prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — blev ett stort och ökande antal humanitära arbetare dödade, kidnappade eller allvarligt skadade i Inte sällan hindras humanitära arbetare från att nå nödställda av parter i konflikter, eller av riskerna förknippade med att verka i ett visst område. Dessa hinder att nå världens mest utsatta ligger till stor del bortom de humanitära aktörernas kontroll. Trots utmaningarna – att rädda liv och lindra nöd för över 100 miljoner nödställda individer i några av världens mest utmanade kontexter – levererar det humanitära responssystemet klart tillfredsställande resultat. Genom en kombination av flexibla kärnstöd och strategiskt riktade stöd genom Sida har bidragit till att miljontals av världens mest utsatta människor har fått stöd i samband med konflikter, naturkatastrofer eller utdragna kriser. Förbättringar kan ske inte minst inom humanitär samordning, säkerställandet av mer tillförlitliga behovsbedömningar och närmare P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 samverkan med utvecklingssektorn. har drivit dessa frågor aktivt, inte minst års humanitära toppmöte. Expertgruppen för biståndsanalys () har publicerat nio analyser och utvärderingar för att bidra till kunskap om utveckling och utvecklingssamarbete. Utvärderingar som resulterat i ny kunskap och underlag för beslut har också genomförts av Sida och många av Sidas samarbetspartners som en del av den ordinarie verksamheten. Inom ramen för strategin för kapacitetsutveckling och utbyten har Sida vidare utbildat svenska biståndsaktörer. anordnade Sida 76 utbildningstillfällen med 682 deltagare. Vidare har kapacitet att bedriva ett effektivt bistånd stärkts genom att man gett unga svenskar möjlighet att praktisera och arbeta inom biståndet genom diverse program. Utvecklingen i samarbetsländer har i många fall varit positiv, vilket bl.a. reflekteras i uppföljningen av millenniemålen. Flera sociala indikatorer har gått i rätt riktning och biståndsberoendet i många länder sjunker. kvarstår stora problem särskilt i svaga och konfliktdrabbade stater. Flera humanitära kriser förvärrades och antalet som flyr till följd av konflikter, naturkatastrofer och fattigdom har ökat kraftigt. Regeringen bedömer att det svenska utvecklingssamarbetet har bidragit till den positiva utvecklingen i många länder, och till att dämpa den negativa utvecklingen i andra. Utvecklingssamarbetet har bidragit till såväl direkta förbättringar av levnadsvillkoren för människor som lever i fattigdom och förtryck, som till långsiktig förändring, genom t.ex. stärkta institutioner, ändrad lagstiftning, nya kontaktytor och förändrade attityder. I krishärdar har det humanitära biståndet bidragit till att rädda liv och lindra omedelbar mänsklig nöd. Särskilt torde utvecklingssamarbetet ha gjort skillnad för kvinnor och flickor som är den uttryckliga målgruppen för en stor del av biståndet. Resultaten har uppnåtts genom såväl riktade insatser som genom integrering mål för utvecklingssamarbetet samt genom dialog. systematiska påverkansarbete inom multilaterala organisationer, EU och gentemot andra aktörer har gett genomslag inom av prioriterade områden som miljö och klimat, jämställdhet och SRHR. har också satt avtryck i den nya utvecklingsagendan. I de bilaterala strategierna anges förväntade resultat. Insatsportföljerna för att realisera dessa har nästa genomgående kunnat genomföras helt eller huvudsakligen enligt plan (). Utvecklingen har gått helt eller delvis i riktning mot det stora flertalet förväntade resultat (). Detta är något lägre siffror än . Bidragande till detta har varit att flera nya strategier antogs /15 vilka varit i en uppstartsfas, samt minskat finansiellt utrymme inom vissa strategier. Det är ännu för tidigt att avgöra hur det kommer att speglas i måluppfyllelsen vid strategiperiodernas slut. Svenskt bistånd kan dock endast påverka den globala utvecklingen i begränsad utsträckning. Detta syns särskilt tydligt på området demokrati och mänskliga rättigheter där det även finns starka motkrafter. Det bör också påminnas om att det svenska utvecklingssamarbetet, om än betydelsefullt i sitt sammanhang, ofta är litet sett i relation till andra finansiella resurser och faktorer som påverkar utvecklingen. På insatsnivå pekar utvärderingar oftast på en hög uppfyllelse av närliggande projektmål. Det finns dock ett fortsatt behov av att studera utvecklingssamarbetets långsiktiga effekter. I den uppföljning som gjorde 2015 av svenskt utvecklingssamarbete beskrivs som en global ledare som aktivt varit med att forma den globala utvecklingsagendan. Man lyfter särskilt fram roll i diskussionerna om multilaterala organisationers finansiering samt att har blivit en allt viktigare spelare på det humanitära området. Bland annat konstateras att ligger i framkant vad gäller att länka humanitärt stöd med långsiktig utveckling. Erfarenheter bekräftar att ett bra bistånd kräver långsiktighet i kombination med flexibilitet, proaktivitet samt god kunskap om den lokala kontexten. Ett holistiskt arbetssätt har visat sig värdefullt och i redovisningen har getts ett antal exempel på kopplingar och synergier mellan olika tematiska områden. Även samarbete på multilateral, bilateral och regional nivå är kompletterande och skapar även det synergier. Vidare har innovativa metoder inom biståndet och kontinuerlig utveckling av dessa haft betydelse. