prop · H40313 · 2016-09-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:13 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) I propositionen föreslås ändringar i ellagen (1997:857). Ändringarna gäller dels systemet med anvisad elleverantör, dels innehållet i elleverantörernas fakturor. Förslagen syftar till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Den anvisade elleverantören ska gentemot nätkoncessionshavaren ha åtagit sig att leverera el på skäliga villkor. Regeringen ska få meddela föreskrifter om att de priser som en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en elanvändare inte får överstiga vissa nivåer efter det att anvisning skett. I elleverantörens underrättelse till elanvändaren med anledning av anvisningen ska det anges att leveransavtalet är ett anvisat avtal. En anvisad elleverantör ska därutöver minst en gång per kvartal särskilt lämna viss information till elanvändare med anvisat avtal. Ett anvisat avtal ska inte få ha en längre uppsägningstid än . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilken information en elleverantörs faktura ska innehålla. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2016:733) om ändring i ellagen (1997:857) ............................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Pris och andra villkor i anvisade elavtal ......................................... Åtgärder för att minska andelen kunder med anvisade Information till elanvändaren ........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:733) om ändring i ellagen (1997:857) ............................................ Sammanfattning av rapporten med Lagförslaget i rapporten med anvisad Förteckning över remissinstanserna för rapporten Systemet med anvisad elhandlare..................................... Sammanfattning av rapporten faktura................. Lagförslaget i rapporten faktura.......................... Förteckning över remissinstanserna för rapporten Sammanfattning av promemorian Anvisade elavtal......... Förteckning över remissinstanserna för Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i ellagen (1997:857), 2.lag om ändring i lagen (2016:733) om ändring i ellagen (1997:857). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857)1 dels att 8 kap. 8 a § ska upphöra att gälla, dels att 8 kap. 8 och 16 §§ och 12 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 8 kap. 8 a–8 e, 17 och 18 §§, av följande lydelse. Elanvändare som saknar elleveran- Elanvändare som saknar leverans- tör ska av berörd innehavare av avtal med en elleverantör ska av nätkoncession anvisas en elleve- rantör, som gentemot nätkonces- visas en elleverantör, som gente- sionshavaren har åtagit sig att le- verera el till sådana elanvändare. åtagit sig att på skäliga villkor leverera el till sådana elanvändare. Metoderna för att utforma leve- ransvillkoren ska framgå av av- ren och elleverantören. Nätkoncessionshavaren ska utan dröjsmål underrätta elanvändaren om vilken elleverantör som anvisats, om innebörden av en sådan anvisning och om ellagens bestämmelser om byte av elleverantör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vad underrättelsen i andra stycket ska innehålla. Den anvisade elleverantören ska utan dröjsmål underrätta elanvändaren om de villkor för leveransen som elleverantören avser att tillämpa och om den dag då elleverantören avser att påbörja leveransen enligt avtalet. 1Senaste lydelse av 8 kap. 8 a § 2009:580. 2Senaste lydelse 2009:580. 2016/17:13 För förbrukningen av den el som inte levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör, som är leveransskyldig enligt 5 §, ska elanvändaren betala till den anvisade elleverantören enligt de villkor som denne tillämpar. Den anvisade elleverantören ska utan dröjsmål underrätta elanvändaren om de villkor för leveransen som elleverantören avser att tillämpa och om den dag då elleverantören avser att påbörja leveransen enligt avtalet. I underrättelsen ska det anges att avtalet är ett anvisat avtal. Ett anvisat avtal får inte ha en längre uppsägningstid än . Regeringen får meddela föreskrifter om att de priser som en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en elanvändare enligt 8 § inte får överstiga vissa nivåer efter det att anvisning skett. En anvisad elleverantör ska minst en gång per kvartal särskilt lämna följande information till elanvändare med anvisat avtal: 1. en redogörelse för vilka avtalstyper