prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Andelen biogas i vägtransportsektorn fortsätter växa och uppgick till , vilket kan jämföras under föregående år. har även försäljningen av elbilar ökat kraftigt, bl.a. till följd av regeringens supermiljöbilspremie på per såld bil. Ökningen sker dock från en lågt utgångsläge vilket innebär att dessa fordons bidrag till andelen förnybar energi i transportsektorn är liten. Målet för andel förnybar energi i transportsektorn är satt till . uppgick denna andel enligt preliminära skattningar till enligt förnybartdirektivets beräkningsmetodik, vilket är en ökning jämfört med . tillsammans med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de s.k. samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet, för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. En förutsättning för att realisera sådana samarbeten är att det ska finnas konkret intresse från andra medlemsstater. Den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. Regeringen har en positiv grundinställning till användning av samarbetsmekanismer och är öppen för dialog med andra medlemsstater om användningen av dessa. När det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i bedömer regeringen att elcertifikatsystemet levererar uppsatta mål till en låg kostnad för konsumenterna i en internationell jämförelse. har dock investeringstakten i förnybar el minskat framför allt på grund av låga elpriser men även låga elcertifikatpriser. De förändringar som gjordes i kontrollstation 2015 i form av nya högre kvoter kommer troligtvis att få effekt när det första annulleringstillfället närmar sig. Justeringarna kommer att bidra till att minska den obalans som finns i elcertifikatsmarknaden i form av ett betydande överskott på marknaden. Sammantaget anser regeringen att systemet med elcertifikat är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos förväntas vindkraften öka till närmare till 2017. I de senaste långsiktiga scenarierna bedöms vindkraften producera inom elcertifikatsystemet och kan då byggas i både och . Planeringsramen för vindkraft om till 2020 är ett sätt att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner fortsätter att bidra i detta arbete. Planeringsarbetet är en dynamisk process och det är viktigt att det även i fortsättningen finns beredskap för att kunna uppfylla planeringsramen till 2020. Det fortsatta planeringsarbetet behöver inriktas mot att genom lokal förankring öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden och kan då ge ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Det är också angeläget att fler vindkraftsprojektörer anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för vindkraftsetableringar. Vissa goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden framgår att en etablering kan vara möjlig i sådana delar av ett Natura 2000-område där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. Regeringen konstaterar att de studier som tagits fram om vindkraftens effekter på miljö, natur och människa påvisar inga stora negativa effekter av gjorda vindkraftsetableringar, vilka i huvudsak skett utanför skyddade områden. Flera nya påbörjade studier, bland annat inom forskningsprogrammet , ska öka kunskapen om vindkraftens påverkan på fåglar och fladdermöss. Regeringen anser att riskerna för negativ påverkan går att begränsa betydligt med hjälp av planering och samarbete samt genom att använda den kunskap som redan finns. Regeringen anser att det är positivt att berörda aktörer samarbetar i syfte att hitta lösningar för ökad samexistens mellan vindkraften och andra intressen. Regeringen anser att arbetet med att skapa förbättrade förutsättningar för samverkan mellan försvarets tekniska system och vindkraften är viktigt. Samverkan mellan berörda myndigheter bör fortsätta att utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft. Detta för att utbyggnaden, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt och lämpligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Regeringen är positiv till ökad digitalisering när det gäller hantering av miljötillstånd och angränsande ärenden. Det finns behov av ett helhetsgrepp och samordning för att skapa kompatibla elektroniska informationssystem. Utvecklingen inom transportsektorn går åt rätt håll, såväl avseende total energianvändning som avseende andelen förnybar energi. Dagens styrmedel för biodrivmedel är inte tillräckligt