prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Det gäller för såväl arbetsinkomster som kapitalinkomster. Skill- naden är dock störst för kapitalinkomster där kvinnors andel uppgår till knappt hälften av männens. Totalt utgör kvinnors marknads- inkomster av männens (se tabell 3.1). Kvinnor har dock en större andel av både skattefria och skattepliktiga transfereringar. Att de skattepliktiga ersättningarna från social- försäkringen är högre, förklaras till stor del av att kvinnor är mer sjukskrivna och tar ut en större kronor per dag. En viss utjämnande effekt upp- står även genom att enbart arbetsinkomster upp till en viss nivå ger rätt till ersättning från social- försäkringen. Kvinnors större andel av de skattefria transfe- reringarna förklaras i huvudsak av att det är vanligare att kvinnor är ensamstående föräldrar. Därmed har kvinnor i större utsträckning än män ersättningar som är förknippade med för- äldraskap, t.ex. barnbidrag och underhållsstöd. Ensamstående föräldrars möjlighet till heltids- arbete och egenförsörjning är ofta mindre än sammanboendes. Den större andelen kvinnor bland ensamstående föräldrar gör därför att kvinnor ofta har ett större behov av det in- komstprövade bostadsbidraget än män. Kvinnors högre andel av transfereringarna leder till en utjämning av inkomstskillnaderna. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män jämnas också ut av skattesystemet. Männens högre marknadsinkomster och progressiviteten i skattesystemet innebär att de betalar mer i skatt. Tabell 3.1 Från arbetsinkomst till individuell disponibel inkomst 2014 Inkomster i kronor (priser) och andelar i procent Medelinkomst från inkomstslaget, Andel med inkomst från Medelinkomst för personer med Kv/M (%) =Inkomst efter skatt och före Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Kvinnors marknadsinkomster har ökat snabbare än männens För de flesta utgör arbetsinkomsten den största delen av marknadsinkomsten. Skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetsinkomster får därför ett stort genomslag på marknadsinkomsten, framför allt kring medianen. Marknadsinkomsten har i procentuella termer ökat snabbare för kvinnor än för män –2014, medan skillnaden i kronor legat förhållandevis stabilt kring (se diagram 3.1). Kvinnors ökade marknadsinkomster kan framför allt förklaras av ökade arbetsinkomster och är en följd av att kvinnors arbetstid ökat . Kapitalinkomster är ungefär lika vanligt före- kommande bland kvinnor som bland män. av både kvinnor och män hade kapitalinkomster (se tabell 3.1). Det genomsnittliga beloppet är dock betydligt mindre för kvinnor än för män, vilket framför allt förklaras av lägre kapitalinkomster hos kvin- nor i den övre delen av inkomstfördelningen. Skillnaden är betydligt mindre i mitten och i nedre delen av inkomstfördelningen. Diagram 3.1 Marknadsinkomst för kvinnor och män 1995– 2014 Medianinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent (höger axel) 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Individuella disponibla inkomster har dock ökat i samma takt har relationen mellan kvinnors och mäns individuella disponibla in- komster varit förhållandevis kring I kronor räknat har skillnaden ökat med ca (se diagram 3.2). Att de relativa disponibla inkomsterna inte har förändrats i någon större utsträckning sam- tidigt som skillnaden mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster har minskat, kan dels för- av att kvinnors transfereringsinkomster har minskat i takt med ökade marknadsinkoms- ter, dels av att transfereringarna har ökat i en betydligt långsammare takt än marknads- inkomsterna vilket är en effekt av att priserna ökar långsammare än lönerna.25 Då transfere- ringar är vanligare bland kvinnor än bland män innebär det att ökade marknadsinkomster inte får fullt genomslag på utvecklingen i individuell disponibel inkomst. Diagram 3.2 Individuell disponibel inkomst 1995–2014 Medianinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent (höger axel) 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Inkomster i toppen av fördelningen Kvinnor har i genomsnitt lägre inkomster än män och är underrepresenterade i den övre delen av inkomstfördelningen. I diagram 3.3 har befolkningen 20–delats in i tio lika stora grupper rangordnade efter storleken på den individuella disponibla inkomsten. Om kvinnor och män fördelade sig på samma sätt över in- komstgrupperna skulle av kvinnorna och av männen återfinnas i varje inkomstgrupp. Kvinnor är dock överrepresenterade i inkomstgrupp 2–6 medan 25 Transfereringarna är prisindexerade medan marknadsinkomsterna styrs av löneökningar. Vid reallönetillväxt ökar löner mer än priser. Därmed ökar marknadsinkomsterna mer än transfereringarna. männen är överrepresenterade i inkomstgrupp 7–10. Diagram 3.3 Andel kvinnor respektive män i olika inkomstgrupper 2014 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Gruppindelningen baseras på individuell disponibel inkomst. Källor: och egna beräkningar. Genom att studera marknadsinkomsten kan förhållandet mellan kapitalinkomster och arbetsinkomster analyseras. Av de i befolkningen som har högst marknadsinkomst är männen över- representerade precis som vid individuell disponibel inkomst. Men skillnaderna har mins- kat och –2014 har andelen män som tillhör tiondelen med högst marknadsinkomst sjunkit från till , se diagram 3.4. För kvinnorna har motsvarande andel ökat från till . Ser man till hur stor andel av marknads- inkomsten som består av kapitalinkomster har kvinnorna i den högsta tiondelen systematiskt högre andel kapitalinkomst och högre genom- snittlig kapitalinkomst än männen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 3.4 Kapitalinkomstens andel av marknads- inkomsten samt andel män resp. kvinnor i tiondelen med högst inkomster Andel kvinnor resp. män, procent Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. I tabell 3.2 har den översta tiondelen delats upp i mindre inkomstgrupper. I tabellen ser man att männen har högre kapitalinkomster än kvinnorna i den översta tusendelen, vilket inte är fallet i de andra percentilgrupperna26. Däremot har männen systematiskt högre marknads- inkomster än kvinnorna. Tabell 3.2 Genomsnittlig marknadsinkomst och kapitalin- komst för kvinnor och män med toppinkomster Tusental kronor (priser) P99–P99,9 P99,9–P100 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. I tabell 3.3 framgår att skillnaden i antalet kvinnor och män är som störst i den högsta tusendelen. 26 Percentilgrupper innebär att individerna rankas från lägsta hundradelen till den högsta hundradelen efter sin marknadsinkomst och delas in i hundra lika stora grupper. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Tabell 3.3 Antal kvinnor och män med toppinkomster Antal personer i tusental och andel kvinnor i procent P99–P99,9 P99,9–P100 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 3.3Fler män än kvinnor försörjer sig bara genom arbete Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. Med inkomst från arbete avses i detta samman- hang utökad marknadsinkomst, dvs. inkomster från arbete, kapital, föräldrapenning, underhålls- stöd och barnbidrag, samt pension och studie- medel. Andelen som helt och hållet försörjer sig genom utökad marknadsinkomst har ökat bland både kvinnor och män. Andelen har dock under samtliga –2014 varit större bland män än kvinnor. var det av kvinnorna och av männen i förvärvs- aktiv ålder som levde i hushåll där utökad marknadsinkomst utgjorde hela hushålls- inkomsten(se diagram 3.5). Diagram 3.5 Andel personer vars inkomst enbart består av utökad marknadsinkomst 2014 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Att fler män än kvinnor har sin försörjning från enbart marknadsinkomster är ett mönster som syns i de flesta åldersgrupper. Undantaget är ungdomar 20–där situationen är den Av tabell 3.4 framgår också att andelen som enbart försörjer sig genom utökad marknadsinkomst är större bland