som elleverantören erbjuder samt uppgift om priser och leveransvillkor, och 2. uppgift om var elanvändaren, oberoende av elleverantören, kan hitta information om priser och leveransvillkor som andra elleverantörer tillämpar för leverans av el till elanvändare. en elleverantör för en elanvändare trots att elanvändaren har ett leve- ransavtal med en elleverantör, om elanvändaren har förbrukat el som inte har levererats enligt ett leve- ransavtal med en elleverantör som är leveransskyldig enligt 5 § och elanvändaren inte har anvisats en ny elleverantör enligt 8 §. ningen ska avse den tid som elan- vändaren har saknat ett leverans- En elanvändare som har förbrukat el som inte har levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör som är leveransskyldig enligt 5 § ska betala för elen till den elleve- rantör som elanvändaren anvisas enligt 8 eller 8 d § och enligt de villkor som leverantören tillämpar. En elleverantörs faktura ska vara tydlig. Den ska innehålla information om den uppmätta förbrukningen och de aktuella elpriser som fakturan grundas på. Om leveransavtalet förutsätter att mängden överförd el mäts , får informationen göras tillgänglig via elleverantörens webbplats. Fakturan ska då hänvisa till att informationen finns. Fakturering ska ske åtminstone varje kvartal. Fakturering ska erbjudas i elektronisk form. En elleverantörs faktura till en elanvändare ska vara tydlig. Fakturan ska innehålla information om den uppmätta förbrukningen och de aktuella elpriser som fakturan grundas på. Om leveransavtalet förutsätter att mängden överförd el mäts , får informationen göras tillgänglig via elleverantörens webbplats. Fakturan ska då innehålla uppgift om var elanvändaren kan hitta informationen. 3 Senaste lydelse 2014:270. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vilken information en elleverantörs faktura ska innehålla. En elleverantör ska fakturera elanvändaren åtminstone varje kvartal. Elleverantören ska erbjuda elanvändaren fakturor i elektronisk form. Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas, såvitt avser frågor om elsäkerhet och driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Tillsynen i övrigt över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas av nätmyndigheten. Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter eller villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs när det gäller frågor om elsäkerhet och driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. I övrigt utövar nätmyndigheten tillsyn över att lagen och föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs. Tillsynen omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller att elleverantörerna följer sina skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena, 6, 7, 9 och 11 a §§. Tillsynen enligt andra stycket omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller efterlevnaden av elleverantörernas skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena och 6–11 a §§. är tillsynsmyndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för 4 Senaste lydelse 2011:712. tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av Prop. 2016/17:13 förordning (EG) nr 1228/2003. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en nätkoncessionshavare före ikraftträdandet har ingått ett avtal med en elleverantör, som i avtalet har åtagit sig att leverera el till elanvändare som saknar elleverantör, gäller inte skyldigheterna enligt 8 kap. 8 § första stycket för nätkoncessionshavaren som återstår av avtalet vid ikraftträdandet. För nätkoncessionshavaren ska i stället 8 kap. 8 § första stycket i den äldre lydelsen gälla. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2016:733) om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 1 § ellagen (1997:857) i stället för lydelsen enligt lagen (2016:733) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:733 Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas, när det gäller frågor om driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Tillsynen i övrigt över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen utövas av nätmyndigheten. Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter eller villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs när det gäller frågor om driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. I övrigt utövar nätmyndigheten tillsyn över att lagen och föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs. Tillsynen omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller att elleverantörerna följer sina skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena, 6, 7, 9 och 11 a §§. Tillsynen enligt andra stycket omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller efterlevnaden av elleverantörernas skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena och 6–11 a §§. är tillsynsmyndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003. 3 Ärendet och dess beredning Systemet med anvisad elhandlare En elanvändare kan anvisas en elleverantör i två situationer. Den ena situationen, som är ovanlig i praktiken, uppstår när en befintlig elleverantör inte längre får leverera el i elanvändarens uttagspunkt sedan leverantören förlorat sitt balansansvar. Av betydligt större praktisk betydelse är den situation som regleras i 8 kap. 8 och 8 a §§ ellagen (1997:857), nämligen att elanvändaren inte själv ingår något avtal med en elleverantör om leverans i uttagspunkten. Den del av lagstiftningsärendet som gäller anvisade elavtal avser den regleringen. Elanvändare som saknar elleverantör ska av berörd innehavare av nätkoncession anvisas en elleverantör som gentemot nätkoncessionshavaren har åtagit sig att leverera el till sådana elanvändare. Bestämmelserna om anvisning av elleverantör infördes i samband med införandet av schablonberäkning på elmarknaden (prop. 1998/99:137, bet. 1999/2000:NU4, rskr. 1999/2000:1). Syftet med bestämmelserna var enligt förarbetena inte i första hand att tillförsäkra elanvändaren el utan att tvinga elanvändaren att göra rätt för sig ekonomiskt (prop. 1998/99:137 s. 52). Regeringen gav i uppdrag att utreda systemet med anvisningsavtal med tillsvidarepris på elmarknaden (dnr N2011/05132/E). Enligt uppdraget, som justerades , skulle utreda och lämna förslag på hur man kan minska eller avveckla den omotiverade prisskillnad som uppstått mellan anvisade kunder och kunder som aktivt valt elhandlare. redovisade uppdraget i rapporten med anvisad elhandlare – översyn och förslag till åtgärder (EI R2012:07). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2015/00036/Ee). tillkännagav för regeringen som sin mening att s.k. anvisningsavtal inte ska få förekomma i sin nuvarande form (bet. 2011/12:NU4, rskr. 2011/12:45). I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att ge förslag på vilken information en faktura ska innehålla samt hur informationen ska presenteras (dnr N2014/03506/E). Förslagen skulle möjliggöra för elkunder att i större utsträckning göra aktiva val. redovisade uppdraget i rapporten faktura (Ei R2014:13). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 4. Rapportens lagförslag finns i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. 2016/17:13 En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2015/00090/Ee). Promemorian Anvisade elavtal, som i det följande kallas promemorian, togs fram i Miljö- och för att inhämta synpunkter på förslag som rörde priser och andra villkor i anvisade elavtal. I övrigt redovisas i promemorian förslag som bygger på rapporter Systemet med anvisad elhandlare och Enklare faktura. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. Promemorians författningsförslag återges i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2016/00695/Ee). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Regeringen behandlar och bemöter Lagrådets synpunkter i avsnitt 4.2, 4.3, 6 och 8 samt i författningskommentaren. 4 Pris och andra villkor i anvisade elavtal Regeringens bedömning: Det bör vidtas åtgärder mot omotiverade prisskillnader mellan anvisade avtal och övriga elavtal. Det arbete som pågår med att ta fram en ny elmarknadsmodell bör inte uppfattas som ett hinder för sådana åtgärder. Promemorian innehåller inte någon särskild bedömning i frågan. Remissinstanserna: , Oberoende Elhandlare, och förordar en ”elhandlarcentrisk” flyttprocess i stället för promemorians förslag i fråga om anvisningsprocessen och prisreglering. anser att en kraftsamling för att införa den elhandlarcentriska marknadsmodellen är den bästa lösningen på problemet med anvisade elavtal. Energiföretagen anser att det är helt fel tidpunkt att mitt i arbetet med marknadsreformen införa större ändringar i förfarandet kring att utse anvisad elleverantör. menar att promemorians förslag i praktiken riskerar att bli en övergångslösning under endast . påpekar att när