långsiktiga, vilket har föranlett regeringen att påbörja ett arbete med att fram ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att insatserna ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. –att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, –att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, och –att bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. ska bidra till att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och i den övriga offentliga sektorn, samt se till att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen såväl i som på andra marknader. Myndigheten ska även bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. Resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:4 Energiforskning redovisas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Medlen disponeras i huvudsak av . Ytterligare information om verksamheten återfinns i rapporten 2015, . Energiforskningsverksamheten utformas i enlighet med vad som angetts i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) och är indelad i sex temaområden: –Byggnaden som energisystem För varje temaområde finns en referensgrupp som kallas utvecklingsplattform som består av representanter från näringsliv, forskningsutförare samt andra myndigheter och organisationer inom det aktuella området. Utifrån underlag från dessa aktörer formulerar visioner, mål och prioriteringar för verksamhetens genomförande. Området innefattar elproduktion från de förnybara energikällorna vatten, hav, vind och sol samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. Verksamheten syftar till att möjliggöra ett elsystem i förnybar el, som forskare och utvecklingsbolag ska kunna sälja innovationer på en global marknad för förnybar energiteknik. Utvecklingen av ett hållbart energisystem innebär stora förändringar och utmaningar inom elområdet. Tillförsel kommer mer och mer att ske med småskalig och distribuerad teknik. Variationer i elproduktionen medför att elsystemet behöver bli mer flexibelt. Dessutom kan det behövas nya metoder för att lagra energi. Ny teknik och nya tjänster måste integreras i systemet för att leverera ett effektivt och tryggt elsystem, social hållbarhet och en god miljö. har gjort en översyn av vindkraftsforskningen, och tagit fram en ny strategi, som ger bättre överblick över genomförd forskning och ger en god utgångspunkt för prioritering av framtida insatser. Den nya strategin fokuserar tydligt på svenska behov och möjligheter. I temaområdet ingår forskning, utveckling och demonstration av förnybara drivmedel, energieffektiva fordon och fartyg, energi- och resurseffektiva transportsystem, samt beteendeaspekter. Inom området finansieras en rad program och flera . har genomfört en enkät om privatpersoners kunskaper om och inställning till laddfordon, i vilken uppger att de har goda kunskaper. För att bidra till en ökad andel elbilar i samhället har bland annat bidragit till satsningen Elbilslandet som ska tillhandahålla 25 hyrelbilar . förväntas minst 20 laddstationer etableras vid utflyktsmål, hotell och stugbyar, samt tre snabbladdare. Projektet förväntas nå över 3 000 personer. har genom sin forskningsfinansiering även bidragit till att AB kunnat utveckla och driftsätta helt elektriska bussar som använder 60–mindre energi än motsvarande dieselbuss. De elektriska bussarna i linjetrafik är ett resultat av samarbetet ElectriCity. Elbusslinjen har vunnit 2015 för bästa exempel på hållbar kollektivtrafik som drivs med förnybar energi. Elektrifiering är även intressant för andra typer av fordon. har exempelvis bidragit till projektet elektrisk bergtäkt – Demonstrator som studerar elektrifiering av arbetsmaskiner. Arbetsmaskiner står för av totala utsläpp av växthusgaser och inom området finns stor potential för energieffektivisering och elektrifiering. har därför också breddat forskningsprogrammet vägfordon till Energieffektiva fordon. Innovationsupphandlingen Elvägar (ERS – ) som driver i samarbete med och nådde sin sista fas, vilket innebär implementering på allmän väg. Två konsortier fick stöd för att påbörja installationer vid och . ERS omsluter totalt till 2018 och är största förkommersiella innovationsupphandling med en statlig insats på . Projekten ska skapa en kunskapsbas för eventuella vidare satsningar på ERS. har inrättat två nya biodrivmedelsprogram: Termokemiska processer och Biokemiska metoder. spelar en stor roll i ekonomi och har ofta en stor