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet har kärnstöden visat sig vara särskilt viktiga. T.ex. har de gett de humanitära aktörerna möjlighet att svara snabbt och effektivt på kriser, utan att behöva vänta på projektspecifika givarbidrag, och de har gett möjlighet att allokera resurser dit behoven varit som störst, oavsett om det varit en massmedialt uppmärksammad kris eller inte. Utmaningar som påverkat utvecklingssamarbetet och dess resultat har omfattat konflikter och katastrofer i samarbetsländerna (såsom och ebola-utbrottet i ) och politiska eller andra förändringar i den lokala kontexten. Ett annat problem har varit svaga och instabila institutioner i samarbetsländerna. Minskat programstöd från andra givare och bristande givarsamordning har ibland även det utgjort utmaningar. Erfarenheterna bekräftar att de grundläggande principerna för biståndseffektivitet är fortsatt centrala för ett effektivt utvecklingssamarbete. antog världssamfundet Agenda 2030. Tillsammans med klimatavtalet från och slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda, AAAA) utgör agendan en ny global och gemensam utgångspunkt för arbetet med hållbar utveckling och fattigdomsminskning. ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 och i utvecklingspolitikens bidrag till agendan. Agendan ligger till grund för det policyramverk som kommer att beskriva inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd som regeringen presenterar . Den nya globala agendan betonar att olika politikområden är sammanlänkade. Ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden och processer är principiellt lika viktiga och måste vägas in vid varje betydande beslut. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 som regeringen genomför av politiken för global utveckling (PGU) syftar till att alla svenska politikområden, inklusive biståndet, gemensamt bidrar till att de globala målen nås såväl nationellt som globalt. Samtliga departement ska nu utifrån handlingsplaner förstärka sitt arbete med PGU (se skr. 2015/16:182). Agenda 2030 är ambitiös, men det finns områden där regeringen vill gå betydligt längre, områden så som främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. En nationell delegation har inrättats för att stödja och stimulera arbetet med genomförande av Agenda 2030. Det innefattar agerande både för att genomföra agendan nationellt och för att, bl. a. genom samstämmighetspolitiken och utvecklingssamarbetet, bidra till det globala genomförandet av agendan. I uppdraget ingår att lämna ett förslag till en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan. Delegationen ska även förankra och stödja genomförandet av agendan genom dialog med kommuner, myndigheter, den privata sektorn, arbetsmarknadens parter, civilsamhällesorganisationer, forskarsamhället, ungdomsorganisationer och andra relevanta aktörer. Ett 80-tal myndigheter har fått uppdrag i arbetet. verkar även genom EU, inte minst genom EU:s omfattande utvecklingssamarbete, FN och andra multilaterala organisationer för ett ambitiöst genomförande av agendan. tar plats i och kommer att föra en engagerad politik för internationell fred och säkerhet. Att investera i fredsbyggande och konfliktförebyggande är ett effektivt sätt att främja hållbar utveckling och bekämpa fattigdom och förtryck. Svenskt kunnande och svenska erfarenheter från ett omfattande utvecklingssamarbete kommer att vara viktigt för att främja synergierna mellan säkerhet och utveckling. Omvärld och perspektiv inom utvecklingssamarbetet Omvärlden förändras och svenskt utvecklingssamarbete omformas för att möta nya utmaningar. Trots att fattigdomen minskar i världen är den fortfarande både utbredd och djup. Regeringen ser en rad oroande trender som riskerar att omintetgöra många av de framsteg P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 som har gjorts. Antalet krig och konflikter liksom de humanitära behoven ökar. Omkring 1,4 miljarder människor, liksom en allt större andel av världens extremt fattiga, lever i konfliktdrabbade och sviktande stater. Särskilt allvarlig är situationen