prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — inhemska energibärare i förhållande till total energianvändning inklusive förluster, uppgick till 0,40. I en europeisk jämförelse är det svenska energisystemet relativt robust med ett jämförelsevis måttligt beroende av fossila bränslen för el- och värmeproduktion. De senaste årens kontinuerligt minskade användning av fossila drivmedel i transportsektorn har minskat även denna sektors beroende av fossila bränslen. För både olja och biobränslen finns också en flexibilitet hos de svenska köparna, dvs. beroendet av produkter från en viss region är måttligt och det finns ofta alternativa leverantörer på en fungerande marknad. Ett väl fungerande internationellt samarbete genom både EU och () är grundläggande för försörjningstrygghet, i synnerhet vad gäller beredskapen för störningar i oljeleveranser. beredskapsplanering för kriser i tillförseln av olja och gas är generellt sett god enligt den översyn som IEA genomförde . Arbetet med planering för samhällsviktiga elanvändare (Styrel) är en ordinarie verksamhet för . Genom Styrel har en planeringsmetodik införts för prioritering av samhällsviktiga funktioner vid frånkoppling av anläggningar i situationer med allvarlig elbrist som inte kan lösas på annat sätt än genom avbrott och begränsningar i elkonsumtionen. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Resultatredovisningen av miljökvalitetsmålen finns i redovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. De miljökvalitetsmål som är av störst relevans för energipolitiken är Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. från COP21 i innebär en skärpning av det globala temperaturmålet. Målet är nu att begränsa den globala temperaturökningen till långt och sträva mot . Det förbättrar möjligheten att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. släppte ut totalt koldioxidekvivalenter, vilket är en minskning jämfört med . Trenden visar på minskande utsläpp av växthusgaser i . Transportsektorns utsläpp minskade med och är nu lägre än 1990. Ökad användning av biodrivmedel och en energieffektivare fordonspark har lett till att utsläppen från personbilar minskat jämfört med , som trafikmängden har ökat. Utsläppen från tunga fordon har däremot ökat . har dock utsläppen börjat minska även för tunga fordon. Det finns indikationer på att minskningen från såväl personbilar som tunga fordon avstannat . Industrins utsläpp från dess energianvändning samt processutsläpp visar på en minskande trend . Det är de energirelaterade utsläppen som står för den största delen av industrins minskade utsläpp, vilket beror på minskad användning av olja och ökad användning av el och biobränslen. Övergången från uppvärmning med olja till fjärrvärme, el och biobränslen samt ökad användning av värmepumpar har medfört att utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler minskat . När det gäller miljökvalitetsmålet luft har utsläppen av kväveoxider från förbränning inom industrin minskat med en tredjedel , till stor del på grund av en avgift på utsläpp av kväveoxid som infördes . Samma avgift har bidragit till minskade utsläpp från el- och fjärrvärmeproduktion trots att bränsletillförseln har fördubblats . Utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler har minskat genom att fjärrvärme ersatt individuell uppvärmning. Effekter av energiproduktion på den biologiska mångfalden redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det rör sig bl.a. om vattenkraftens påverkan på djurlivet och biobränsleproduktionens effekter på den biologiska mångfalden i exempelvis skogslandskapet. Förväntade effekter av klimatförändringar som bl.a. beror på användning av fossila bränslen redovisas samlat under avsnitt Ett rikt växt och djurliv. Energibranschen är inte jämställd. Då jämställdhet, såväl generellt som i olika samhällsektorer, är en prioriterad fråga har regeringen arbetat med att synliggöra denna problematik bl.a. genom ett offentligt seminarium lett av jämställdhetsministern och energiministern. I samband med ministermötet Clean Energy Ministerial 7 den 1–annonserade regeringen att går med i jämställdhetsinitiativet C3E som fokuserar på ökad jämställdhet och kvinnligt deltagande i energisektorn. Detta innebär bl.a. att representanter för