prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — Förmågan skulle upprätthållas genom att följa utvecklingen inom bl.a. militärteknik och konflikters karaktär, samt genom övningar, operationer, kompetensutveckling, forskning, teknikutveckling och studier. Regeringen bedömer att Försvarsmakten, med hänsyn tagen till neddragningen av anslaget 1:4 Forskning och teknikutveckling, genom bl.a. utökad övningsverksamhet har godtagbar förmåga att vidareutveckla det militära försvaret. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion ha en aktuell operativ planering. Denna finns utformad i myndighetens försvarsplanering. Regeringen beslutade om anvisningar för Försvarsmaktens försvarsplanering samt om uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering. Försvarsmakten har bedrivit försvarsplanering i enlighet med givna inriktningar. Regeringen bedömer att krigsförbanden i stort har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut men att bl.a. personalsituationen i vissa förband är ansträngd. För att följa utvecklingen av krigsförbandens förmåga är krigsdugligheten central. Den sammanfattar förbandens förmåga att lösa sina uppgifter och beror främst på tillgången till materiel och övad personal. Detaljerad redovisning av verksamheten återfinns under respektive stridskraft. Förstärkningar på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap har bidragit till att stärka försvarsförmågan. En i jämförelse ökad övningsmängd och högre komplexitet i övningarna har bidragit till krigsdugligheten. Exempelvis har brigadledningsförmåga övats och huvuddelen av Försvarsmaktens krigsförband, skolor och centra har genomfört beredskapsövningar. Beredskapsövning har bl.a. genomförts på . har ca 500 personer kallats in till tjänstgöring. Beredskapsanpassningar till följd av den höga militära aktiviteten i vårt närområde har genomförts . Av vikt i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet var att öka krigsförbandens användbarhet och tillgänglighet. Enligt den inriktningen bör normalt huvuddelen av förbanden i insatsorganisationen vara tillgängliga och inget förband bör normalt ha en tillgänglighet överstigande . Huvuddelen av förbanden ska, vid höjd beredskap, kunna påbörja lösandet av krigsuppgift . Tillgängligheten vid höjd beredskap ska dock inte för något förband överstiga . Diagram 3.1 nedan redovisar andelen befattningar i insatsorganisationen, exklusive hemvärnsförband, som enligt Försvarsmakten är tillgängliga . I diagrammet redovisas hur andelen har förändrats . Under var värdet . Regeringen bedömer, sett över perioden –2015, att resultatet indikerar att Försvarsmakten allt bättre uppfyller tillgänglighetskravet att huvuddelen av förbanden normalt bör vara tillgängliga . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Diagram 3.1 Andel befattningar i insatsorganisationen, exkl. hemvärn, med tillgänglighet Källa: Försvarsmakten. Regeringen bedömer att ledningsförbanden i likhet med 2014 i stora drag utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. I likhet begränsar dock brist på personal, t.ex. avseende officerare med ledningssystemkompetens, och materiel ledningsförbandens uppbyggnadstakt och verksamhet, samt även förbandens möjlighet att stödja övriga stridskrafter. Krigsdugligheten förbättras kontinuerligt med införande av ledningssystem inom både lednings- och underrättelseförbanden. Regeringen avser fortsatt noga följa införandet av ledningssystem, särskilt avseende markstridskrafterna. har följande lednings- och underrättelseförband vidmakthållits: –ett högkvarter med stabsförband, –ett rörligt operativt ledningsförband (/FHQ, avvecklades i samband med /2016), –en sambandsbataljon, –en ledningsplatsbataljon, –en telekrigsbataljon, –ett it-försvarsförband med Computer Emergency Response Team (CERT), –ett psyopsförband, –Försvarsmaktens centrum för meteorologi och oceanografi (METOCC), –Försvarsmaktens telekrigsstödenhet (TKSE), P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 –Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) (i samband med /2016 blev detta en del av Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS), –fyra regionala staber, –en nationell underrättelseenhet (NUE) (i samband med /2016 blev detta en del av högkvarteret), samt –ett specialförband. Samarbetet och samverkan mellan de regionala staberna och ledningssamt underrättelseförbanden har utvecklats bl.a. genom övning. Delar av ledningsförbanden är delaktiga i Mali-insatsen Minusma, där de genomförda insatserna har utvecklat förbandens förmåga, men påverkat resurser till utbildnings- och utvecklingsverksamheten negativt. Övningen Combined Joint Exercise (CJSE) 15 har genomförts, där det övergripande syftet var att utveckla och vidmakthålla Försvarsmaktens operativa och taktiska ledningsförmåga genom att framför allt öva officerare. Lednings- och underrättelseförbanden har deltagit vid övningarna BrigStri 15 och Våreld 15 där respektive övningsmålsättning nåddes. Ledningsförband har deltagit i den Nato/PfP- ledda interoperabilitetsövningen Coalition Warrior Interoperability eXploration (CWIX 15). Samtliga ledningsförband deltog i bred omfattning i Arméövning 15 och Flygvapenövning 15. Arbetet med att inrätta förbandet FMTIS ur FMTM och delar av Försvarsmaktens logistik (FMLOG) har genomförts och förbandet inrättades . Rörlig operativ ledning avvecklades . Införandet av materiel inom ramen för Försvarsmaktens ledningssystem fortgår och innebär, enligt myndigheten, en utvecklad förmåga inom lednings- och underrättelseförbanden. finns förseningar i flera viktiga anskaffningar som riskerar att inverka negativt på den operativa förmågan. Tillförseln av ny informationsinfrastruktur för hantering av information upp till Hemlig/Top Secret har senarelagts av Försvarsmakten . Vidare medför ekonomiska begränsningar att en översyn av den totala systemdesignen för arméns ledningssystem, inklusive nytt radio- och stridsledningssystem, kommer att behöva göras . Viktigare lagda beställningar är bl.a. uppgradering av radaranläggningar och kommunikationssystem till arméns stridsledningssystem. Regeringen har fattat beslut om fortsatt anskaffning av informations- och ledningssystemet SWECCIS. De brister som tidigare konstaterats inom ledningsförbanden minskar i takt med att materiel och personal tillförs, men kommer att kvarstå i den nya försvarspolitiska inriktningsperioden. Regeringen bedömer att logistikförbanden i likhet med 2014 i stora drag utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Brister föreligger framför allt rörande förmågan att stödja hela försvarsmaktsorganisationen vid höjd beredskap eller krig. Logistikförbanden har upprätthållit tillgänglighet och beredskap i enlighet med regeringens beslut. har följande logistikförband vidmakthållits: –en operativ ledningsteknisk bataljon, –en teknisk bataljon, –två logistikbataljoner, –två sjukhuskompanier, –två sjukvårdsförstärkningskompanier, –ett transportledningskompani, –Försvarsmaktens logistik (FMLOG) stab samt –tre nationella logistikstödsenheter (National Support Element, NSE). Logistikförbanden har förberett övergången till ny organisation fr.o.m. där samtliga logistikförband krigsorganiserats. I samband med detta övergår delar av logistikförbanden till FMTIS. Krigsförbandsövningar har genomförts och pliktpersonal har kallats in till repetitionsutbildning. Logistikförbanden har bl.a. deltagit i Arméövning 15 och Flygvapenövning 15. Under Arméövning 15 övades samverkan avseende medicinsk evakuering tillsammans med personal från . Logistikförbanden har deltagit i beredskapsövning på och genomfört ett antal transiteringar . I samband med beredskapsövningen på övades förnödenhetsförsörjning av de enheter som tillförts försvaret av ön. Övningsverksamheten har ökat logistikförbandens förmåga att stödja armé- stridskrafterna när de verkar i brigads ram. Fortsatt uppbyggnad av teknisk underhållskapacitet har skett över