för kvinnor och flickor. Klimatförändringarna är en realitet. De effekter vi ser i form av exempelvis höjd havsnivå, längre värmeperioder, försämrad livsmedelstrygghet och vattentillgång drabbar i synnerhet människor som lever i fattigdom och deras åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. är miljöproblemen stora i många låg- och medelinkomstländer. Fattiga småbrukare, oftast kvinnor, och deras familjer är bland de mest sårbara. Arbetslöshet, en låg grad av formell sysselsättning, osäkra anställningsförhållanden och undermåliga arbetsvillkor är också viktiga orsaker till fattigdom. Att kunna organisera sig och förhandla kollektivt är centralt för att förbättra villkoren på arbetsmarknaden. En mycket oroväckande utveckling syns också vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatens principer. har 60 länder genomfört eller föreslagit åtgärder som gör det svårare för civilsamhällets organisationer, journalister och människorättsförsvarare att verka, granska makten och hålla beslutsfattare till svars. Avsaknad av fria och rättvisa val, övergrepp mot och systematisk diskriminering av kvinnor och flickor, internetcensur, svag pressfrihet samt bristande rättssäkerhet är allvarliga problem. Jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är ett mål i sig men även en förutsättning och ett centralt medel för en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling och minskad fattigdom. Svenskt utvecklingssamarbete ska utgå från utmaningar som hindrar utveckling, men också tillvarata de viktiga drivkrafter som finns för utveckling liksom det mervärde kan tillföra. Regeringen har en mångdimensionell syn på fattigdom. Det betyder att fattigdom inte enbart innebär brist på materiella tillgångar, utan även brist på makt och inflytande över individens egen situation, valmöjligheter och respekt för mänskliga rättigheter. utvecklingssamarbete tar därför sin utgångspunkt i och präglas av fattiga människors perspektiv på utveckling och av ett rättighetsperspektiv som innebär att de mänskliga rättigheterna och demokrati ska ses som grundläggande för utveckling. Dessa båda perspektiv ska vara utgångspunkt för analys och genomgående integreras i svenskt utvecklingssamarbete. Mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden ser regeringen behov av att, vid sidan om fattigdoms- och rättighetsperspektiven, fullfölja integrationen av ytterligare tre perspektiv i det svenska biståndet: konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Dessa totalt fem perspektiv är tätt sammankopplade med varandra. De ska omhändertas genomgående i analys, planering, genomförande och uppföljning av utvecklingssamarbetet. Genom att integrera dessa perspektiv inom alla områden i svenskt utvecklingssamarbete stärks förutsättningarna för att bidra till det övergripande målet: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Regeringen betonar särskilt följande aspekter . Fredliga och inkluderande samhällen Svenskt bistånd till sviktande och konfliktdrabbade stater ska öka. Det våld och de konflikter vi ser , visar hur tätt sammankopplad kampen för fred är med kampen mot fattigdom och hunger. I har konflikten dragit ned många miljoner människor i fattigdom. Regeringens fokus på freds- och statsbyggande syftar till att komma åt grundorsaker till konflikt och sårbarhet. Regeringen gör nu en fredsinvestering och satsning på fredsdiplomati som ska stärka synergierna mellan utvecklingssamarbetet, politisk dialog och medling. För att stärka genomslaget för denna satsning förstärks den svenska kapaciteten för fredsdiplomati i vissa utvalda låg- och medelinkomstländer i konflikt- och postkonfliktsituation. Politiken för att bygga fred och förebygga konflikt ska baseras på en helhetssyn på såväl orsaker till som lösningar på konflikter. avser regeringen presentera en ny strategi som samlar och förstärker de tematiska insatserna för fredliga och inkluderande samhällen. ska bidra till att sviktande och konfliktdrabbade länder får möjlighet att uppnå målen i Agenda , bl.a. inom ramen för den Internationella dialogen för freds- och statsbyggande, där ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat är medordförande. kommer att öka bidragen till civila krishanteringsinsatser, framför allt i länder där har ett stort engagemang i övrigt. Insatser för att främja produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor är av särskild vikt för att förbättra utsatta människors levnadsvillkor och motverka återfall i konflikt. Regeringen kommer att ge fortsatt uppmärksamhet åt arbetet med genomförandet av principerna för The New for Fragile and Conflict Affected States i , , och DRK. New utgör en central plattform för politisk dialog för ett effektivare arbete i