exportandel. Utvecklingen inom industrin har också stor betydelse för omställningen till ett hållbart energisystem och industrisektorn står för av slutliga energianvändning. finansierar därför forskning och innovation om effektivare energianvändning och nya resurseffektiva produkter och tjänster. Satsningarna ska komma till nytta för svensk industri och skapa en bas för internationellt samarbete. Insatserna ska också stärka de svenska som bidrar till den industriella utvecklingen inom energieffektivisering, ökad användning av förnybar energi och förnybara råvaror i industrins processer. Utveckling av nya resurseffektiva produkter leder till en effektivare användning av naturresurser och energi under hela livscykeln. Material gjorda av förnybara råvaror skapar nya affärsmöjligheter för svenska företag och bidrar till stärkt konkurrenskraft. har definierat tre strategiska delområden: Effektiv energianvändning, Material och produkter samt System och företagande. startades också två nya program: Industrins energianvändning – forskning och utveckling, samt Massa- och pappersindustrins energianvändning – forskning och utveckling. drivs samverkansprogram med järn- och stålindustrin. Därutöver finansierar flera program med industrirelevans inom ramen för den gemensamma satsningen Strategiska innovationsområden (SIO) tillsammans med och Formas. I det nya projektet av nya högpresterande slitstarka material P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 kommer ett nytt material att utvecklas. Genom att tillverka produkten additivt, dvs. genom så kallad 3D-printing, kan flera energikrävande bearbetningssteg undvikas. Metoden sänker den totala materialåtgången liksom produktens vikt. Materialets egenskaper gör att komponenterna inte behöver bytas ut eller slipas om lika ofta, vilket leder till energieffektivisering även i användarledet. gav i stöd till forskningsinstitutet för att genomföra projektet ligninprodukter för energisparande applikationer. Projektet syftar till att utveckla två högförädlade applikationer för lignin från massabruk: strukturella kolfibrer för bilar, samt aktiverade kolfibrer för avancerad adsorption. Det senare materialet kan användas för exempelvis vätgaslagring och gasrening. Området Bränslebaserade energisystem omfattar produktion och förädling av biobränslen, inklusive restprodukter och avfall, samt omvandling till el och värme som sker i till exempel svenska fjärrvärme- och kraftvärmeverk. En stor andel av energianvändning baseras på biobränslen, vilket bidragit till att det svenska energi- och klimatmålet om att nå förnybar energi till 2020 redan har överträffats. Globalt sett finns stora klimatvinster att göra genom att ersätta fossil el- och värmeproduktion med förnybar bioenergi, baserad på svensk kunskap och teknik. satsningar på forskning och innovation inom området syftar till att resurseffektivt möta framtida behov av hållbar el och värmeförsörjning för samhällets olika sektorer. Insatserna kan också medföra exportmöjligheter för svenska företag. presenterades en ny internationell standard som stöd för bedömning av bioenergisystemens hållbarhet, ISO 13065. bidrog med vetenskaplig expertis så att standardens miljödelar blev relevanta för såväl svenska som internationella förhållanden. Den svenska insatsen kunde göras tack vare långsiktig forskning med stöd från kring hur biobränslen bör produceras och användas så att nationella energi- och miljömål kan uppnås. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Odling av marin biomassa i stor skala kan fördubbla biogasproduktionen i utan att konkurrera med livsmedelsproduktion, som övergödningen av havet kan minska. Baserat på en tidigare förstudie har bidragit till etableringen av en testodling av sjöpung på för att provröta den skördade biomassan i en fullskalig biogasanläggning. I i kommer ett kraftvärmeverk baserat på svensk teknik att byggas. Det blir den första svensk-kinesiska demonstrationsanläggningen som byggs. Det svenska bioenergiföretaget får möjlighet att utveckla teknik baserad på svensk kunskap på den kinesiska marknaden som kolkraft fasas ut. Projektet är möjligt tack vare ett långsiktigt samarbete med kinesiska myndigheter, universitet och näringsliv. Utvecklingen av den svenska tekniken har fått forskningsstöd av genom programmet Internationell samverkan för miljöinnovationer – Energi i (ISMEK), som genomförs tillsammans med . Temaområdet omfattar bebyggelsens