prop · H303195d2 · 2016-01-01 00:00:00 — 2.den tillhandahållna tjänsten betalas helt av den upphandlande myndigheten. Paragrafen genomför artikel 14 i LOU-direktivet och motsvarar 1 kap. 6 § första stycket 6 samt kategori 8 i bilaga 2 till samma lag. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter, men har i förhållande till lagrådsremissens förslag placerats i ett annat kapitel. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1 och 10.7. I paragrafen anges två förutsättningar som båda måste vara uppfyllda för att det ska vara fråga om offentlig upphandling som omfattas av 2015/16:195 lagen. Motsvarande paragraf i nuvarande är utformad som ett undantag. Någon ändring i rättsläget är inte avsedd med den nya utformningen av bestämmelsen. Kontrakt som subventioneras med mer än hälften av en upphandlande myndighet 6 § Denna lag ska tillämpas på kontrakt som upphandlas av någon annan än en upphandlande myndighet eller av en upphandlande myndighet för någon annans räkning, om 1. mer än hälften av kostnaden för kontraktet täcks av direkta bidrag från en upphandlande myndighet, 2.kontraktets värde beräknas uppgå till minst de tröskelvärden som avses i 5 kap. 2 §, och a)en byggentreprenad som avser sådana anläggningsarbeten som anges i bilaga 1, b)en byggentreprenad som avser uppförande av sjukhus, anläggningar för sport, rekreation och fritid, skol- eller universitetsbyggnader eller byggnader för administrationsändamål, eller c)tjänster som har samband med ett byggentreprenadkontrakt som avses i a eller b. En upphandlande myndighet som lämnar ett sådant bidrag ska se till att bestämmelserna i denna lag tillämpas om kontraktet upphandlas av någon annan än myndigheten. Paragrafen genomför tillsammans med 5 kap. 2 § artikel 13 i LOU- direktivet och motsvarar 3 kap. 2 § . Paragrafen har, i jämförelse med lagrådsremissens och Lagrådets förslag placerats i ett annat kapitel. Övervägandena finns i avsnitt 11.1. Av första stycket framgår att lagens bestämmelser ska tillämpas på vissa kontrakt som till mer än hälften finansieras av en upphandlande myndighet och som tilldelas av någon annan än en upphandlande myndighet eller av en upphandlande myndighet för någon annans Lagrådet har uppmärksammat att det finns en brist i nuvarande som överförts till lagrådsremissens lagförslag och som har samband med genomförandet av artikel 8 LOU-direktiv. med anledning av detta gjorts i första stycket 3 a) som är ny och anger att även byggentreprenad som avser sådana anläggningsarbeten som anges i bilaga 1 omfattas av bestämmelserna. Bestämmelsen följer av direktivet men har som Lagrådet funnit inte genomförts i nuvarande lagstiftning. LOU-direktivet har den aktuella punkten fått en ny översättning som anger att den gäller bygg- och anläggningsarbeten som anges i direktivets bilaga II (jämfört med LOU-direktiv som angav att den gällde byggentreprenader som anges i bilaga II). Att direktivets avsikt är att den endast ska gälla anläggningsarbeten enligt bilaga II till direktivet kan emellertid utläsas av övriga språkversioner av direktivet, bl.a. den engelska och den danska. En motsvarande regel gällde enligt 1992 års lag som även den gällde anläggningsarbeten. Lagrådet anser att uttrycket ”upphandla för någon annans räkning” är oklart, eftersom det inte framgår om det är ett fullmaktsförhållande eller ett kommissionsförhållande som avses. Båda dessa förhållanden omfattas emellertid av paragrafen. Sker upphandlingen i myndighetens eget namn men för annans räkning utgör det ett kommissionsförhållande och Prop. 2015/16:195 myndigheten ska tillämpa upphandlingsreglerna. upphandlar i annans namn för annans räkning med stöd av en fullmakt ska bestämmelserna i lagen tillämpas i denna situation. I andra stycket anges att en upphandlande myndighet som lämnar ett sådant bidrag som anges i paragrafen har ett ansvar för att se till att lagens bestämmelser iakttas när kontraktet upphandlas av någon annan än myndigheten själv. Den upphandlande myndigheten är alltså i dessa fall, oavsett om någon annan helt genomför upphandlingsåtgärderna eller om myndigheten agerar med stöd av en fullmakt, skyldig att se till att Av 5 kap. 2 § framgår att de tröskelvärden som ska tillämpas enligt paragrafen anges i artikel 4 i direktiv /24/EU eller i beslut meddelade av kommissionen i enlighet med artikel 6 i direktivet. Var finns definitioner och förklaringar? 