. Det som här sägs om far och faderskap tillämpas också i fråga om förälder och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . 6.Den gamla lagen gäller för mål om förlust av efternamn som före ikraftträdandet har anhängiggjorts vid domstol enligt 17–19 §§ i den lagen. 7.Den gamla lagen gäller för mål om skydd för egenartade efternamn som har anhängiggjorts vid domstol före ikraftträdandet. 8.Den som vid denna lags ikraftträdande bär ett mellannamn fortsätter att bära namnet som mellannamn så länge ansökan om annat inte görs till . Ett mellannamn ska bäras närmast före efternamnet. 9.Den som bär ett mellannamn kan hos ansöka om att namnet ska slopas, antas som efternamn eller antas som led i ett dubbelt efternamn. För ansökan enligt första stycket ska ansökningsavgift inte betalas. 10.Vid prövning av frågor om namnskydd enligt 13 § och 16–17 §§ ska ett dubbelt efternamn som var i bruk vid lagens ikraftträdande räknas som ett enda efternamn. Förslag till lag om ändring i firmalagen Härigenom föreskrivs att 10, 13 och 14 §§ firmalagen (1974:156) ska ha 10 §1 En firma får inte registreras om den 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som firma, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 4.är identisk med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 5.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av firman leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder firman och innehavaren av näringskännetecknet, 6.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen av firman skulle dra otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning vara till skada för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende, 7.kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan för ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond tro för ansökan, innehåller eller består av nå- innehåller eller består av nå- got som är ägnat att uppfattas som got som är ägnat att uppfattas som någon annans egenartade efter- namn, allmänt kända konstnärs- efternamn, allmänt kända konst- namn eller likartat namn, om an- närsnamn eller likartat namn, om vändningen av firman skulle med- föra en nackdel för bäraren av medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppen- namnet och om namnet uppen- barligen inte syftar på någon sedan barligen inte syftar på någon sedan 9.innehåller något som kränker annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk, eller 10.innehåller något som är ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. De hinder för registrering som anges i första stycket 4–6 gäller på motsvarande sätt för 1 Senaste lydelse 2010:1889. 1. ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i , 2.ett gemenskapsvarumärke som är registrerat enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om gemenskapsvarumärken eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i Europeiska unionen, samt 3.ett inarbetat varukännetecken. Om den firma som ansökan om registrering avser ska gälla i hela landet och den äldre rättigheten utgörs av ett inarbetat näringskännetecken eller av ett sådant namn eller inarbetat varukännetecken som är skyddat enligt 2 a §, finns det hinder mot registrering endast om skyddet för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av landet. Trots första stycket 4–10 och andra stycket får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt första stycket 1–3. Firma får överlåtas endast i samband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vilken firman användes. Överlåtelse av verksamheten omfattar även firman, om ej annat avtalats. Detta gäller dock ej om firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolags verksamhet, bolagsmans släktnamn. Ingår i dödsbo firma som innehåller den avlidnes släktnamn, får boutredningsman ej överlåta firman utan samtycke av dödsbodelägarna. Överlåtelse av verksamheten omfattar även firman, om inte annat avtalats. Detta gäller dock inte om firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolags verksamhet, bolagsmans efternamn. Ingår i dödsbo firma som innehåller den avlidnes efternamn, får boutredningsman inte överlåta firman utan samtycke av dödsbodelägarna. Firma får ej tagas i mät. Försättes innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till firman i konkursboet, om ej firman innehåller gäldenärens eller, vid handelsbolags konkurs, bolagsmans släktnamn. Firma som ej ingår i konkursbo får likväl användas verksamheten fortsättes för boets räkning. Firma får inte utmätas. Försätts innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till firman i konkursboet, om inte firman innehåller gäldenärens eller, vid handelsbolags konkurs, bolagsmans efternamn. Firma som inte ingår i konkursbo får likväl användas verksamheten fortsättes för boets räkning. Denna lag träder i kraft . 3Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 1 och 17 §§ lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten ska ha följande lydelse. Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar Patentbesvärsrätten överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrättslagen (1997:306). Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar Patentbesvärsrätten överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrättslagen (1997:306). I fråga om överklagande av ett I fråga om överklagande av ett slutligt beslut av Patentbesvärs- slutligt beslut av Patentbesvärs- rätten finns bestämmelser i patent- rätten finns bestämmelser i patent- lagen (1967:837), mönsterskydds- lagen (1967:837), mönsterskydds- lagen (1970:485), namnlagen (1982:670), lagen (1970:485), lagen (1991:1559) lagen (1991:1559) med föreskrifter med föreskrifter på tryckfrihets- på tryckfrihetsförordningens och ytt- växtförädlarrättslagen (1997:306) samt (1997:306) samt i i varumärkeslagen (2010:1877). varumärkeslagen (2010:1877). Ett beslut av Patentbesvärsrätten, som inte är slutligt, får överklagas endast i samband med överklagande av beslut i själva målet. Ett beslut får dock överklagas särskilt när rätten har 1. ogillat invändning om jäv mot ledamot av rätten eller invändning om att hinder föreligger för talans prövning, 1Senaste lydelse 2010:1878. 2Senaste lydelse 2013:89. (Träder i kraft .) 2.avvisat ombud eller biträde, 3.utdömt vite eller straff för underlåtenhet att iaktta föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig att ersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 4.förordnat angående ersättning för någons medverkan i målet, 5.utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga som gäller rättshjälp. Ett särskilt överklagande som avses i andra stycket får göras av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Beslutet överklagas till . Vid överklagandet tillämpas 6 a, 6 b och 35–37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291). Patentbesvärsrättens beslut ska innehålla upplysning om att det krävs prövningstillstånd i och om de grunder som ett sådant tillstånd meddelas på. Denna lag träder i kraft . 4Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 31 § i folkbokföringslagen (1991:481) ska ha följande lydelse. Om det kan antas att en person är skyldig att göra anmälan enligt denna lag, får förelägga personen att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av personens folkbokföring. får även i annat fall förelägga en person att lämna uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag. I föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. får förelägga en person att lämna uppgift om lägenhetsnummer, även om skyldighet att göra anmälan enligt första stycket inte föreligger. Om ett barns vårdnadshavare inte anmält barnets förnamn inom föreskriven tid enligt 30 § namnlagen (1982:670), får förelägga barnets vårdnadshavare att fullgöra denna skyldighet. Om ett barns vårdnadshavare inte ansökt om barnets förnamn inom föreskriven tid enligt 24 § lagen (2014:000) om personnamn, får förelägga barnets vårdnadshavare att fullgöra denna skyldighet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:379. (Ändring av paragrafens lydelse har föreslagits i prop. 2012/13:120.) 5Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § varumärkeslagen (2010:1877) ska ha följande lydelse. Ett varumärke får inte registreras om det innehåller eller består av 1. något som är ägnat att uppfattas som någon annans firma, 2. något som är ägnat att uppfattas som någon annans egenartade efternamn, allmänt kända konstnärsnamn eller likartat namn, om användningen av märket skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, 2. något som är ägnat att uppfattas som någon annans särskilt skyddade efternamn, allmänt kända konstnärsnamn eller likartat namn, om användningen av märket skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, 3.en bild av någon annan som uppenbarligen inte syftar på någon avliden, eller 4.något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk eller någon annans rätt till en fotografisk bild eller ett mönster. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av Hovrätten för , Hovrätten för , , , , Kammarrätten i , Kammar- rätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, verket, , , Datainspektionen, Försäk- ringskassan, , Myndigheten för internationella adoptions- frågor, , i , Statskon- toret, , , , Ungdoms- styrelsen, , , Lunds universi- tet, , , , Patentbesvärsrätten, , och folkminnen, förening, Föreningen i Världen, , , , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL), RFSL Ungdom, , , , Svenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksolaiset, , kristna råd och Makalösa föräldrar. ombudsmän (), , Barnets Rätt i Samhället (), Förenade Islamska i , Föreningen , Judiska i , , Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , Sverigefinländarnas delegation, , förenade HBTQ-studenter, , Kommuner och Landsting, Kvinnolobby, och har avstått från att yttra sig. Yttrande har dessutom kommit in från vid och en privatperson. 