energianvändning över hela livscykeln. I området ingår hushållens energianvändning utifrån olika upplåtelseformer och olika grader av självbestämmande. Forskningen bidrar till effektiv och långsiktig hållbar energianvändning i bebyggelsen, samt att slutanvändningen av energi i bebyggelsen minskar. Sladden The Pac visar den energi som inkopplade enheter använder och är ett av resultaten från programmet Energi, it och Design som kombinerar beteende-, miljö- och energikunskap med design och informationsteknik. Projektet genomförs av Swedish ICT med stöd från . Prototypen utsågs till en av de 50 bästa innovationerna i världen av . har The Pac lanserats på den svenska marknaden. Samverkansprogrammet Energieffektivt byggande och boende pågår 2013–2017 i samarbete med branschföreningen . Detta innebär en nationell kraftsamling där tvärvetenskapliga insatser för forskning och innovation koordineras. Inom samverkansprogrammet Fjärrsyn finns som presenterat Projektet har skapat kännedom om värmeflöden i fjärrvärmecentraler och resultaten ökar förståelsen för hur smarta fjärrvärmenät kan skapas . Omställningen till ett hållbart energisystem kräver kunskap och förståelse om samspelet mellan teknik, institutionella förhållanden och aktörers beteenden. Verksamheten inom området Energisystem bidrar med detta eftersom den binder samman samhällsvetenskapliga och humanistiska frågeställningar med tekniska perspektiv, gärna med tvärvetenskapliga ansatser. Utgångspunkten för forskningen är att det är problemen och frågorna som ska vara i fokus snarare än de vetenskapliga disciplinerna. Forskning om energisystemet ser till helheten, från tillförsel och distribution till användning samt kopplingen till det klimatpolitiska området. Därmed skapar systemforskningen kunskapsunderlag som underlättar överblick och stödjer dialog mellan företrädare för olika sektorer och intressen. Den energisystemforskning som finansierar ska bidra till ökad kunskap bland beslutsfattare inom energiområdet. Inom området finns två forskningsprogram: Forskarskolan energisystem och Strategisk energisystemforskning. Projekten inom forskarskolan riktar sig mot olika aspekter såsom hållbara transporter, smarta nät, biobaserad ekonomi och flexibla elkunder. inleddes forskarskolans gemensamma kurser för de tio deltagande doktoranderna, varav fyra är kvinnor och sex är män, som representerar fem olika lärosäten. Kurserna är även öppna för andra forskarstuderande och har upp till 25 deltagare. Genom besök i , , och har uppmuntrat nya forskargrupper att söka medel. arrangerade ett webbsänt informationsmöte för att offentliggöra planerade utlysningar . Myndigheten deltar tillsammans med , Formas och Forte i ett projekt som analyserar forskningsfinansiärers utlysningsprocesser utifrån humanistiska och samhällsvetenskapliga perspektiv (Humsamverkan). genomför även insatser som inte kan hänföras till endast ett av de tematiska områdena, t.ex. insatser som rör energiinriktad grundforskning och strategiska innovationsområden. Några av dessa redovisas kort nedan. verksamhet med anknytning till klimatforskning genomförs utifrån de förslag som redovisades i rapporten bidrar klimatforskningen till att nå klimatmålen? (N2013/02781/E). Forskning och innovation på energiområdet har som mål att bidra till att uppfylla de uppställda energi- och klimatmålen, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål, och kan därför i sin helhet betraktas som klimatforskning och innovation. avser att i ett separat underlag i samband med årsredovisningen redovisa ytterligare klimatrelaterade fakta. främjar affärsutveckling, kommersialisering och spridning av ny energiteknik genom att hjälpa unga företag att föra nya produkter och tjänster till marknaden till dess att innovationen nått en sådan mognadsgrad att privata aktörer är beredda att ta vid, finansiera och driva fortsatt utveckling. Stöd till affärsutveckling går till projekt där myndigheten bedömer att den kommersiella potentialen är hög som projekten har en betydande inverkan på omställningen av energisystemet. Insatser görs i form av stöd som återbetalas vid kommersiell framgång. arbetar även aktivt med stöd till företagen efter att de beviljats finansiering med målet att de ska utvecklas till framgångsrika tillväxtföretag. har genomfört ett omfattande arbete för att se över och vidareutveckla stödformerna, och stöd till affärsutvecklingsprojekt är utformade som bidragsstöd