7 § I detta kapitel finns definitioner av begrepp som används i lagen. finns definitioner av vissa tekniska specifikationer. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck finns i nedan angivna Anbudsinfordran i 10 kap. 1 § Blandade kontrakt i 2 kap. 1 § CPV-nomenklaturen i 4 kap. 19 § Direktupphandling i 19 kap. 4 § Dynamiskt inköpssystem i 8 kap. 1 § Elektronisk auktion i 8 kap. 15 § Elektronisk katalog i 8 kap. 28 § Förenklat förfarande i 19 kap. 5 § Förfarande för inrättande av innovationspartnerskap i 6 kap. 30–31 §§ Förhandlat förfarande med föregående annonsering i 6 kap. 4–6 §§ Förhandlat förfarande utan föregående annonsering i 6 kap. 12–19 §§ Intern upphandling i 3 kap. 11–16 §§ Konkurrenspräglad dialog i 6 kap. 20–21 §§ Leverantör av medietjänster i 3 kap. 20 § Märkning i 9 kap. 12 § Selektivt förfarande i 6 kap. 3 § Urvalsförfarande i 19 kap. 6 § Öppet förfarande i 6 kap. 2 §. Paragrafen har ingen motsvarighet i LOU-direktivet eller . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. Definitioner av ett antal begrepp som används i lagen finns i detta Andra definitioner och förklaringar som har en tydlig anknytning till ett visst kapitel eller en viss bestämmelse finns i stället i det kapitlet eller i anslutning till den bestämmelsen. 8 § Med anbudssökande avses den som har ansökt om att få eller inbjudits att 1. ett selektivt förfarande, 2. ett förhandlat förfarande med föregående annonsering, 2015/16:195 3. ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering, 4.en konkurrenspräglad dialog, 5.ett förfarande för inrättande av innovationspartnerskap, eller Paragrafen genomför artikel 2.1.12 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 1 § . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. I paragrafen definieras begreppet anbudssökande. Definitionen har i förhållande till ändrats på så sätt att det förtydligas att även den som blir inbjuden att delta i ett upphandlingsförfarande omfattas av begreppet. Anbudssökande är därmed den som har ansökt om eller inbjudits att delta i något av de uppräknade förfarandena. Även den som ansöker om att delta i det nya förfarandet för inrättande av innovationspartnerskap omfattas av begreppet. När en förhandsannons används som anbudsinfordran enligt 10 kap. 2 § ska intresserade leverantörer anmäla sitt intresse för kontraktet. En sådan intresseanmälan får anses innebära att leverantören har ansökt om att få lämna anbud (jfr 10 kap. 8 §). 9 § Med byggentreprenadkontrakt avses ett kontrakt som 1.avser utförande eller både projektering och utförande av arbete som är hänförligt till en verksamhet som anges i bilaga 1, 2.avser utförande eller både projektering och utförande av ett byggnadsverk, 3.innebär att ett byggnadsverk realiseras, enligt krav som ställs upp av en upphandlande myndighet som utövar ett avgörande inflytande över typen av byggnadsverk eller över projekteringen. Paragrafen genomför artikel 2.1.6 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 3 § första stycket . Paragrafen har utformats med beaktande av Övervägandena finns i avsnitt 6.7.4. Paragrafen innehåller definitionen av begreppet byggentreprenad- Bestämmelsen har i förhållande till getts en mer direktivnära utformning genom att den anger tre typer av kontrakt som omfattas av begreppet. Den första punkten överensstämmer med motsvarande bestämmelse i och anger att begreppet omfattar kontrakt som avser utförande eller projektering och utförande av arbete som är hänförligt till en verksamhet som anges i bilaga 1. punkten