svenska energibranschen får möjlighet att utbyta erfarenheter med sina motsvarigheter i andra länder. Tre kvinnliga svenska representanter har valts in i det internationella nätverket. Det är Generaldirektören på , på Distribution samt Head of Distributed Energy, OX2. Ett framgångsrikt arbete för en ökad jämställdhet förutsätter att den faktiska P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 utvecklingen kontinuerligt följs upp och utvärderas. Jämställdheten inom energisektorn kommer därför att följas upp med jämställdhetsindikatorer som återfinns i årliga rapport . Jämställdhetsindikatorerna är rapport uppdelade i fyra kategorier: makt och inflytande, utbildning och forskning, attityder och energianvändning. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Ett av syftena med den av regeringen tillsatta är just att skapa förutsättningar för en sådan långsiktighet. Konkurrenskraften är även beroende av industrins energiintensitet som minskat för tillverkningsindustrin, men utvecklingen skiljer sig mellan branscher. Inom livsmedelsindustrin har energiintensiteten minskat. Massa- och pappersindustrins energiintensitet var ungefär densamma som 2000. I järn-, stål- och metallverken ökade energiintensiteten . Trots att energiintensiteten i branschen minskat är den fortfarande något högre än den var 2000. Energikostnadens andel av industrins rörliga kostnader har ökat . Massa- och pappersindustrin samt baskemikalieindustrin har ökat sina energikostnadsandelar medan energikostnadsandelen för järn-, stål- och metallverk var i princip densamma som 2004. Den förra regeringen tillsatte en utredning för att bl.a. se över om den nuvarande modellen för uttag av energiskatt på el är ändamålsenlig. Utredningens betänkande, Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87), redovisades . Med utgångspunkt i utredningens förslag föreslår regeringen i volym 1 (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6) bl.a. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 –att energiskatten på elektrisk kraft som förbrukas i större datacenter sänks till samma skattenivå som för förbrukning i industrins tillverkningsprocess, –att en lägre nivå för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektor som gäller i vissa kommuner i norra bibehålls, men görs om till en viss nedsättning från normalnivån, –att skattskyldighet för dem som levererar elektrisk kraft ersätts med en skattskyldighet för nätinnehavare. I den ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och som har fattats inom ramen för arbete framhålls att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas, givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Till följd av stigande energipriser, inträffade och befarade försörjningskriser och klimatförändringar har energipolitiken varit framträdande på den internationella dagordningen . Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Vid Europeiska rådets vårtoppmöte beslutades om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 jämfört med . Vidare beslutades att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor, liksom ett mål om att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020. Överenskommelsen har genomförts genom antagande av konkreta lagförslag. har därefter antagit mål om att den inre marknaden för energi skulle vara fullbordad 2014 och att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elnätverk efter 2015. fattade beslut om en ram för klimat- och energipolitiken till 2030. Ramen omfattade ett klimatmål om till 2030, ett bindande mål på EU-nivå om förnybar energi, ett indikativt mål på EU-nivå för energi- effektivisering om samt ett mål om att alla medlemsstater till 2020 ska uppnå sammanlänkningsgrad för el i förhållande till installerad produktionskapacitet. Som en del i genomförandet av beslutade klimat- och energipolitiska mål, presenterade kommissionen en ”ramstrategi för en motståndskraftig Energiunion med en framåtblickande klimatpolitik”. Energiunion som består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfter fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd Energiunionen och listar 43 förslag på nya initiativ och lagförslag . Energiunionen kommer innebära en översyn av i princip hela den europeiska energilagstiftningen. Merparten