samman- boende än bland ensamstående, vilket gäller för såväl kvinnor som män. Det kan delvis förklaras av att behovsprövade transfereringar baseras på hushållets samlade inkomster. Behovet av bidrag ur transfereringssystemen är ofta större hos ensamstående än sammanboende hushåll. I sammanboende hushåll kan låga marknads- inkomster hos den ena parten kompenseras genom högre inkomster från den andra, vilket gör att hushållet inte är berättigat till inkomst- prövade transfereringar. Även bland utrikes födda är andelen som enbart försörjs genom utökade marknadsinkomster större bland män än kvinnor. Utrikes födda kvinnor är generellt sett en grupp med låga marknadsinkomster. Gruppen är en av de mest ekonomiskt utsatta i . Tabell 3.4 Andel personer vars inkomst enbart består av utökad marknadsinkomst 2014 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Ensamstående m barn 0–6 år Ensamstående m barn 7–17 år Ensamstående 20–, utan barn Ensamstående 45–, utan barn Sammanboende m barn 0–6 år Sammanboende m barn 7–17 år Sammanboende 20–, utan barn Sammanboende 45–, utan barn Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 3.4Sammanboende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat Kvinnors ekonomiska självständighet har ökat. Sammanboende kvinnors andel av hushållsinkomsten har ökat från 1975 till 2014. En viktig förklaring till denna utveckling är den kraftiga ökningen av antalet arbetande kvinnor som skedde 1970– 1999. Därefter har antalet arbetstimmar fortsatt att öka för de sysselsatta kvinnorna. Ökningen har varit störst bland sammanboende kvinnor. har emellertid sammanboende kvinnors andel av hushålls- inkomsten legat relativt . Lägst andel av hushållsinkomsten har sammanboende kvinnor med små barn, vilket till stor del förklaras av att många kvinnor i denna grupp är föräldralediga eller arbetar deltid (se diagram 3.6). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 3.6 Sammanboende kvinnors andel av hushållsin- komsten 1995–2014 Sammanboende 20–, utan barn Sammanboende 45–, utan barn Sammanboende med barn 7–17 år Samtliga samanboende kvinnor 20–64 år Anm.: Statistiken avser sammanboende kvinnor i åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Andelen sammanboende hushåll där kvinnan har en högre inkomst än sin man har ökat . hade av kvinnorna i åldern 20–en högre individuell disponibel inkomst än mannen i familjen (se diagram 3.7). En andel som ökat till . Andelen kvinnor som står för av hushållsinkomsten har också ökat. Även om det är från låga nivåer har andelen kvinnor som svarar för av hushållets samlade inkomster nästan för- dubblats . var det av de sammanboende kvinnorna i åldrarna 20–som svarade för av hushållets inkomster och där kvinnorna svarade för av hushållets samlade inkomster. Diagram 3.7 Andel av hushållen där kvinnan har högre inkomst än mannen, 1995 resp. 2014 Kvinnor har högst inkomst eller mer av hushållets eller mer av hushållets Anm.: Statistiken avser sammanboende kvinnor i åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Drygt hälften av de kvinnor som har högre inkomst än sin partner är . Det är vanligare att dessa kvinnor bor i hushåll utan P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 barn än i hushåll med barn. I hushållen med barn är det ungefär lika stor andel som har äldre respektive yngre barn. De allra flesta kvinnor som har högre inkomst än sin partner är födda i (se tabell 3.5). Tabell 3.5 Sammanboende kvinnor med högre inkomst än sin partner 2014, fördelade efter kvinnans ålder, födelse- land och familjetyp 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Sammanboende med barn 0–6 år Sammanboende med barn 7–17 år Sammanboende 20–, utan barn Sammanboende 45–, utan barn Anm.: Statistiken avser sammanboende kvinnor i åldersgruppen 20 –. Källor: och egna beräkningar. 