är ny i förhållande till men har en motsvarighet i Bestämmelsen tydliggör att ett kontrakt som avser utförande eller både projektering och utförande av ett byggnadsverk omfattas av definitionen. Den nya utformningen är inte avsedd att innebära någon ändring av vilka kontrakt som kan anses Vad som avses med byggnadsverk framgår av 10 §. Den tredje punkten gäller kontrakt som innebär att ett byggnadsverk realiseras enligt krav som ställs upp av en upphandlande myndighet. att ett sådant kontrakt ska anses utgöra ett byggentreprenadkontrakt krävs att den upphandlande myndigheten utövar ett avgörande inflytande över typen av byggnadsverk eller över projekteringen. bestämmelsen är att kodifiera praxis (se dom , C-451/08, EU:C:2010:168, p. 10 § Med byggnadsverk avses det samlade resultatet av bygg- och anläggningsarbeten, om resultatet självständigt fyller en teknisk eller ekonomisk funktion. Paragrafen genomför artikel 2.1.7 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 3 § andra stycket . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. Paragrafen innehåller definitionen av byggnadsverk. Definitionen är endast redaktionellt ändrad i förhållande till den som finns i . 11 § Med central upphandlande myndighet avses en statlig myndighet och en sådan upphandlande myndighet som anges i bilaga I till direktiv /24/EU. Paragrafen genomför artikel 2.1.2 i LOU-direktivet. Bestämmelsen saknar motsvarighet i . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.5. Paragrafen innehåller definitionen av central upphandlande myndighet. Begreppet ersätter begreppet ”centrala statliga myndigheter” som används i LOU-direktivet som beteckning för den krets av upphandlande myndigheter som är upptagna i bilaga I till direktivet. Enligt definitionen omfattar begreppet alla statliga myndigheter och de upphandlande myndigheter som anges i bilaga I till LOU-direktivet. Förteckningen av upphandlande myndigheter i bilagan baseras på WTO:s avtal om offentlig upphandling (Agreement on Government Procurement, GPA) och kan endast uppdateras av kommissionen genom delegerade akter enligt artikel 6.7 i direktivet. En upphandlande myndighet som är upptagen i förteckningen omfattas enligt artikel 2.1.2 av begreppet även om myndighetens namn skulle vara felaktigt återgivet eller om myndigheten skulle byta namn. En myndighet faller således inte utanför begreppet även om förteckningen, i avvaktan på en uppdatering av kommissionen, innehåller inaktuella uppgifter. Genom att samtliga statliga myndigheter alltid omfattas av definitionen torde förteckningen i bilaga I till direktivet i praktiken få begränsad betydelse. För de upphandlande myndigheter som omfattas av definitionen gäller särskilda tröskelvärden enligt 5 kap. 1 §. Vidare har andra upphandlande myndigheter än centrala upphandlande myndigheter, t.ex. kommunala myndigheter, möjlighet att använda sig av förhandsannons som anbudsinfordran enligt 10 kap. 2 §. 12 § Med direktiv /24/EU avses och rådets direktiv 2014/24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen, som införs på Lagrådets inrådan, genomför inte någon artikel Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Definitionen med en kortform för LOU-direktivets namn syftar till att underlätta läsningen av de paragrafer i lagen som innehåller en hänvisning till direktivet. Kortformen avser direktivet i dess ursprungliga 13 § Med elektroniska medel avses elektronisk utrustning för behandling och lagring av data som sänds, överförs eller tas emot via kabel eller radiovågor eller på optisk eller annan elektromagnetisk väg. Paragrafen genomför artikel 2.1.19 i LOU-direktivet 2 kap. 6 § . Paragrafen har utformats i enlighet Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. Paragrafen innehåller definitionen av elektroniska medel. I definitionen har förtydligats att det är elektronisk utrustning för behandling och lagring av viss typ av data som utgör elektroniska medel. Den typ av data som