av förslagen kommer att presenteras . Styrningssystemet för Energiunionen inklusive 2030-ramverket Enligt förslaget om en ramstrategi för en motståndskraftig Energiunion ska Energiunionen följas upp med ett styrningssystem. Styrningssystemet ska bland annat säkerställa genomförandet av den inre energimarknaden och energi- och klimatpolitiken till 2030, särskilt de överenskomna målen för förnybar energi och energieffektivitet till 2030 som är bindande respektive indikativa på EU-nivå och målet om sammanlänkningar för el. antog slutsatser som redogör för principerna för styrsystemet, dess viktigaste komponenter och nästa steg i genomförandet av Energiunionen. En komponent som pekas ut är de nationella klimat- och energiplanerna, där medlemsstaterna ska beskriva sina nationella bidrag till Energiunionens fem dimensioner. Övriga komponenter utgörs av de överenskomna målen , en konstruktiv dialog mellan medlemsstaterna och kommissionen samt övervakning och utvärdering av uppfyllelsen av Energiunionens målsättningar baserat på ett antal indikatorer. presenterade kommissionen sina riktlinjer för arbetet med de nationella planerna där de slog fast generella principer som till viss del skiljer sig från rådets slutsatser, bland annat vad gäller tidplanen. kommer kommissionen att presentera ett lagförslag för strömlinjeformning av planering och rapportering och en mall för de nationella planerna. Kommissionen presenterade ett meddelande om läget för Energiunionen. Meddelandet är en del i styrningssystemet och kommer vara ett återkommande meddelande för att bedöma genomförandet av Energiunionen. Bedömningen kommer att bygga på de nationella planer som medlemsstaterna ska rapportera in till kommissionen. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt ramverk för EU:s energimärkning. Förslaget innebär en revidering av det så kallade energimärkningsdirektivet om märkning och standardiserad information om energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Direktivet är ett viktigt instrument i EU:s politik för att främja energieffektivisering. Kommissionens förslag innebär att det befintliga direktivet ersätts av en förordning för att säkerställa att märkningen följs på ett mer enhetligt sätt i unionen. De huvudsakliga ändringarna i det nya förslaget är att märkningen återgår till att vara en A–G skala som inte öppnar för klasser över A, och som justeras efter behov. Kommissionen föreslår också att en produktdatabas inrättas dit leverantörer har en skyldighet att rapportera in nya produkter som introduceras på marknaden. Databasen syftar i första hand till att underlätta för tillsynsmyndigheter att utföra marknadskontroll för att säkerställa att reglerna om märkning följs. Marknadsdesign och konsumenter på energimarknaderna presenterade kommissionen två meddelanden om den inre energimarknaden. Dels ett meddelande om en ny energimarknadsdesign som inkluderar ett offentligt samråd och dels ett meddelande om slutkundsmarknader. Det offentliga samrådet ligger till grund för kommissionens förberedelser för ny lagstiftning på området som kommer att presenteras . Kommissionen anser bland annat att det P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 behövs ökad överföringskapacitet för el och gas inom EU, men också ett uppgraderat regelverk på den inre marknaden för att underlätta den pågående energiomställningen. Dessutom menar kommissionen att konsumenternas ställning på energimarknaderna behöver stärkas. presenterade kommissionen ett försörjningstrygghetspaket som innehåller lagförslag om en reviderad gasförsörjningsförordning. Lagförslaget innefattar bland annat obligatoriskt regionalt samarbete och ökad solidaritet mellan medlemsstaterna under en krissituation. Vidare innehåller det även ett förslag till reviderat beslut om insyn i medlemsstaternas avtal med tredje land i syfte att öka transparensen på energimarknaderna och säkerställa att alla avtal är förenliga med EU-lagstiftningen. Förslaget innebär en obligatorisk förhandskontroll och bedömning av kommissionen innan medlemsstaten skriver under ett avtal. Paketet innehåller även ett meddelande om en LNG- (flytande naturgas) och lagerstrategi som syftar till att diversifiera gastillförseln till EU genom att utveckla alternativa tillförselvägar