hela landet. Logistikförbanden har underhållit materiel i bruk. Den materiella statusen i krigsförbanden har förbättrats genom att delar av den s.k. reparationsskulden har upparbetats. Logistikförbandens materieltillgänglighet begränsas bl.a. av att materiel för internationella insatser har prioriterats vid genomförande av underhåll. Delar av logistikförbanden verkar kontinuerligt med hög tillgänglighet. har logistikförbanden bidragit till upprätthållande av beredskap för NBG 15. Logistikförbanden har deltagit i förberedelser och genomförande av det svenska bidraget till Minusma. Försvarsmaktens begränsade tillgång till läkare och sjuksköterskor innebär svårigheter att försörja internationella insatser med sjukvårdskompetens i nuvarande omfattning. har bl.a. strömförsörjningsutrustning, fältutrustning och skyddsutrustning (Kroppsskydd 12/S) tillförts vissa krigsförband. Regeringen avser fortsatt följa Försvarsmaktens arbete med att åtgärda bristerna inom logistikförbanden exempelvis avseende begränsningar i materielens tillgänglighet. avser regeringen särskilt följa utvecklingen av logistikförbandens förmåga att verka i höjd beredskap inklusive krig. Regeringen bedömer att arméstridskrafterna i likhet med 2014 i stora drag utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Arméstridskrafterna har upprätthållit tillgänglighet och beredskap i enlighet med regeringens beslut. Trots detta kvarstår brister, inte minst avseende förmågan att verka med samtliga krigsförband vid ett försvar mot väpnat angrepp. Bristerna berör såväl personal som materiel. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 har följande arméförband vidmakthållits: –två brigadstaber, –fem mekaniserade bataljoner, –en motoriserad skyttebataljon, –en lätt skyttebataljon, –tre stridvagnskompanier, –två artilleribataljoner, –två luftvärnsbataljoner, –en jägarbataljon, –en underrättelsebataljon, –en säkerhetsbataljon, –två ingenjörsbataljoner, –två militärpoliskompanier, –ett CBRN-kompani (förband för skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel), –ett tungt transportkompani, –en livbataljon samt –fyrtio hemvärnsbataljoner. Arméstridskrafterna har fokuserat verksamheten på uppbyggnad av krigsförbanden samt förberedelser för internationella insatser och vidmakthållande av NBG 15. Repetitionsutbildningar, krigsförbandsövningar (KFÖ), krigsförbandskurser m.m. har genomförts. Två krigsförband har genomfört KFÖ med totalförsvarspliktig personal. De nationellt försvarsinriktade förbandsövningarna Vintersol 15 och Våreld 15 har genomförts. Ledningsträningsövningar har genomförts som del i uppbyggnaden av brigad- och brigadledningsförmåga. Arméövning 15 har genomförts och huvuddelen av de stående krigsförbanden deltog i denna övning. Förbandsövningar och beredskapsövningar har genomförts, bl.a. på , med mekaniserade förband och luftvärn. Detta har utvecklat förmågan att förflytta förband och samordna verksamheten med andra stridskrafter. Arméförbandens deltagande i internationella insatser har förbättrat förmågan att agera tillsammans med andra länder och organisationer. har deltagandet i Minusma påverkat den materiella tillgängligheten negativt vid vissa krigsförband. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Bemanningen med kontinuerligt tjänstgörande soldater (GSS/K) vid arméns krigsförband har varit god, medan bemanningen av tjänstgörande soldater (GSS/T) inte har nått de uppsatta målen. Regeringen konstaterar att krigsplacering samt repetitionsutbildning av totalförsvarspliktig personal är avgörande för den sammantagna förmågan hos arméns krigsförband. Materielförsörjningen av armén har i stort sett löpt enligt plan. Tillgången på vissa fordonstyper, reservdels- och verktygssatser samt sambands- och ledningssystem är fortfarande en begränsande faktor. När det gäller fordon och sambandsutrustning är det främst materiel i den s.k. basplattan i form av nya radioapparater och lastbilar som dras med förseningar. Den