avses är sådan som sänds, överförs eller tas emot på visst sätt som anges i definitionen. Definitionen ansluter till definitionen av elektroniskt kommunikationsnät i 1 kap. 7 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 14 § Med inköpscentral avses en upphandlande myndighet som stadigvarande tillhandahåller centraliserad inköpsverksamhet i form av 1.anskaffning av varor eller tjänster som är avsedda för upphandlande myndigheter, eller 2.tilldelning av kontrakt eller ingående av ramavtal om varor, tjänster eller byggentreprenader som är avsedda för upphandlande myndigheter. genomför artikel 2.1.14–2.1.16 i motsvarar delvis 2 kap. 9 a § . Övervägandena finns i avsnitt 14.2. Paragrafen innehåller definitionen av inköpscentral. framgår att en inköpscentral är en upphandlande myndighet som stadigvarande tillhandahåller centraliserad inköpsverksamhet. med vad som föreskrivs i LOU-direktivet får endast en upphandlande myndighet vara inköpscentral. verksamheten ska bedrivas stadigvarande tydliggör skillnaden mellan en inköpscentral och en tillfällig gemensam upphandling som genomförs av flera upphandlande myndigheter (bestämmelser om sådan tillfällig gemensam upphandling finns i artikel 37 i LOU-direktivet, se avsnitt 15). Ett sådant tillfälligt samarbete i form av gemensam upphandling utgör således inte en inköpscentral i lagens mening. vidare att centraliserad inköpsverksamhet kan bedrivas i två former. Enligt den första punkten kan sådan verksamhet bedrivas i form av anskaffning av varor eller tjänster som är avsedda för upphandlande myndigheter, dvs. en form av grossistfunktion. Bestämmelsen är ny i förhållande till och innebär att en inköpscentral i eget namn kan anskaffa varor eller tjänster för vidareförsäljning till upphandlande användningen av s.k. vidarefakturering, där inköpscentralen i egenskap av köpare är betalningsansvarig gentemot leverantören och i sin tur fakturerar de upphandlande myndigheter som varan eller tjänsten är avsedd för (se vidare avsnitt 14.3). Enligt den andra punkten kan centraliserad inköpsverksamhet även bedrivas i form av tilldelning av kontrakt eller ingående av ramavtal om varor, tjänster eller byggentreprenader som är avsedda för upphandlande myndigheter. denna del motsvarar bestämmelsen delvis Bestämmelsen har dock getts en mer direktivnära utformning. utformningen innebär att inköpscentraler inte endast kan agera som ombud för upphandlande myndigheter utan även kan genomföra upphandlingar och fatta tilldelningsbeslut självständigt ansvar avseende en vara, tjänst eller byggentreprenad som är avsedd för Prop. 2015/16:195 en myndighet (se vidare 7 kap. 13 § och kommentaren till den En inköpscentral kan agera antingen som ombud eller som självständig mellanhand både när det gäller upphandling av en vara, tjänst eller byggentreprenad och när det gäller ingående av ramavtal. Efter att en inköpscentral upphandlat en vara, tjänst eller byggentreprenad och tilldelat kontraktet är det emellertid vid en tillämpning av andra punkten myndigheten som ingår avtal med den vinnande leverantören. När en inköpscentral ingår ett ramavtal är det vid tillämpning av andra punkten myndigheten som avropar från ramavtalet. Av definitionen i direktivet framgår att en inköpscentral, utöver centraliserad inköpsverksamhet, även får tillhandahålla upphandlande myndigheter stödverksamhet för inköp. Möjligheten för inköpscentraler att tillhandahålla sådan verksamhet framgår av 7 kap. 10 §, se kommentaren till den bestämmelsen. 15 § Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som 1.ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer, och 2.avser leverans av varor, tillhandahållande av tjänster eller utförande av byggentreprenad. Paragrafen genomför artikel 2.1.5 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 10 § . Övervägandena finns i avsnitt 6.1.2 och 6.7.4. I paragrafen definieras begreppet kontrakt. Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer. Det saknar härvid betydelse om leverantören själv är en upphandlande myndighet (jfr dom Teckal, C-107/98, EU:C:1999:562, p. Avtalet ska avse leverans av varor, tillhandahållande av tjänster eller utförande av byggentreprenad. Något krav att avtalet ska undertecknas eller signeras med en elektronisk signatur för att kunna omfattas av begreppet kontrakt finns inte. 16 § Med leverantör avses den som på marknaden tillhandahåller varor eller tjänster eller utför byggentreprenader. Med leverantör avses också grupper av leverantörer. Paragrafen genomför artikel 2.1.10 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 11 § . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.3. I paragrafen definieras begreppet leverantör. Begreppet ersätter, liksom i , det i direktiven använda begreppet ekonomisk aktör (se prop. 2006/07:128 del 1 s. 149 f. och 302.). Definitionen är oförändrad jämfört med och omfattar enligt första stycket alla fysiska eller juridiska personer som på marknaden tillhandahåller varor eller tjänster eller utför byggentreprenader. Av skäl 14 i LOU-direktivet framgår att ekonomisk aktör bör ges en vid tolkning och detsamma gäller därmed begreppet leverantör. Till exempel omfattas även nyetablerade aktörer som lämnar anbud i en upphandling. Av praxis följer bl.a. att även aktörer som inte huvudsakligen bedriver verksamhet i syfte att skapa 2015/16:195 vinst och som inte är stadigvarande verksamma på marknaden kan utgöra leverantörer (se dom CoNISMa, C-305/08, EU:C:2009:807). Av andra stycket framgår att även grupper av fysiska eller juridiska personer omfattas av begreppet. Detta gäller oavsett om en sådan sammanslutning är tillfällig. 17 § Med livscykel avses samtliga skeden, inklusive forskning och utveckling, som en vara, tjänst eller ett byggnadsverk genomgår från råvaruanskaffning eller generering av resurser till bortskaffande, sanering och tjänstens eller användningens slut. Paragrafen genomför artikel 2.1.20 i LOU-direktivet. Bestämmelsen saknar motsvarighet i men motsvaras delvis av 2 kap. 17 § LUFS. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.7.6. Paragrafen innehåller definitionen av livscykel. En livscykel omfattar enligt direktivet alla på varandra följande eller inbördes samman- kopplade skeden som ingår i livslängden för en vara eller tjänst eller ett byggnadsverk, från råvaruanskaffning eller generering av resurser till bortskaffande, sanering och tjänstens eller användningens slut. Sådana skeden kan t.ex. innefatta forskning och utveckling, produktion, handel och dess villkor, transport, användning och underhåll. 18 § Med offentligt styrt organ avses en sådan juridisk person som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och 1.som till största delen är finansierad av staten, en kommun, ett landsting eller en upphandlande myndighet, 2.vars verksamhet står under kontroll av staten, en kommun, ett landsting eller en upphandlande myndighet, eller 3.i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än halva antalet ledamöter är utsedda av staten, en kommun, ett landsting eller en upphandlande myndighet. Paragrafen genomför artikel 2.1.4 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. I paragrafen definieras begreppet offentligt styrdt organ. ersätter, liksom i , det i direktivet använda begreppet offentlig- Bestämmelsen har i förhållande till förenklats genom att de olika kategorierna av juridiska personer som räknats upp har ersatts av uttrycket juridiska personer. Någon ändring i sak är inte Liksom enligt kan begreppet offentligt styrdt organ således omfatta t.ex. bolag, föreningar, delägarförvaltningar, särskilt bildade samfällighetsföreningar och stiftelser. Lagrådet har efterfrågat ett klargörande om det utöver hänvisningarna till stat, kommun och landsting behövs en hänvisning till upphandlande myndighet samt föreslagit att kommuner och landsting ersätts med regeringsformens terminologi kommuner på lokal och regional nivå. Vad som avses med upphandlande myndighet framgår av 22 §. sådan kan enligt den paragrafen vara ett offentligt styrt organ enligt Det kan därför vara en juridisk person skild från stat, kommun och landsting. Regeringsformens terminologi innebär att det inte längre i regeringsformen anges hur de olika kommuntyperna ska Prop. 2015/16:195 betecknas (se prop. 2009/10:80 s. 208 och 209). paragrafen följer dock de beteckningar som framgår av kommunallagen (1991:900). 