4.1Olika inkomstkällor har olika stor betydelse för äldre kvinnor respektive äldre män Den inkomstgrundade allmänna pensionen27 är i genomsnitt den största inkomstkällan för personer (se diagram 4.1).28 utgjorde den inkomstgrundade allmänna pensionen i genomsnitt av mäns respektive kvinnors individuella bruttoinkomst. Kvinnor hade i genomsnitt ca lägre inkomst från den inkomstgrundade allmänna pensionen jämfört med män.29 För de allra äldsta var skillnaden mellan kvinnor och män avsevärt större, ca , och för de yngsta pensionärerna var skillnaden mindre, ca (se diagram 4.2). Detta förklaras av att skillnaden mellan män och kvinnor i sysselsättningsgrad under för- värvsaktiv ålder har minskat . 4Ekonomisk ojämlikhet bland pensionärer Skillnader mellan kvinnor och män på arbets- marknaden, t.ex. beträffande arbetskrafts- deltagande, löner, befattningar, arbetstid och frånvaro, leder till att kvinnor har betydligt lägre arbetsinkomster än män (se avsnitt 2 ovan). Pensionssystemet är utformat så att pensionen främst ska spegla tidigare arbetsinkomster. Eftersom det finns skillnader i arbetsinkomst mellan kvinnor och män under arbetslivet, kommer det därför också att finnas skillnader mellan kvinnor och män när de har gått i pension. 27För personer födda eller senare består den inkomstgrundade all- männa pensionen av inkomstpension och premiepension. För personer födda –1953 kan även tilläggspension ingå. Tilläggspension ersätter ATP som fanns i det gamla pensionssystemet. För personer födda eller tidigare består den allmänna inkomstgrundade pensionen av tilläggspension. 28Analysen i detta avsnitt bygger på kapitel 2 i promemorian Jämställda pensioner? (Ds 2016:19). 29Skillnaden i genomsnittlig inkomstbaserad pension mellan kvinnor och män återspeglar inte bara skillnader i arbetsinkomster under förvärvs- aktiva år, utan också att kvinnor i genomsnitt lever än män. Den reala lönetillväxten innebär att yngre pensionärer i genomsnitt har högre pension än äldre pensionärer. Att det finns betydligt fler kvinnor än män bland de äldsta i befolkningen innebär då att personer med relativt låg inkomstpension väger tyngre vid beräkning av genomsnittet för kvinnor än vid motsvarande beräkning för män. Diagram 4.1 Genomsnittlig individuell bruttoinkomst för personer , efter inkomstslag Anm.: I posten tjänstepension m.m. ingår även privat pension och vissa övriga pensionsinkomster. Källor: (Statistiskt analysregister, ) och egna beräkningar. Diagram 4.2 Genomsnittlig individuell bruttoinkomst , efter ålder och inkomstslag Källor: () och egna beräkningar. Tjänstepension är det näst största inkomstslaget för både kvinnor och män. Män fick 2013 i genomsnitt ungefär dubbelt så stor inkomst från tjänstepension jämfört med kvinnor.30 Tjänste- pensionen avtar med stigande ålder både för kvinnor och för män.31 Detta gäller oavsett om 30De flesta som arbetar har, förutom allmän pension, en tjänstepension via sin arbetsgivare. För den allmänna pensionen finns ett intjänandetak på 7,5 inkomstbasbelopp. En sådan gräns finns inte i tjänstepensionen. I posten tjänstepension m.m. ingår även privat pension och vissa övriga pensionsinkomster. Dessa inkomstslag är dock små jämfört med tjänstepensionen. 31En anledning till att pensionen avtar med stigande ålder är att den reala lönetillväxten gör att nytillkomna pensionärer i genomsnitt har högre tjänstepension än äldre pensionärer. En annan bidragande orsak är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 tjänstepensionen mäts i kronor eller som andel av den totala bruttoinkomsten. Att kvinnor i genomsnitt har lägre tjänstepension beror på att tjänstepensionen, i likhet med den inkomst- relaterade allmänna pensionen, är en återspegling av den inkomst en individ har haft under förvärvslivet. Skillnaden förstärks av att avsättningen till tjänstepensionen som procent av lönen är större för högre inkomster (över 7,5 inkomstbasbelopp) än för lägre inkomster. Kapitalinkomster är i genomsnitt det tredje största inkomstslaget för både kvinnor och män. utgjorde kapitalinkomster i genomsnitt Kapitalinkomsterna är förhållandevis jämnt för- delade över