prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Till följd av detta har regeringen föreslagit att lagen om regionalt utvecklingsansvar utvidgas till att omfatta även dessa län fr.o.m. (prop. 2015/16:176). Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och förordningar inom flera olika sektorer. Detta innebär att det regionala utvecklingsansvaret fördelas olika mellan länsstyrelser, landsting och kommuner i olika delar av landet. (dir. 2015:77) har i sitt delbetänkande lämnat förslag som innebär en sammanläggning av vissa län och landsting samt nya länsstyrelser för de nya länen. Kommittén föreslår att förändringarna när det gäller länen och länsstyrelserna ska träda i kraft och för landstingen (SOU 2016:48). Regeringen kommer att ta ställning till kommitténs förslag efter att ha inhämtat remissinstansernas synpunkter. En stor del av länsstyrelsernas verksamhetskostnader finansieras genom bidrag från andra myndigheter. Att stora delar av länsstyrelsernas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 verksamhet inte är direktfinansierad innebär onödig administration och detaljstyrning. För att väsentligen förbättra länsstyrelsernas förutsättningar att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet avser regeringen att pröva möjligheten att i ökad utsträckning ge länsstyrelserna dispositionsrätt över medel på sakanslag som betalas ut till länsstyrelserna som bidrag från andra myndigheter. Mottagande av nyanlända och tidiga insatser för asylsökande Det stora antalet asylsökande innebar en hård belastning på det svenska mottagningssystemet. Den kraftiga ökningen av antalet ensamkommande barn medför fortsatta utmaningar när det gäller långsiktig kapacitet och hållbarhet i kommunernas mottagande. För att möjliggöra för så många asylsökande som möjligt att nås av tidiga insatser föreslog regeringen i vårpropositionen (prop. 2015/16:100 s. 34) en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning av verksamheten. Enligt förslaget ska inte längre ansvara för svenskundervisning eller andra etableringsförberedande åtgärder. Regeringen föreslår i stället att länsstyrelserna får ansvaret för att samordna och organisera tidiga etableringsinsatser för asylsökande. Inom ramen för detta ansvar ska länsstyrelserna bl.a. utlysa medel till framför allt civilsamhällets organisationer för att genomföra tidiga insatser. Länsstyrelserna har också en viktig roll i genomförandet av den nya lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning som trädde i kraft . Regeringen tillför därför medel för länsstyrelsernas arbete med dessa frågor. Samhällets brottsförebyggande insatser behöver utvecklas. I syfte att skapa likvärdiga förutsättningar för att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt brottsförebyggande arbete över hela landet har regeringen tagit initiativ till en ny nationell brottsförebyggande satsning. Inom denna satsning avser regeringen att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare vid P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Länsstyrelserna kommer att få i uppdrag att vara den aktör på regional nivå som kan bidra till lokal samverkan, kunskapsspridning och expertstöd främst till kommunerna, men även andra aktörer. Regeringen anser att denna åtgärd är avgörande för att höja den kommunala förmågan att arbeta brottsförebyggande och trygghetsskapande, inte minst på lokal nivå, och ökar förutsättningarna för ett mer effektivt och långsiktigt brottsförebyggande arbete. Medel för dessa åtgärder tillförs under utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 2.7). Regeringen avser förstärka länsstyrelsernas arbete med tillsyn av förorenade områden. Medel för detta tillförs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 3.11). Tabell 8.2 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 731 602 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 726 800 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 726 806 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, , , samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt Laponiaförordningen (2011:840). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet, avgifter för utbildningar inom område samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.4 Inkomsttitlar 2015 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Sammanlagt redovisades inkomster på 12 inkomsttitlar. I tabell 8.4 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Uppdragsverksamhet avser till största delen resurssamordning med anledning av den läns- styrelsegemensamma it-enhet som är placerad i . Tabell 8.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. I den ekonomiska vårpropositionen (2015/16:100 s. 232) aviserade regeringen att anslaget ska ökas med för länsstyrelsernas uppgift avseende tidiga insatser för asylsökande. aviserade och föreslagna anslagsförändringar innebär att länsstyrelsernas anslag ökas med för sin roll i genomförandet av den nya lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Anslagsförändringens personalkonsekvenser är svåra att bedöma. Anslaget minskas med för att finansiera arbete kopplat till ansvaret för viss EU-revision, vilket övertog från länsstyrelserna 2009. Anslaget 1:8 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med motsvarande belopp. Genom propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99 s. 58, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) ökades anslaget engångsvis med för djurskyddskontrollverksamhet. För att bibehålla nivån på djurskyddskontrollverksamheten ökas anslaget med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Mot bakgrund av situationen med ett starkt ökat bostadsbyggande avser regeringen att fortsätta tillföra resurser till länsstyrelserna för handläggning och rådgivning rörande plan- och bygglovsärenden (PBL), för att upprätthålla korta handläggningstider för överklagade och för att hantera den större ärendemängden för länsstyrelserna. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas därför med 2017 och 2018. ökas anslaget med . Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslagsnivån minskas med 2017 och . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . , 2019 och 2020 beräknas P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9 Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet. Politikområdet omfattar också inom demokratipolitiken arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet, värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Politikområdet omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå, liksom statligt stöd till politiska partier och utgifter för (). Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom området Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier Summa Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59). För det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken angavs i skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) fem inriktningar, vilka alltjämt gäller: –ett högt och mer jämlikt valdeltagande, –ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, –stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, –en ökad demokratisk medvetenhet, och –att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Därutöver omfattar demokratipolitiken även inriktningen: –att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. –insatser som syftar till att säkerställa att allmänna val genomförs på ett tillförlitligt och effektivt sätt. Valdeltagandet ökade i såväl de nationella allmänna valen som i det svenska Europaparlamentsvalet . Som redovisades i budgetpropositionen (utg.omr. 1 avsnitt 9.5.3) är därmed den övergripande bilden att valdeltagandet är högt och stigande. visar studier (2015) att det fortfarande finns stora skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper. I det valdistrikt som hade lägst valdeltagande i riksdagsvalet röstade medan av de röstberättigade röstade i det valdistrikt som hade högst deltagande. I Europaparlamentsvalet fanns 92 distrikt där andelen röstande understeg . fanns det ett distrikt som hade över 80 procents valdeltagande. Det finns ett visst samband mellan valdistriktens valdeltagande och hur de är befolkningsmässigt sammansatta. Valdistrikt med lägst deltagande kännetecknas av låga medelinkomster, låg utbildningsnivå och en hög andel utrikes födda bland de röstberättigade. Historiskt sett har män röstat i högre grad än kvinnor, men sedan några årtionden röstar kvinnor i något högre grad än män. Europaparlamentsval fanns visserligen inte 9.4Resultatredovisning för ett högt någon skillnad, men i riksdagsvalet var och mer jämlikt valdeltagande andelen röstande bland kvinnor en procentenhet I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att uppnå ett högt och mer jämlikt valdeltagande (skr. 2013/14:61) samt det arbete som bedrivits av . 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett högt och mer jämlikt valdeltagande bedöms utifrån: –analyser av utvecklingen av valdeltagande vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män, –insatser för att främja ett högt och mer jämlikt valdeltagande, och större än bland män. Regeringen har under fortsatt att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Insatser har genomförts som en del av ett långsiktigt arbete för att öka tilliten till och förtroendet för det demokratiska systemet och politiska processer, vilket i sin tur kan bidra till viljan att rösta hos olika målgrupper i kommande allmänna val. har följt upp valen 2014 arbete har varit inriktat främst på uppföljning av valen 2014, omval till kommunfullmäktige i , arbete till följd av ändringar av vallagen och andra författningar, arbete till följd av upphandling av it- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 konsulter för drift och förvaltning av valdata- Länderjämförande studie har genomförs om systemet samt planering av den organisations- förändring som innebär att europapolitiska studier (Sieps) i uppdrag att För att skapa förutsättningar för effektivitets- genomföra en länderjämförande studie om valdeltagandet i Europaparlamentsvalet i verksamhet och därmed minska myndighetens medlemsländer (dnr Ju2013/08433/D, SB2014/08455/FCK). i uppdrag att förbereda överföring av administra- (dnr Ku2016/01337/D). tiva och handläggande uppgifter till framgår att viktiga förklaringsfaktorer till högre per (dnr Ku2015/02646/D). valdeltagande i Europaparlamentsval är bl.a. om uppdraget ingick bl.a. att förbereda överföring av det hålls parallella val till nationella församlingar förvaltningen, driften och utvecklingen av it- samt förekomst av obligatorisk röstning. systemet för valadministrationen till Skatte- (dnr Ku2016/01095/D). Snabbare omval och skärpta krav