med ett begränsat royaltyåtagande. Stödmottagaren ska betala royalty till staten genom motsvarande av nettoomsättningen. Efter en royaltyfri period gäller åtagandet eller tills av bidraget har betalats i royalty. Stora insatser har gjorts för att utforma P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 denna nya stödform, och har fyra företag beviljats sådana bidrag. Verksamheten med stöd till affärsutveckling följs upp på ett flertal sätt. redovisade 16 företag i myndighetens portfölj intäkter uppgående till , vilket visar att produkter börjar introduceras på marknaden. Därutöver redovisades i licensintäkter och kostnadsbesparingar. affärsutvecklingsstöd syftar till att privata aktörer tar över, finansierar och driver en fortsatt utveckling i bolagen. Ett sätt för bolagen att få tillgång till den privata kapitalmarknaden är noteringar och listningar på marknadsplatser för handel med aktier. Totalt har fem företag som fått affärsutvecklingsstöd från noterats på marknadsplatser. genomför även insatser för att öka företagens möjlighet att attrahera privat kapital. Bland sådana insatser kan nämnas –Portföljdagen – där företag som stöttats av får träffa industribolag och externa investerare. –– en innovationstävling som stöttar med finansiering och kompetens. –Connect – en mötesplats för svenska miljöteknikföretag och affärsänglar som är intresserade av att investera i företag inom miljötekniksektorn. Främjande av svensk energiteknik har genomfört ett antal internationella insatser för att bidra till spridning av svensk energiteknik. Insatserna har genomförts tillsammans med andra aktörer som Business , flera av ambassader, branschföreningar och svenska miljöteknikbolag. genomförde en utlysning av genomförbarhetsstudier för utvecklingsprojekt på internationella marknader med små och medelstora företag som målgrupp. Syftet är att bidra till att sänka trösklarna för introduktion av nya energitekniska lösningar på de aktuella marknaderna. Utlysningen fick stor respons i form av 53 inkomna ansökningar, varav 13 beviljades. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 The Innovations’ Accelerator () är ett initiativ av för att främja utvecklingen av ny, innovativ energiteknik i och . Under den första fasen deltog 16 svenska företag, varav sex nu arbetar vidare på egen hand i . vidareutvecklades samarbetsplattformen med ett högre fokus på mogna energiteknikföretag, vilket bland annat inkluderar ett närmare samarbete med Business regionala exportrådgivare och svenska finansieringsmyndigheter. har fem nya energiteknikföretag introducerats i den nya ansatsen och målet är att introducera 15 företag. har i samarbete med Tysk-svenska handelskammaren utvecklat ett program för att underlätta för svenska energiteknikföretag att få tillträde till den tyska marknaden. En första omgång, med totalt 12 energiteknikföretag, avslutades . har också fortsatt sin medverkan i det bilaterala energisamarbetet mellan och , Indonesian-Swedish Initiative for (Insists). startades ett företagsprogram i benämnt Industry Accelerator Program som ska verka som en brygga mellan svenskt och indonesiskt kommersiellt samarbete att öka exporten av lösningar inom förnybar energiteknik till . tog , i samarbete med Invest och Business Region , åtta svenska företag till i , vilket är den största amerikanska investerarkonferensen inom cleantech. De svenska företagen är verksamma inom program Cleanweb, som kombinerar it och miljöteknik. Inom ramen för program för samarbete med har flera företag beviljats stöd för samarbetsprojekt inom programmet Waste-to-Energy eller inom India- Innovations’ Accelerator. Andra internationella insatser sker inom bilaterala samarbeten med exempelvis , och . För att underlätta för företag att få tillgång till samlad information om pågående offentliga insatser inom miljöteknik har webbplatsen etablerats. samarbete med om energiinriktad grundforskning fortsatte , vilket resulterade i en utlysning som ledde till att beviljade 15 projekt stöd om totalt för perioden –2019. genomför tillsammans med och Formas på regeringens uppdrag satsningen Strategiska innovationsområden (SIO) med som samordnare. SIO innebär att ledande aktörer från näringsliv, akademi och offentlig sektor själva pekar ut och definierar områden där de ser behov av en svensk kraftsamling och gemensamma insatser. etablerades det strategiska innovationsprogrammet RE:Source. är huvudman för programmet.