sviktande och konfliktdrabbade stater. ska stärka sitt stöd till fredsansträngningar i och , med särskilt fokus på kvinnor som fredsaktörer, bl. a. genom det kvinnliga medlingsnätverket. En inkluderande politik och kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande, som fredsaktörer och medlare i fredsprocesser, är centralt. nationella handlingsplan för FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet kommer att operationaliseras i tolv fokusländer. Fokusländerna har valts ut på basis av behov, svensk närvaro och kapacitet hos ambassaden. Ungdomars aktiva deltagande i fredsbyggande måste stärkas, och ska i sitt konfliktförebyggande arbete bidra till att genomföra säkerhetsrådsresolution om ungdomar, fred och säkerhet. Regeringens fredsinvestering inkluderar även ökade insatser på området nedrustning och icke-spridning. Klimatförändringar och miljöförstöring kan bidra till konflikter, något som ökar kraven på förbättrad och förstärkt hållbar förvaltning av naturresurser, förbättrad integration och breddad ansats i planeringen av fredsansträngningar och miljöarbete. regionala strategi för Syrienkrisen för syftar till ett långsiktigt och strategiskt förhållningssätt till Syrienkrisen och dess konsekvenser för angränsande länder. Fokus läggs bl. a. på att bygga resiliens hos både den syriska befolkningen och värdsamhällen i grannländer i form av ökade försörjningsmöjligheter och stärkt kapacitet att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 tillhandahålla grundläggande samhällstjänster. Situationen i försämras succesivt. fortsätter att stödja palestinskt statsbyggande samt möjligheten för palestinier att leva och bo kvar i sitt land genom långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, som bl. a. syftar till demokratisering, ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter. Utvecklingen i präglas av svåra säkerhetsmässiga, ekonomiska och humanitära utmaningar. Förutom humanitärt stöd till landets många internflyktingar stödjer insatser för att stabilisera områden som befrias från Daesh och stärka kvinnors rättigheter. För att samla och stärka det svenska engagemanget i avser regeringen att påbörja beredningen av en ny flerårig strategi för långsiktigt utvecklingssamarbete med . I befinner sig fredsprocessen i en nystartsfas. betonar fortsatt fredsbyggande på gräsrotsnivå genom civila samhället. Kvinnor och etniska minoriteter utgör huvudsaklig målgrupp för stöd. Säkerhetsläget i är fortsatt oroande och ökar behovet av ett långsiktigt och effektivt bistånd. Länken till det humanitära stödet ska stärkas. Den ryska aggressionen mot fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot utveckling. kommer att fullfölja insatser för fredskapande och återuppbyggnad i . Fredsprocessen i är ett unikt tillfälle att bidra till ökad jämställdhet och till strukturella förändringar som långsiktigt säkerställer kvinnors inflytande och deltagande inom politik, ekonomi och samhällsliv. har tagit betydande steg i demokratisk riktning. kvarstår många av de grundläggande konfliktorsakerna, såsom maktkoncentration och svaga demokratiska institutioner. Den nya strategin för , som antogs 2016, betonar freds- och statsbyggande bl. a. genom stöd till decentralisering, ökad jämställdhet och förbättrade villkor för fattiga människor. Humanitärt bistånd och en stärkt länk till långsiktigt utvecklingssamarbete ska fortsatt inta en ledande roll vad gäller humanitärt bistånd, både med avseende på finansiering och policyutveckling. De humanitära behoven ökar och de pågående P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 kriserna är komplexa. kommer uppföljningen av World Humanitarian (WHS) och genomförande av toppmötets slutsatser vara centralt. Viktigt blir att prioritera flexibel humanitär finansiering, bekräfta de humanitära principerna, främja internationell humanitärrätt, samt fortsatt fokusera på genusfrågor och skyddsfrågor. Särskilt fokus ska läggas på genomförandet av den s.k. Grand Bargain om ett mer effektivt, transparent och flexibelt humanitärt bistånd, som fastslogs vid WHS. ska fortsätta arbeta för att stärka länken mellan humanitärt och långsiktigt utvecklingssamarbete. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är förutsättningar för genomförandet av Agenda 2030 och en betydande del av svenskt bistånd. Mot bakgrund av den oroande utvecklingen på området avser regeringen att ytterligare förstärka arbete vad avser det krympande utrymmet för demokratins alla aktörer, så som civilsamhällets organisationer, kulturaktörer och fria media. Detta inkluderar förutsättningarna för anpassade, flexibla, innovativa, effektiva och hållbara former för stöd till ett civilsamhälle i omvandling. Journalisters och andra förändringsaktörers säkerhet och värnande av yttrandefriheten är centralt. Arbetet kommer att ske i enlighet med skrivelsen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i utrikespolitiken. Förutsättningarna för arbetet med barns rättigheter ska fortsatt stärkas. kommer ha en ledande roll i det globala partnerskapet för att eliminera våld mot barn. Grupper och individer som diskrimineras på basis av bl. a. kön, ålder, könsidentitet och könsuttryck, sexuell läggning, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet och religion- eller annan trosuppfattning ska synliggöras. Jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och rättigheter är ett mål i sig såväl som en förutsättning och ett medel för en hållbar global utveckling. Regeringen bedriver en bred feministisk utrikes- och utvecklingspolitik. För regeringen är det viktigt att stärka arbetet med jämställdhet, inklusive SRHR, så att mer av den svenska biståndsverksamheten når kvinnor och flickor. Kvinnors och flickors representation och politiska deltagande och inflytande inom alla samhällsområden och på alla nivåer ska aktivt främjas, liksom medverkan i att förebygga och lösa konflikter och i att bygga fred efter konflikt. Vidare ska kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt, inflytande och rättigheter, inklusive tillgång till resurser, och marknader samt utbildning fortsatt stödjas. Kvinnors och flickors fulla åtnjutande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en integrerad del av den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken och ska stärkas. Utvecklingssamarbetet ska stärka fokus på att förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat och sexuellt våld i alla miljöer och situationer. Pojkars och mäns roll och ansvar för jämställdhet ska stärkas. Klimat, miljö och naturresurshantering Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Effekterna av klimatförändringarna, inte minst extrema väderförhållanden, och även av miljöförstöring slår hårdast mot kvinnor, flickor och pojkar som lever i fattigdom b.la. eftersom de har små möjligheter till anpassning och ofta är direkt beroende av naturresurser. Klimatförändringar riskerar att fördjupa sociala och ekonomiska klyftor, vilket i sin tur kan leda till fler konflikter. lägger grunden för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Avtalet innebär en skärpning av det globala temperaturmålet samt att anpassnings- och finansieringsarbetet stärks. engagemang i den Gröna klimatfonden är fortsatt starkt, liksom i andra klimatrelaterade fonder och initiativ. Regeringen kommer att fokusera på att stödja utvecklingsländer i genomförandet av deras nationella åtaganden (NDCs) under . Det innefattar bl.a. stöd till klimatanpassning och utsläppsminskande insatser samt till kapacitetsutveckling. Den innefattar även stöd till att styra om offentliga och privata flöden från utsläppsintensiva och förorenande aktiviteter till förnybar energi och miljö- och klimatmässig hållbarhet inklusive hållbar markanvändning samt till att tillvarata de ekonomiska möjligheter som följer. avser ta särskilda initiativ för att främja gröna investeringar. Långsiktigt stöd till hållbart nyttjande av naturresurser, hållbar förvaltning av ekosystemtjänster inklusive kust- och havsområden, uppbyggnaden av hållbara energilösningar och hållbar stadsplanering fortsätter att utgöra prioriterade områden för regeringens utvecklingssamarbete. kommer , inom ramen för det gemensamma FN-initiativet med , stå värd för en global konferens för att skapa ett system för uppföljning av SDG14 (hav och resurser). Inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling bistånd ska bidra till en mer inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling. Lika ekonomiska och arbetsrelaterade rättigheter och möjligheter för kvinnor och män är centralt. ska verka för produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och grundläggande social trygghet som en länk mellan ekonomisk utveckling, minskad fattigdom och tryggad livsmedelsförsörjning. Den sociala dialogen mellan arbetsmarknadens parter och regeringar ska främjas i linje med Global som syftar till att globaliseringens fördelar ska komma alla till del: arbetstagare, arbetsgivare och samhällen. För att möjliggöra detta ska kunskap och metodik på området stärkas. Social trygghet är en mänsklig rättighet, ett verktyg för människor att nå sin fulla potential och kan stärka motståndskraften mot kriser, konflikter, negativ miljöpåverkan och klimatförändringar. Biståndet ska bidra till att låg- och medelinkomstländer kan dra nytta av en fri och rättvis regional och internationell handel för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Hållbart företagande, och hållbara investeringar, bl.