planerade tillförseln av ny radio, som ersättare till radio 180, har försenats, där påbörjad leverans skjutits . Tillförsel av nytt korträckviddigt luftvärn kommer enligt Försvarsmakten försenas . Serieproduktion av 24 artilleripjäser () har påbörjats . Tillförsel av samtliga pjäser planeras . Regeringen bedömer att hemvärnsförbanden har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Hemvärnsförbanden har genomfört ett 40-tal KFÖ och drygt 80 ytterligare övningar i syfte att öva särskilda moment, så kallade särskilda övningar förband (SÖF). Hemvärnets musikkårer har genomfört ett stort antal vaktparader. Hemvärnets stöd till samhället har omfattat ca . Det innebär en minskning med över i förhållande till 2014. Den höga siffran förklaras av de stora stödinsatserna vid branden i och översvämningarna i . uppgick stödet till ca . Hemvärnsförbanden har vidmakthållit sina förmågor . Tillförsel av och utbildning på fordon och gruppradio har genomförts. En granatkastarpluton har rekryterats och utbildats. Rekryteringen visar en ökning om ca 300 hemvärnssoldater. Den största delen rekryterade är tidigare värnpliktiga. Flera övningar har genomförts med uppgift att skydda marin- och flygbaser. och utbildningskontroller av totalt elva hemvärnsbataljoner har genomförts. firade Hemvärnet vilket uppmärksammats på olika sätt. Regeringen bedömer att marinstridskrafterna i stora drag utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Produktionsmålen för de krigsförbanden har uppnåtts. Marinstridskrafterna har upprätthållit tillgänglighet och beredskap i enlighet med regeringens beslut. Huvuddelen av de förbanden har en tillfredsställande personaluppfyllnad. Dock finns bristande redundans inom vissa nyckelkategorier. Antalet gångtimmar har ökat för flertalet plattformar inom marinstridskrafterna jämfört med , främst till följd av ökad övningsverksamhet (se diagram 3.2). Diagram 3.2 Gångtimmar per fartygstyp Källa: Försvarsmakten. Regeringen bedömer att genomförd insats- och övningsverksamhet, nationellt och internationellt, har bidragit till de stridskrafternas förmågeutveckling och operativa förmåga, inte minst vad gäller maringemensamt och försvarsmaktsgemensamt uppträdande. Här kan t.ex. nämnas deltagande i nationella och internationella ubåtsjaktövningar, den nationella övningen SWENEX samt deltagande i övningarna Baltops, Northern Coasts och den bilaterala övningen FINSWEEX med . Metoderna för att genomföra förbandsproduktion under pågående nationella operationer i form av olika sjöövervakningsuppdrag har utvecklats och bidragit till utvecklingen av krigsförbandens förmåga. har marinstridskrafterna deltagit med enheter i EUNAVFOR Operation utanför vilket har utvecklat förbandsverksamheten. har följande marinförband vidmakthållits: –två sjöstridsflottiljledningar, –två korvettdivisioner, –två minröjningsdivisioner, –två underhållsdivisioner, –en röjdykardivision, –en ubåtsflottilj med ledning, –en amfibiebataljon, –ett bevakningsbåtskompani, –en marin basbataljon samt –en sjöinformationsbataljon. En tidigare industriell omstrukturering av marinområdet har lett till produktionsstörningar, med följden att marinstridskrafterna drabbats av leveransförseningar och förseningar av nya projekt. Regeringen kommer därför fortsatt att nära följa materielutvecklingen inom marinområdet. Bland viktigare leveranser inom marinmateriel finns korvett typ modifierad till version 5, modifiering och livstidsförlängning av undervattensräddningsfarkost och modifierade gruppbåtar. Materielproduktionen inom marinmateriel har drabbats av förseningar avseende bl.a. navigationssystem, skjutfältsbåtar, modifiering av vedettbåt typ och modifiering av lednings- och lagfartyget . har regeringen fattat beslut om anskaffning av två ubåtar. Regeringen bedömer att flygstridskrafterna i likhet med 2014 i stora drag utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Flygtidsproduktionen för JAS 39 har fortsatt att öka till följd av förstärkning av förbandsanslaget samt förbättrad försörjning av reservdelar och utbytesenheter. producerades JAS 39, jämfört med 10 2014 (se diagram 3.