19 § Med projekttävling avses en tävling som är öppen för alla och som anordnas av en upphandlande myndighet i syfte att förvärva en ritning eller en projektbeskrivning som en jury utsett till vinnande bidrag. Paragrafen genomför artikel 2.1.21 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 14 § . Övervägandena finns i avsnitt 28. Om syftet med projekttävlingen är att efter tävlingen tilldela ett tjänstekontrakt kan den utgöra en sådan åtgärd för att anskaffa en tjänst som avses i 2 §. Av direktivets definition framgår att en projekttävling inte måste innefatta priser. En tävling som saknar ersättningar till deltagarna eller tävlingspriser och som inte heller syftar till att tilldela ett tjänstekontrakt faller utanför denna lags tillämpningsområde, se 18 kap. 1 §. 20 § Med ramavtal avses ett avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa villkoren i kontrakt som senare ska tilldelas . Paragrafen genomför artikel 33.1 andra stycket i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 15 § . Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 13.2. Definitionen har fått en något annorlunda utformning än i nuvarande lagstiftning. Ändringen är gjord i förtydligande syfte och någon ändring i sak är inte avsedd. Det finns inte något uttryckligt skriftlighetskrav i direktivet när det gäller ramavtal. Det ligger dock i sakens natur att ramavtal är skriftliga. 21 § Med tjänstekontrakt avses ett kontrakt som gäller tillhandahållande av andra tjänster än de som avses i 9 §. Paragrafen genomför artikel 2.1.9 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 18 § . Övervägandena finns i avsnitt 6.7.4. Paragrafen innehåller definitionen av tjänstekontrakt. Till skillnad från motsvarande paragraf i innehåller definitionen inte några bestämmelser om hur ett kontrakt som avser både tjänster och varor eller byggentreprenader ska klassificeras. Det framgår i stället av 2 kap. 2 § vilka bestämmelser som ska tillämpas i en sådan situation. 22 § Med upphandlande myndighet avses en statlig eller myndighet. Vid tillämpning av denna lag ska med myndighet jämställas 1.beslutande församling i en kommun eller ett landsting, 2.offentligt styrt organ som avses i 18 §, och a)en eller flera myndigheter enligt första stycket eller församlingar enligt 1, b)ett eller flera organ enligt 2. 2015/16:195 Paragrafen genomför artikel 2.1.1 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 19 § . Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.7.1. Paragrafen innehåller definitionen av upphandlande myndigheter. Definitionen överensstämmer i sak med den som finns i (se prop. 2006/07:128 del 1 s. 145 ff. och 306 f.). Lagrådet har föreslagit att kommuner och landsting ersätts med regeringsformens terminologi kommuner på lokal och regional nivå. Regeringsformens terminologi innebär att det inte längre i regeringsformen anges hur de olika kommuntyperna ska betecknas (se prop. 2009/10:80 s. 208 och 209). Både kommuner och landsting benämns således i Regeringsformen som kommuner (dock på lokal och regional nivå). I kommunallagen (1991:900) används emellertid begreppen kommuner och landsting för att beteckna de olika kommuntyperna. Begreppen i paragrafen följer de beteckningar som framgår av kommunallagen, dvs. kommuner och landsting. 23 § Med upphandlingsdokument avses varje dokument som en upphandlande myndighet använder för att beskriva eller fastställa innehållet i upphandlingen. Paragrafen genomför artikel 2.1.13 i LOU-direktivet och motsvarar 2 kap. 8 § .