kring valsedlar om en ändring i förordningen (2007:977) med instruktion för , vilket innebär Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2015:104) till en särskild utredare att över- väga och lämna förslag på hur omval ska kunna heten kvarstår som nämndmyndighet men har genomföras snabbare än . inget eget arbetsgivaransvar. Detta nya sätt att också överväga och föreslå ändringar i fråga om organisera på påverkar inte hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röst- oberoendet i beslutsfattandet som central val- mottagningsställen för att säkerställa valhemlig- Uppdraget ska redovisas senast den 31 Nyhets- och valinformation till alla fick Myndigheten för till- Regeringen bedömer att de genomförda gängliga medier (MTM) i uppdrag att fortsätta insatserna kan bidra till ett högt och mer jämlikt driva webbplatsen ”Alla väljare” med lättläst En rad faktorer påverkar indivi- Ju2014/06942/D). ders benägenhet att rösta. insatser inom regeringens demokratipolitik har på valdeltagagandet är svåra att mäta och av- 3 000–9 000 besökare per dag. gränsa från andra faktorer som påverkar val- Myndigheten för tillgängliga medier fick i Sammantaget är regeringens be- i uppdrag att fortsätta driva dömning att de insatser som har genomförts för webbplatsen (dnr Ku2015/02785/D). att öka valdeltagandet har aktualiserat valens och platsen riktar sig även fortsättningsvis särskilt till rösträttens betydelse vilket kan medföra ett ökat befolkningsgrupper med i tidigare allmänna val intresse för valen och bidra till viljan hos olika lägre valdeltagande än övriga röstberättigade, målgrupper att rösta i kommande allmänna val. såsom unga, utrikes födda och personer med Mot bakgrund av SCB:s analyser om val- deltagandets utveckling bedömer regeringen att det finns ett behov av ytterligare insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. valdeltagandet ökat i de tre senaste nationella allmänna valen liksom i de två senaste Europaparlamentsvalen är det fortfarande alltför stora skillnader i valdeltagande mellan olika valdistrikt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Det är särskilt angeläget att fortsätta genomföra insatser som kan bidra till att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga stadsdelar där valdeltagandet är lågt. arbete har präglats av den kommande organisationsförändringen samt av att det har varit ett mellanvalsår. Organisationsförändringen som trädde i kraft innebär att det skapas goda förutsättningar för effektivitets- och kvalitetsförbättringar i verksamhet och att myndighetens sårbarhet därmed minskar. Regeringen bedömer att med omorganiseringen säkerställs att får ökad möjlighet att koncentrera sig på sin kärnverksamhet, dvs. att planera och genomföra allmänna val och landsomfattande folkomröstningar. Med som värdmyndighet underlättas också arbetet med ett nytt valdatasystem inför framtida val. Regeringen bedömer att Myndigheten för tillgängliga mediers drift av webbplatsen ”Alla väljare” har möjliggjort för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten . Det är viktigt att fortsätta detta arbete. Den länderjämförande studien om valdeltagandet i Europaparlamentsval utgör ett värdefullt kunskapsunderlag för det fortsatta arbetet gällande valdeltagande i Europaparlamentsvalet. 9.5Resultatredovisning för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Arbetet med att förebygga hot och våld mot förtroendevalda redovisas i avsnitt 9.9. 9.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett breddat och mer jämlikt deltagande i de politiska församlingarna bedöms utifrån: –representationen av olika delar av befolkningen inom de folkvalda församlingarna, vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män. Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande har bl.a. haft i uppdrag att se över frågor om de politiskt förtroendevaldas villkor och föreslå åtgärder för att fler ska engagera sig som politiskt förtroendevalda, särskilt när det gäller underrepresenterade grupper. Utredningens förslag behandlas närmare i avsnitt 9.6.2. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (MUCF) har i uppdrag att 2014– 2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda och för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (dnr U2014/03352/UC). Uppdraget delredovisades (dnr U2016/00966/UF), se utg.omr. 17 avsnitt 3.2.3. Vissa samhällsgrupper är underrepresenterade i de folkvalda församlingarna fick () i uppdrag att undersöka vilka som blivit nominerade och valda vid Europaparlamentsvalet och valen till riksdag, kommun- och 2014 (dnr Ju2014/05631/D). Uppdraget delredovisades (dnr Ku2015/01452/D) och slutredovisades (dnr Ku2016/00823/D). SCB:s analyser visar att kvinnor är underrepresenterade bland dem som väljs in på alla politiska nivåer. Mest jämställda efter valen 2014 blev landets landstingsfullmäktigförsamlingar med 48 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 procent kvinnor och män. som valdes in i och kommun- fullmäktige 2014 var kvinnor och 56 Regeringen anser att SCB:s analyser utgör ett Jämfört med val innebär viktigt kunskapsunderlag om förtroendevaldas det en minskning av andelen kvinnor i representativitet i politiska beslutande försam- med en procentenhet och en ökning av andelen Kvinnor, unga och utrikes födda är kvinnor i kommunfullmäktige med en procent- underrepresenterade