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Diagram 3.3 Producerade flygtimmar JAS 39 Källa: Försvarsmakten. Incidentberedskapen har funnits tillgänglig med hög startberedskap och har anpassats med anledning av förhöjd övningsverksamhet i närområdet. Utökad incidentberedskap i relation till antal producerade flygtimmar har inneburit att utbildning av flygförare inte har kunnat genomföras i avsedd omfattning. har följande flygförband vidmakthållits: –en stridslednings- och luftbevakningsbataljon, –två flygbasbataljoner, –fyra stridsflygdivisioner JAS 39 samt –en transport- och specialflygsenhet, bestående av transportflygdivision Tp 84, ledningsflyggrupp ASC 890, signalspaningsdivision S 102B, central transportflygdivision samt den svenska kontingent som ingår i Heavy Airlift Wing inom ramen för SAC (Strategic Airlift Command). Såväl nationella som internationella övningar har bidragit till den operativa förmågan. Flygvapenövning 15 genomfördes delvis koordinerat med arméförbanden inom ramen för Arméövning 15. Cross Border Training pågår frekvent, som en del av det nordiska försvarssamarbetet. Flygvapenförbanden har med transportflyg lämnat bidrag till insatsen i . skedde slutlevererans i enlighet med den handlingsplan för JAS 39C/D som beslutade (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222). Utvecklingen av JAS 39C/D fortsätter med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 införandet av materielsystemversion 20, vilken emellertid försenats och föranlett ökade kostnader. har därutöver bl.a. radarjaktrobotar av typ METEOR tillförts flygförbanden. Regeringen har inte fattat beslut om några anskaffningar till flygförbanden . Försvarsmakten har emellertid beställt simulator till taktiskt transportflygplan Tp 84 och flygsäkerhetshöjande åtgärder på taktiskt transportflygplan Tp 84. Det ekonomiska resultatet påverkades av att flygplan av typen JAS 39A/B avvecklats, demonterats och därefter invärderats som komponenter. Helikopterbataljonen har vidmakthållit sin förmåga. Deltagandet med en helikopterenhet i Operation har utvecklat förmågan att verka i den sjöoperativa rollen. Helikopterkapacitet har levererats till polismyndigheterna och fr.o.m. är den tillgänglig dygnet runt. Verksamhet i form av övningar och förberedelser har skett i nära samarbete med . Regeringen fattade 2015 beslut om en justering av beställningen avseende med innebörden att antalet helikoptrar med kapacitet att lösa sjöoperativa uppgifter ska utökas från fem till nio stycken, inom ramen för de totalt 18 beställda helikoptrarna. har därtill två (interimistisk version) och en (sjöoperativ version) tillförts helikopterförbandet. Därutöver har Försvarsmakten bl.a. beställt underhåll för helikopter 14-systemet. I enlighet med Försvarsmaktens planering avvecklades helikopter 10-systemet. Regeringen bedömer att personalförsörjningen för flertalet personalkategorier utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Inom kategorin tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) visar utvecklingen att det blir svårt att nå de mål som riksdag och regering beslutat. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska lämna förslag till en långsiktigt hållbar personalförsörjning. Grunderna för Försvarsmaktens personalförsörjning i perioden –2015 angavs i inriktningsbeslut och beslut (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) om utformningen av den reformerade totalförsvarsplikten, frivillig rekrytering och frågor kopplade till grundläggande militär utbildning. Regeringen följer kontinuerligt upp reformen av personalförsörjningen. Utöver resultatindikatorn rörande antalet rekryterade GSS i förhållande till Försvarsmaktens planering och målbild följer regeringen även förändringar i personalstrukturen och frivilligverksamheten. Tabell 3.2 