den elhandlarcentriska marknadsmodellen införs i kommer nuvarande form av anvisade elavtal att fasas ut i och med att elkonsumenten måste välja elleverantör vid flytt. bedömer att om företagen får information om att en elhandlarcentrisk mo- dell införs som en prisreglering införs 2017 kommer de flesta elhandlare att ta bort den klassiska överprissättning Prop. 2016/17:13 som anvisningsavtalet är och införa spotpris med normalt påslag som anser att det bör klargöras om de regler som föreslås påverkar eller påverkas av införandet av en elhandlarcentrisk marknadsmodell. anser att det är tveksamt om problemet med anvisade elavtal verkligen är av den digniteten att den föranleder särskild lagstiftning. Skälen för regeringens bedömning Anvisade elleverantörer tar ut överpriser redovisar i rapporten och information till anvisade kunder – en uppföljning (Ei R2014:19) resultatet av en enkätundersökning som innehöll frågor om bl.a. anvisat pris. Prisskillnaderna mellan anvisade avtal och övriga elavtal är stora. undersökning visar att det genomsnittliga pris som kunder med anvisningsavtal betalar har varit högre än andra elhandelsavtal i princip alla månader . I genomsnitt har de anvisade priserna varit högre än enligt avtal om rörligt pris och högre än ett- eller treårigt fastprisavtal. För en lägenhetskund var ett anvisat elavtal i genomsnitt dyrare än ett avtal med rörligt elpris. För en villakund var prisskillnaden något större. Det vanligaste är att de anvisade elleverantörerna använder ett mycket högre pris för anvisade kunder. Det höga priset motiverar elleverantörerna med att anvisade kunder medför högre kostnader än andra kunder på grund av ökad administration. Dessutom medför de anvisade kunderna enligt elleverantörerna en ökad affärsrisk, eftersom anvisningsavtal vanligtvis har en kort uppsägningstid jämfört med andra leveransavtal. Det finns dock elleverantörer som använder samma pris som för övriga kunder. Eftersom det går att anvisa avtal med samma pris som för övriga kunder kan inte se att anvisade kunder skulle medföra ökade kostnader som motiverar en prisskillnad på 20–i förhållande till övriga avtal. framhåller i sitt remissyttrande att bolaget inte gör någon skillnad på priset mellan ett standardavtal med rörligt elpris och ett anvisat elavtal. Anvisade avtal ger alltså anvisade elleverantörer en möjlighet att öka sina intäkter på bekostnad av passiva kunder. Eftersom anvisningsavtal inte är konkurrensutsatta på samma villkor som andra avtal, kan anvisade elleverantörer göra ekonomiska vinster genom att ta ut överpriser. Det ger anvisade leverantörer konkurrensfördelar i förhållande till andra elleverantörer. Resultatet kan bli att konkurrensen påverkas, t.ex. genom att anvisade elleverantörer har möjlighet att sänka sina marginaler när det gäller konkurrensutsatta elavtal eller helt enkelt genom att deras marginaler ökar. Anvisade elavtal är främmande för en konkurrensutsatt elmarknad Ett återkommande argument mot åtgärder som syftar till att minska prisskillnaderna mellan anvisade avtal och övriga elavtal är att sådana åtgärder är främmande för en fri och konkurrensutsatt elmarknad. Det bör därför understrykas att ordningen med anvisade elleverantörer redan tagen för sig är ett avsteg från principen att villkoren för elleverans ska bestämmas genom samspelet mellan tillgång och efterfrågan. Ordningen innebär att nätkoncessionshavaren utser en elleverantör utan att det finns någon skyldighet eller något incitament för nätkoncessionshavaren att ta närmare hänsyn till elanvändarens intressen. Nätkoncessionshavaren utser i normalfallet ett elhandelsföretag i den egna koncernen till anvisad elleverantör. Den anvisade elleverantören bestämmer ensidigt leveransvillkoren, och det krävs ett aktivt val från elanvändarens sida för att elanvändaren inte ska anses ha ingått ett leveransavtal. De överväganden som ligger bakom införandet av anvisade elavtal har ingenting med en konkurrensutsatt elmarknad att göra utan syftar snarare till att säkerställa att även passiva elanvändare får tillgång till el och att de gör rätt för sig ekonomiskt. Alternativet är att regelmässigt stänga av elen till en sådan elanvändare. En sådan åtgärd framstår som oproportionerlig och skulle framför allt drabba utsatta kunder. Argument som går ut på att en reglering av anvisade elavtal är främmande för en fri elmarknad är alltså tagna för sig inte övertygande. Det