1 Förslag till lag om personnamn Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om personnamn. Med personnamn avses efternamn, förnamn och gårdsnamn. Förvärv av efternamn genom födelsen 2 § När ett barn har fötts ska barnet ges ett efternamn. Barnets efternamn får vara 1.ett efternamn som föräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av föräldrarna har burit, 3.föräldrarnas efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket, 4.ett efternamn som är bildat av något av föräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna -son eller -dotter, eller som är bildat på jämförligt sätt, eller 5.ett efternamn som något av föräldrarnas gemensamma barn bär. Ett efternamn enligt andra stycket 2 får inte vara ett namn som har förvärvats genom äktenskap, utom i de fall en förälder som avlidit bar namnet vid sin död. 3 § En ansökan om det efternamn ett barn ska ges enligt 2 § ska göras från barnets födelse. Det är förhållandena vid ansökningstillfället som är avgörande för bedömningen av om ett namn får förvärvas. Om det inte görs någon ansökan inom den tid som anges i första stycket, förvärvar barnet den födande förälderns efternamn. Förvärv av efternamn genom adoption 4 § Efter ett beslut om adoption ska adoptivbarnet ges ett nytt efternamn. Detta gäller dock inte om en make adopterar den andra makens barn eller om en domstol har beslutat enligt 6 §. När makar adopterar gemensamt får adoptivbarnets efternamn vara 1.ett efternamn som adoptivföräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av adoptivföräldrarna har burit, 3.adoptivföräldrarnas efternamn som ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket, 4.ett efternamn som är bildat av något av adoptivföräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna -son eller -dotter, eller som är bildat på jämförligt sätt, eller 5.ett efternamn som något av adoptivföräldrarnas gemensamma barn Ett efternamn enligt andra stycket 2 får inte vara ett namn som har förvärvats genom äktenskap, utom i de fall en adoptivförälder som avlidit bar namnet vid sin död. När ett adoptivbarn adopteras av en person ensam gäller andra stycket 1, 2 och 4 och tredje stycket den föräldern. 5 § En ansökan om det efternamn ett adoptivbarn ska ges enligt 4 § ska göras från beslutet om adoption. Det är förhållandena vid ansökningstillfället som är avgörande för bedömningen av om ett namn får förvärvas. Om det inte görs någon ansökan inom den tid som anges i första stycket, förvärvar adoptivbarnet den äldre av adoptivföräldrarnas efternamn eller, när ett adoptivbarn adopteras av en person ensam, adoptivförälderns efternamn. 6 § En domstol får i adoptionsärendet besluta att adoptivbarnet ska behålla sitt efternamn, eller förvärva ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av det egna efternamnet och en adoptivförälders efternamn. Byte till ett efternamn med anknytning till en förälder 7 § Ett efternamn får bytas till 1.ett efternamn som föräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av föräldrarna har burit, 3.ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av efternamn som föräldrarna bär eller har burit, eller 4.ett efternamn som är bildat av något av föräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna -son eller -dotter, eller som är bildat på jämförligt sätt. Ett efternamn enligt första stycket 2 och 3 som någon av föräldrarna har burit får inte vara ett namn som har förvärvats genom äktenskap, utom i de fall en förälder som avlidit bar namnet vid sin död. 8 § Ett efternamn som har förvärvats genom adoption enligt 4 § får bytas till ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av det befintliga efternamnet och det efternamn som bars före adoptionen. Byte till en familjehemsförälders efternamn 9 § Ett barn som för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem har tagits emot av någon annan än barnets föräldrar, får byta sitt efternamn till 1.ett efternamn som familjehemsföräldern eller någon av familjehemsföräldrarna bär, 2.ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av familjehemsföräldrarnas efternamn, eller 3.ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av en familjehemsförälders efternamn och barnets efternamn. Byte till en makes efternamn 10 § En make får byta sitt efternamn till den andra makens efternamn. En make får byta sitt efternamn till ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av det egna efternamnet och den andra makens efternamn. 