samt en strategi för värme och kyla. har tagit en ledande roll och varit pådrivande i det globala energisamarbetet. För att få ett större genomslag i arbetet har regeringen genomfört en översyn av befintligt deltagande som resulterat i en mer strukturerad och strategisk ansats. De energipolitiska målen, , FN:s globala mål (Agenda 2030), exportstrategi samt andra nationella mål och prioriteringar har varit viktiga utgångspunkter i arbetet. Regeringen har prioriterat svenskt deltagande i , (), Clean Energy Ministerial () samt Mission Innovation (MI). Deltagande i IEA ger tillgång till användbar statistik och analys samt stärkt energiberedskap. IEA har även varit en viktig plattform för att föra dialog kring global energi- och klimatpolitik samt samarbete kring innovation och teknikutveckling. Regeringen har ökat engagemanget inom ramen för Clean Energy Ministerial och deltar numera i sammanlagt sju underliggande initiativ, däribland det om smarta elnät (ISGAN), energieffektiva P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 produkter () och elfordon (). har därtill aktivt bidragit till utvecklandet av den globala satsningen på energieffektiv belysning, , som lanserades vid COP21 och genomför kopplat till detta en nationell satsning. Vidare är det nordiska samarbetet viktigt för att komplettera nationella ambitioner när det gäller utvecklandet av den nordiska elmarknaden och en gemensam slutkundsmarknad. Samarbetet har även varit betydelsefullt för att driva gemensamma intressen i EU. har regeringen vidareutvecklat en rad bilaterala energisamarbeten med länder som , , , och . Samförståndsavtal har undertecknats med och . Bilaterala energisamarbeten är viktigt för att stärka kunskapsutbyten och samarbete mellan respektive lands offentliga och privata aktörer. presenterade regeringen , en särskild exportfrämjande satsning på energiområdet som blir en del av genomförandet av exportstrategi. Särskilda satsningar genomförs inledningsvis inom smarta elnät, hållbar värme och kyla samt energieffektivisering. Regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom harmonisering av regler och samarbete mellan de nordiska länderna, men också en utveckling mot en gemensam europeisk inre marknad för el. En gemensam inre marknad för el är också viktigt för att nå EU:s klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. En av de fem dimensionerna i kommissionens förslag till energiunion gäller den inre marknaden. Kommissionen ser här utmaningar i den pågående övergången till ett elsystem med större andelar förnybar elproduktion och har identifierat behov av åtgärder när det gäller marknadsdesign, regionalt samarbete och försörjningstrygghet. Ett offentligt samråd kring dessa frågor avslutades och kommissionen har aviserat att ny lagstiftning kommer att presenteras . beslutade och E.ON att kärnkraftsreaktorerna 1 och 2 samt ska stängas . Dessa reaktorer är byggda . kommer trots stängningarna av reaktorerna att framöver vara nettoexportör av el. I samband med beskedet om stängningarna av reaktorerna aviserade regeringen följande åtgärder: –En förlängning av effektreserven. –En gemensam nordisk hantering av effektfrågan. –En utredning för att stimulera elkunder att bli mera flexibla i sin förbrukning av el. Den sammanlagda elproduktionen uppgick till (150,2014). Den totala installerade effekten uppgick till 39 951 MW. Det är en marginell ökning då kapaciteten var 39 500 MW. Vattenkraften står för av den installerade effekten. till producerad el stod vattenkraften för , vindkraften för , kärnkraft för samt värmekraft för . minskade elflödet till från till . Elflödet från ökade från till . Sammantaget resulterade det i ett nettoutflöde på . 