är en annan sak att en reglering inte bör tillåtas störa elmarknadens funktion. I det sammanhanget måste också hänsyn tas till att anvisade elavtal påverkar konkurrensen genom att de anvisade elleverantörerna får fördelar i förhållande till andra elhandelsföretag. Arbetet med att ta fram en ny marknadsmodell är inget hinder för andra åtgärder Sedan någon tid pågår ett arbete med att ta fram en ”elhandlarcentrisk” modell för den svenska elmarknaden. En sådan modell innebär att kunderna vänder sig till elhandelsföretaget oavsett om det gäller försäljning av el eller tillgång till elnätet. En kund som flyttar inom ramen för en sådan marknadsmodell måste vända sig till ett elhandelsföretag för att få el. När den elhandlarcentriska modellen har genomförts kommer en elkund alltså att vara tvungen att teckna ett leveransavtal för sin nya adress i samband med en flytt. Flera remissinstanser pekar på att de anvisade elavtalen förlorar en stor del av sin praktiska betydelse när den nya marknadsmodellen blir verklighet. Det kommer dock att dröja ytterligare någon tid innan det finns förutsättningar att införa den elhandlarcentriska marknadsmodellen i . Regeringen har gett i uppdrag att utreda författningsändringar för införandet av en central informationshanteringsmodell och en elhandlarcentrisk modell på elmarknaden (dnr M2015/02636/Ee). Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . har på regeringens uppdrag genomfört en kostnadsnyttoanalys när det gäller möjligheten att införa en elhandlarcentrisk flyttprocess inom ramen för dagens informationshanteringssystem. Analysen visar att ett tidigareläggande av flyttprocessen ger en sam- hällsekonomisk förlust (. 2016/17:13 centrisk flyttprocess – en kostnadsnyttoanalys, Ei R2015:05). rekommenderar inte att flyttprocessen tidigare- Det går inte att med säkerhet säga när den nya marknadsmodellen införs. har problemet med överprissättning funnits , och ingenting tyder på att det kommer att försvinna utan att ytterligare åtgärder vidtas. Det arbete som pågår med att ta fram en elhandlarcentrisk marknadsmodell bör inte uppfattas som ett hinder för åtgärder som motverkar omotiverade prisskillnader, så länge det inte handlar om åtgärder som på något sätt försvårar införandet av den nya marknadsmodellen. Regeringen anser alltså inte att det är motiverat att vänta tills det finns förutsättningar att införa en elhandlarcentrisk flyttprocess. Flera remissinstanser framhåller att villkoren för de passiva kunderna inte bör utformas så att drivkraften försvinner för kunderna att vara aktiva. pekar i sitt remissyttrande på möjligheten att promemorians förslag när det gäller pris och andra villkor i anvisade elavtal kan innebära att den låga kundaktiviteten riskerar att cementeras eller till och med minska rörligheten eftersom kunderna kan få uppfattningen att det inte skiljer något mellan anvisade avtal och andra elavtal. Varje åtgärd som har som ändamål att minska skillnaderna mellan anvisade elavtal och andra avtalstyper kan teoretiskt sett få sådana resultat som tar upp i remissyttrandet. Det enklaste sättet att motverka sådana följder är att ge regleringen en utformning som tillåter att de anvisade avtalen även är något dyrare än andra elavtal. Regeringen utgår fortfarande från att det är angeläget att minska de omotiverade prisskillnaderna. I sammanhanget bör också hänsyn tas till att de kunder som är mest skyddsvärda är de som har svårt att tillgodogöra sig information om hur elmarknaden fungerar. Den gruppen kan antas utgöra en stor del av de elanvändare som har anvisade elavtal . Det är tveksamt om de elkunderna anpassar sitt beteende till regelverkets formella utformning. Möjliga sätt att minska prisskillnaden analyserar i rapporten med anvisad elhandlare fyra möjliga sätt att minska prisskillnaden mellan anvisningsavtal och övriga avtal. I avsnitt 4.2 redovisas överväganden som rör reglering av avtalsform, upphandling av tjänsten som anvisad elhandlare och reglering av anvisningsprocessen. diskuterar även möjligheten att reglera det anvisade priset. I den delen finns överväganden och förslag i avsnitt 4.3. Regeringens förslag: Den anvisade elleverantören ska gentemot nät- koncessionshavaren ha åtagit sig att leverera el på skäliga villkor. Metoderna för att utforma leveransvillkoren ska framgå av avtalet mellan nätkoncessionshavaren och elleverantören. förslag överensstämmer inte med re-