jämfört med den röst- Över tid har representativiteten gentemot berättigade befolkningen i såväl riksdag som den röstberättigade befolkningen avseende kön ökat successivt för alla nivåer. Även personer med funktionsnedsättning Andel folkvalda i åldern 18–29 ökar Trots utvecklingen mot en i flera avseenden Ålderssammansättningen skiljer sig åt mellan förbättrad social representativitet sett över tid de olika politiska nivåerna. anser regeringen att utvecklingen sammantaget åldern 18–har ökat visar på ett behov av ytterligare åtgärder för ett på alla politiska nivåer, men framför allt bland breddat och mer jämlikt deltagande i de folk- andelen riksdagsledamöter i åldern 18–29 år för att förbättra den sociala representativiteten ökat från en procent i ligger hos de politiska partierna eftersom de Motsvarande ökning för kommun- ansvarar för nominerings- och rekryterings- fullmäktigeledamöterna är mindre markant, processerna inför allmänna val. Trots ökningarna är unga under- representerade bland de valda på alla politiska nivåer jämfört med den röstberättigade be- folkningen där de utgör . möjligheter till inflytande, insyn Utrikes födda är underrepresenterade och delaktighet mellan valen Utrikes födda är underrepresenterade i de I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder Efter valen 2014 var som syftar till att stärka och utveckla individens andelen utrikes födda bland de valda omkring möjligheter att delta i och påverka offentliga på alla politiska nivåer, vilket inte beslutsprocesser som utformar samhället och innebar någon förändring jämfört med valen berör den egna vardagen. Trots att andelen utrikes födda har ökat bland de folkvalda sett över en längre tids- period har andelen utrikes födda ökat i snabbare takt i den röstberättigade befolk- Det har lett till att utrikes födda var underrepresenterade i högre grad vid valen Arbetet med att stärka möjligheterna till 2014 jämfört med valen 2002. inflytande, insyn och delaktighet mellan valen framförallt landstings- och kommunfull- omfattningen av medborgerligt engage- intresset för att engagera sig i och påverka Personer med funktionsnedsättning är under- samhällets utveckling, och representerade i kommunfullmäktige. folkvalda i kommunfullmäktige 2014 har 20 tillämpningen av formella inflytandeformer, procent en funktionsnedsättning. jämföras med andelen i befolkningen 16–64 år med en funktionsnedsättning, som 2012 var . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Medborgarnas engagemang, delaktighet och deltagande i demokratin och i demokratiska processer påverkas av olika faktorer och händelser i omvärlden. Deltagande och engagemang är till exempel högre under valår än i perioderna mellan valen. Tydliga partipolitiska motsättningar och särskilda sakfrågor som får stor uppmärksamhet bidrar till att mobilisera deltagande och politisk aktivitet. Vid sidan av regeringens insatser på området utförs ett viktigt arbete av organisationer i det civila samhället och av myndigheter på olika nivåer. Regeringens insatser är betydelsefulla men behöver ses i ett större sammanhang och utgör endast en av flera faktorer som påverkar medborgarnas deltagande och delaktighet i demokratin. Befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin följs upp För att öka kunskapen och förbättra uppföljningen av demokratipolitiken gav regeringen i uppdrag att ta fram indikatorer om befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin mellan valen (dnr Ku2015/02716/D). Uppdraget genomfördes av vid och indikatorerna grundar sig på frågor som institutet har ställt i intervjuundersökningar till svenska folket. Uppdraget redovisades (dnr Ku2016/01409/D). I rapporten redovisas uppgifter som visar att av den vuxna befolkningen är mycket eller ganska intresserade av politik. Det politiska intresset i ligger således kvar på samma höga nivå som , de högsta nivåerna sedan mätningarna påbörjades . En större andel män än kvinnor uppger att de är intresserad av politik, jämfört . Intresset för politik är också större i storstäderna jämfört med på landsbygden och i mindre tätorter, jämfört . Rapporten visar att av befolkningen diskuterade politik minst en gång . Även detta ligger på en jämförelsevis hög nivå, den högsta och skillnaderna mellan kvinnor och män är små. Enligt rapporten anser av den vuxna befolkningen att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå. Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut uppvisar en stadig ökning även om en svag tendens till minskning kan urskiljas . Det är som anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut som fattas på EU-nivå. Det råder inga betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller den bedömda möjligheten att kunna påverka politiska beslut. Andelen som anser att de har möjlighet att påverka politiska beslut på nationell nivå är större bland personer bosatta i storstadsområdena jämfört med personer bosatta i övriga landet. Tabell 9.2 Möjligheter att påverka politiska beslut i EU, och i den egna kommunen 2000–2015 Andel i befolkningen (procent), 16–, som svarar att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 beslut i den egna kommunen Källa: , . demokratiutredning – delaktighet och jämlikt inflytande demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande lämnade betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5).