11 § En efterlevande make får byta sitt efternamn till ett dubbelt efternamn enligt 19 § andra stycket som är bildat av det egna efternamnet och den avlidna makens efternamn. Byte till andra efternamn 12 § Ett efternamn får bytas till ett nybildat efternamn eller till ett befintligt efternamn som inte kan förvärvas enligt 2–11 eller 30 §, om förutsättningarna i 13–18 §§ är uppfyllda eller om det annars finns särskilda skäl. En enkel ändring av ett efternamns stavning som inte förändrar efternamnets uttal anses inte som byte till ett annat efternamn. Detsamma gäller en ändring av ett efternamns genusform. 13 § Som nybildat efternamn får endast förvärvas ett namn som inte 1.används som förnamn, 2.består av mer än ett ord, 3.kan väcka anstöt, 4.kan antas leda till obehag för den som ska bära namnet, eller 5.av någon annan anledning är olämpligt som efternamn. 14 § Om inte annat följer av 15–18 §§, får som efternamn endast förvärvas ett namn som inte kan förväxlas med 1.ett efternamn som någon annan lagligen bär, 2.ett historiskt känt efternamn som har burits av en utdöd släkt, 3.ett allmänt känt utländskt efternamn, 4.någon annans allmänt kända konstnärsnamn eller ett likartat namn, 5.en beteckning för en stiftelse, en ideell förening eller en liknande sammanslutning, 6.någon annans i skyddade näringskännetecken eller varukännetecken, eller 7.något som finns i ett litterärt eller konstnärligt verk och som kränker någon annans upphovsrätt till verket. Vid en prövning enligt första stycket ska ett dubbelt efternamn anses som två skilda efternamn. 15 § Ett efternamn får förvärvas om det lagligen bärs av minst 2 000 personer. Även ett efternamn som lagligen bärs av färre än 2 000 personer får förvärvas om det har kunnat förvärvas enligt första stycket. Vid en prövning enligt första eller andra stycket ska ett dubbelt efternamn anses som två skilda efternamn. 16 § Ett nybildat efternamn som har förvärvats av någon enligt denna lag får därefter förvärvas av den personens förälder, syskon eller syskonbarn, om han eller hon samtycker till det. Om det första förvärvet har gjorts av flera, krävs att alla samtycker. 17 § Ett efternamn får förvärvas om namnet har funnits i förvärvarens släkt i rakt uppstigande led i minst två generationer. Det får dock inte vara längre sedan någon i förvärvarens släkt bar namnet än fyra generationer tillbaka, räknat från och med förvärvarens föräldrar. 18 § Ett efternamn som någon har burit, utan att ha förlorat det enligt 21 §, får förvärvas av honom eller henne. 19 § Ett efternamn får bytas till ett dubbelt efternamn som inte kan förvärvas enligt 2–12 eller 30 §. Med dubbelt efternamn avses ett namn som är bildat av två skilda efternamn som var för sig kan förvärvas enligt denna lag. Namnen i ett dubbelt efternamn ska bäras i en bestämd ordning och får förenas med ett bindestreck. 20 § En person får ändra sitt dubbla efternamn genom 1.byte av ett av namnen som ingår i det dubbla efternamnet eller av båda namnen, om förutsättningarna för detta är uppfyllda enligt denna lag, 2.strykning av ett av namnen, 3.ändring av ordningsföljden mellan namnen, eller 4.tillägg eller strykning av ett bindestreck mellan namnen. 21 § Om någon har förvärvat ett efternamn som han eller hon inte har rätt till och detta leder till besvär för någon annan, ska en domstol på talan av den sistnämnde besluta att namnet förloras, om det inte finns särskilda skäl mot det. Om någon förlorar sitt efternamn enligt första stycket, ska domstolen besluta att också den som genom denne har förvärvat namnet förlorar namnet, om talan förs om detta och det inte finns särskilda skäl mot det. Detsamma gäller om någon som skulle ha förlorat sitt efternamn enligt första stycket har avlidit. En talan enligt första stycket som grundar sig på att ett faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § har hävts får inte väckas senare än efter hävandet. I övriga fall får talan inte väckas senare än efter det att beslut fick laga kraft. 22 § Om någon förlorar sitt efternamn enligt 21 §, ska domstolen med tillämpning av 2–11 §§ fastställa vilket namn som förvärvas i stället för det som förloras. Särskilt skydd för efternamn 23 § Ingen får obehörigen, till nackdel för den som har skydd för sitt efternamn enligt 14 §, 1. använda ett namn som kan förväxlas med efternamnet, 2.i näringsverksamhet använda en beteckning för en stiftelse, en ideell förening eller en liknande sammanslutning som kan förväxlas med efternamnet, eller 3.i näringsverksamhet använda ett näringskännetecken, varukännetecken eller annat kännetecken som kan förväxlas med efternamnet. Vid en prövning enligt första stycket ska ett dubbelt efternamn anses som två skilda efternamn.