redovisar hur antalet anställda har förändrats till och med . Tabell 3.2 Personella förändringar i Försvarsmakten 1 Varav 2 422 placerade på befattningar för specialistofficerare . Källa: Försvarsmakten. Genomsnittsåldern för yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) var . steg snittåldern till . För civilanställda ligger genomsnittsåldern kvar –2015. Regeringen konstaterar att andelen yrkesofficerare som är kvinnor har legat relativt och är . I gruppen officerare är andelen kvinnor medan andelen bland specialistofficerare är . Även i gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater är läget oförändrat och andelen kvinnor är . I gruppen reservofficerare är andelen kvinnor oförändrat . Bland de civilanställda har P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 andelen kvinnor minskat något från till . Inom ramen för regeringens uppdrag jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), har Försvarsmakten uppdragits att implementera den handlingsplan för jämställdhetsintegrering som fastställdes . har myndigheten genomfört ett arbete för att säkerställa att styrning och uppföljning avseende jämställdhet och jämlikhet integreras i verksamheten. En satsning har skett för att stärka myndighetens struktur för systematiskt arbete med jämställdhet, bl.a. genom granskning av inriktande planer för internationell insats, styrningar för medicinska bedömningsgrunder samt militärstrategisk doktrin. Försvarsmakten och har samarbetat angående jämställdhetsintegrering av den fysiska arbetsmiljön och materielens och utrustningens användbarhet. Regeringen ser positivt på det arbete som myndigheterna genomfört. I tabell 3.3 redovisas hur Försvarsmaktens personalkostnader har utvecklats . Personalkostnaderna anges i löpande priser. Tabell 3.3 Personalkostnader i Försvarsmakten Miljoner kronor (löpande priser) 1Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal. 2Sociala avgifter enligt lag och avtal samt pensionskostnader Källa: Försvarsmakten. Sammantaget har lönekostnaderna relativt 2014 ökat något. Ökningen beror på genomförd lönerevision och ökade kostnader för övningsdygnstillägg. har en minskning skett bl.a. beroende på lägre semesterlöneskuld. De sociala avgifterna har ökat som delvis kan förklaras av höjda arbetsgivaravgifter för vissa ålderskategorier. Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering Regeringen bedömer att den frivilliga personalförsörjningen i olika grad har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Försvarsmaktens planering har förändrats liksom målbilden för antalet GSS/K respektive GSS/T i krigsförbanden (se diagram 3.4 och diagram 3.5). Rekryteringen av GSS/K har utvecklats i stort enligt Försvarsmaktens planering och i vissa fall överstigit planeringsmålen. hade Försvarsmakten rekryterat 5 807 GSS/K i förhållande till 5 650 som var målet och målbilden på totalt 6 500. Diagram 3.4 Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/K Källa: Försvarsmakten. redovisar Försvarsmakten en högre personalomsättning av GSS/K, definierad som avbruten anställning på i huvudsak egen begäran, än vad myndigheten utgått från i sina planeringsantaganden. avbröt av GSS/K anställningen tidigare än planerat. –2015 har avgångarna fluktuerat mellan . Myndigheten redovisar vidare att det är positivt att den genomsnittliga anställningstiden för de GSS/K som avslutar sin anställning har ökat från till . Rekryteringen av GSS/T har inte nått planeringsmålen, vilket påverkar förutsättningarna för att säkerställa uppfyllnad i krigsförbanden. Försvarsmakten har successivt justerat ned rekryteringsmålen. Försvarsmakten hade 2015 rekryterat 3 769 GSS/T i förhållande till 4 650 som var målet 2015 med en målbild på totalt 10 000. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Diagram 3.5 Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/T Källa: Försvarsmakten. Antalet ansökningar till den grundläggande militära utbildningen har varit fortsatt stort.