olika åldersgrupper. Eftersom den totala bruttoinkomsten avtar med stigande ålder innebär det att kapitalinkomsternas andel av bruttoinkomsten ökar med stigande ålder. Detta gäller för både kvinnor och män. Grundskyddet i det allmänna pensionssyste- met, dvs. garantipension och bostadstillägg för pensionärer (), samt änkepension, är viktiga inkomstkällor för äldre kvinnor. Det är framför allt kvinnor som har så låga inkomster att de får del av grundskyddet. utgjorde dessa inkomstslag i genomsnitt av de äldre kvinnornas individuella bruttoinkomst. För män var motsvarande andel betydligt lägre, . För de allra äldsta kvinnorna är inkomster från garantipension, änkepension och BTP den största inkomstkällan. utgjorde dessa inkomstslag i genomsnitt av den totala bruttoinkomsten för kvinnor . Män arbetar efter i högre ut- sträckning än kvinnor, och har därför större löne- och näringsinkomster än kvinnor. av männen och av kvinnorna i åldersgruppen 65–var syssel- satta 2015. utgjorde löne- och närings- inkomster i genomsnitt av männens och av kvinnornas bruttoinkomst. Uttryckt i kronor hade män i genom- dubbelt så stor inkomst från för kvinnor). Löne- och närings- inkomster avtar med stigande ålder för både att det blir allt vanligare att tjänstepensionen tas ut i stället för livsvarigt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 kvinnor och män. Att inkomsterna avtar gäller oavsett om de mäts i kronor eller som andel av den totala bruttoinkomsten. Sammantaget hade kvinnor i genomsnitt en bruttoinkomst som var ca , eller , lägre än mäns genomsnittliga bruttoinkomst . Eftersom män har högre bruttoinkomster betalar de också i genomsnitt mer i skatt, vilket verkar utjämnande på skillnaden i disponibel inkomst mellan kvinnor och män (se diagram 4.3). hade kvinnor i genomsnitt en disponibel inkomst som var ca , eller lägre än den genomsnittliga disponibla inkomsten för män . Diagram 4.3 Genomsnittlig individuell disponibel inkomst 2013 för personer Källor: () och egna beräkningar. För både kvinnor och män gäller att totala bruttoinkomster och disponibla inkomster i genomsnitt är högre för de yngre pensionärerna (66–). Inkomsterna avtar med stigande ålder, men planar ut i de allra översta åldersgrup- perna (se diagram 4.4). För kvinnor är det främst avtagande pensionsinkomster, delvis kompense- rat av högre inkomster från grundskydd och änkepension, samt lägre skattbetalningar som bidrar till åldersprofilen. För män är det främst lägre inkomster från tjänstepension och lägre löne- och näringsinkomster i de övre ålders- grupperna som förklarar åldersprofilen för de disponibla inkomsterna. Diagram 4.4 Genomsnittlig individuell disponibel inkomst 2013, efter ålder Källor: () och egna beräkningar 4.2Inkomstgapet mellan kvinnor och män bland pensionärer Inkomstgapet är i princip oförändrat Inkomstgapet mellan kvinnor och män definieras i resten av detta avsnitt som skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga individuella disponibla inkomster i förhållande till mäns genomsnittliga individuella disponibla inkomster: Gap  100* (ink. för män  ink. för kvinnor ) inkomst för män Inkomstgapet visar således hur många procent lägre kvinnors inkomst är i jämförelse med mäns. Den individuella disponibla inkomsten för personer är i genomsnitt lägre för kvinnor än för män. Denna relation har varit relativt stabil (se diagram 4.5).32 Till följd av kvinnors ökade arbetsinkomster har skillnaden mellan kvinnors och mäns genomsnittliga allmänna ålderspension successivt minskat . 32 Observera att de olika datamaterialen, Hushållens ekonomi (HEK) i Diagram 4.1 och i diagram 4.5 skiljer sig något i skattningen av den procentuella skillnaden mellan kvinnors och mäns genomsnittliga disponibla inkomst 2013. mellan kvinnors och mäns genomsnittliga bruttopension (allmän pension, tjänstepension och privat pension) minskade , och har därefter varit relativt . Att gapet i disponibel inkomst inte har minskat beror bl.a. på att minskningen av gapet i den allmänna pensionen har motverkats av att tjänstepensioner, arbetsinkomster och kapital- inkomster har ökat sin andel av de totala inkomsterna för pensionärer (dessa inkomstslag tenderar att verka i riktning mot ökade skillnader mellan kvinnor och män, se nedan). Diagram 4.5 Inkomstgapet 1995–2013 Källor: () och egna beräkningar. Inkomstgapet är större för pensionärer än för förvärvsaktiva och störst för yngre pensionärer Inkomstgapet varierar i betydande grad mellan olika åldersgrupper (se diagram 4.6). Inkomst- gapet uppkommer tidigt i arbetslivet för att sedan stabiliseras på en nivå kring . Gapet är i genomsnitt större för pensionärer än för personer i förvärvsaktiv ålder. Inkomstgapet för personer i förvärvsaktiv ålder, 20–, är i genomsnitt , jämfört för dem som är . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 4.6 Inkomstgapet 2013 efter ålder Anm.: Individer grupperade i ettårsklasser. I den högsta åldersgruppen i diagrammet ingår samtliga personer i befolkningen som är . Källor: () och egna beräkningar. Trots att de äldsta kvinnorna bland pension- ärerna har haft ett mycket lägre arbets- kraftsdeltagande än de kvinnor som har gått i pension är inkomstgapet mellan kvinnor och män minst bland de äldsta pensionärerna. Att de äldsta kvinnorna har så låga pensions- inkomster att de får del av grundskydd (garanti- pension och BTP) är den viktigaste orsaken till att åldersprofilen för inkomstgapet under pensionärslivet ser ut på detta sätt. I frånvaro av dessa inkomstslag skulle inkomstgapet i stället vara störst bland de äldsta pensionärerna. Grundskydd, änkepension och skatter krymper inkomstgapet – övriga inkomstslag vidgar gapet Olika inkomstslag bidrar i olika grad till inkomstgapet. Summan av de enskilda inkomst- slagens bidrag till gapet motsvarar det totala gapet. Begreppet bidrag till gapet innebär alltså den genomsnittliga skillnaden mellan kvinnor och män avseende ett visst inkomstslag relaterat till mäns genomsnittliga disponibla inkomst. Av diagram 4.7 framgår att garantipension, änkepension och BTP, tillsammans med skatten, bidrar till att det genomsnittliga inkomstgapet minskar, medan alla de delar som är inkomst- relaterade, dvs. som speglar inkomsten under förvärvslivet, ökar gapet. Den inkomstgrundade allmänna pensionen är det enskilda inkomstslag som bidrar mest till inkomstgapet. Även tjänste- pension och privat pension har en betydande effekt på det totala inkomstgapet. Gapet ökas också av arbetsinkomster efter och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 kapitalinkomster eftersom dessa inkomster är större för män än för kvinnor. Diagram 4.7 Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet 2013 Anm.: I posten tjänstepension m.m. ingår även privat pension och vissa övriga pensionsinkomster. Källor: () och egna beräkningar. Hur olika inkomstslag bidrar till inkomstgapet varierar beroende på vilken åldersgrupp som studeras (se diagram 4.8). Den inkomst- relaterade allmänna pensionen bidrar mer till det totala inkomstgapet för äldre än för yngre pensionärer. Låga pensionsinkomster för de äldsta kvinnorna kompenseras dock av inkomster från garantipension, änkepension och BTP, dvs. dessa inkomstslag bidrar till att sluta inkomstgapet betydligt mer för de äldsta än för de yngsta pensionärerna. Det positiva bidraget till inkomstgapet från löneinkomster avtar med stigande ålder. För övriga inkomstslag, dvs. tjänstepension, kapitalinkomster och skatter, är bidraget till gapet förhållandevis över olika åldersgrupper. Diagram 4.8 Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet 2013, efter ålder 0 -10 -20 -30 -40 -50 Ålder Källor: () och egna beräkningar. 5Välfärdstjänster bidrar till välståndet och påverkar inkomstskillnaderna 5.1Ett vidgat inkomstbegrepp fångar värdet av välfärdstjänster Välfärdstjänster som barnomsorg och äldre- omsorg underlättar både kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande och inkomstmöjligheter.