2015 karaktäriserades av låga elpriser bland annat till följd av en hög produktion av vattenkraft och vindkraft, en fortsatt låg efterfrågan av el samt förhållandevis höga temperaturer . Årets högsta pris noterades då även effektreserven fick ställas i beredskap. Det genomsnittliga nordiska systempriset uppgick till /kWh, vilket är en minskning . Marknadsandelen för de tre största elproducenterna i med produktion i har successivt sjunkit och uppgick till av totala elproduktion. , Uniper och Fortum samäger även de svenska kärnkraftverken. Till följd av strukturaffärer har antalet elhandelsföretag minskat sedan elmarknadsreformen 1996. Marknadsandelarna baserat på såld elenergi för de tre största elhandelskoncernerna uppgick till 2014 jämfört med 2013. Kundernas rörlighet på marknaden Att elkunder byter avtal är viktigt för elmarknadens funktion. minskade antalet byten med cirka 8 000 jämfört med . I genomsnitt uppgick antalet byten till 46 000 . Kunder som inte gjort ett aktivt val kan komma att hamna på så kallade anvisningsavtal. fortsatte andelen kunder med anvisningsavtal att minska till , jämfört . För en lägenhetskund var ett anvisningsavtal i genomsnitt dyrare än ett avtal med rörligt elpris. För en villakund var prisskillnaden ytterligare något större. Enligt förväntas den svenska kraftbalansen, dvs. förhållandet mellan tillgången på elenergi i (elproduktion och elimport) och elförbrukningen under den timma då elförbrukningen är som högst, ha ett överskott om 1 250 MW vid en normalkall vinter och ett underskott om 250 MW vid en tioårsvinter. Marginalen är 1 300 MW sämre än prognosen /16 enligt rapporten på den svenska elmarknaden vintrarna 2015/16 och 2016/17 (M2016/01762/Ee). För att finna långsiktiga spelregler för marknadens aktörer har regeringen tillsatt en kommission, (dir. 2015:01). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Arbetet i tar ett systemperspektiv för att säkerställa ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi. presenterades en ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och . I överenskommelsen slås fast att målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Överenskommelsen innefattar också ett stegvis avskaffande, med start , av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer samt en stegvis sänkning av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga av taxeringsvärdet. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk ska enligt överenskommelsen ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft. Den elförbrukning som sker i tillverkningsprocessen i elintensiv industri ska undantas. uppdrag ska slutredovisas till regeringen . I samband med att och E.ON aviserade stängningar av fyra kärnkraftsreaktorer kommunicerade regeringen att effektreserven ska förlängas till 2025 samt ges en miljöprofil och beslutade om regeringens proposition, Effektreserv 2020–2025 (prop. 2015/16:117, bet. 2015/16:NU19, rskr. 2015/16:230). Regeringen gav i samband med beskedet om stängningarna av de fyra reaktorerna i uppdrag att utreda hur kunderna kan bli ännu aktivare med att påverka sin elförbrukning. Skälen för uppdraget är att en ökad flexibilitet av elanvändningen leder till en förbättrad P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 försörjningstrygghet samt en effektivare elmarknad. Uppdraget ska redovisas . är tätt sammanlänkat med de övriga nordiska länderna. Eventuella framtida effektproblem kan därför hanteras gemensamt inom . Vid det nordiska ministermötet beslutade, på förslag från , de nordiska energiministrarna att de nordiska system- och transmissionsföretagen skulle få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för utvecklande av elmarknaden samt hantering av effektfrågan. Slutrapporten ska vara klar . En ökad andel förnybar och variabel elproduktion Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att analysera vilken påverkan en ökad andel variabel elproduktion har på elpriset, elproducenters lönsamhet och priset till slutkund. I uppdraget ingår också att bedöma hur en ökad andel variabel elproduktion påverkar incitamenten för investeringar i befintlig och ny elproduktion samt investeringar i elproduktionsanläggningar som enbart används vid hög efterfrågan, så kallad topplastproduktion. Uppdraget ska redovisas . för smarta elnät överlämnade sitt slutbetänkande Planera för effekt! (SOU 2014:84) till regeringen (M2015/157/Ee). Betänkandet innehåller bl.a. en handlingsplan för så kallade smarta elnät. Handlingsplanen utgörs av ett antal grundläggande mål och rekommendationer och syftar till att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar som omställningen till ett hållbart energisystem innebär. Rådet lämnade endast ett förslag som innebär en regelförändring. Förslaget är en komplettering av dagens regelverk som innebär att elkunderna får tillgång till information, som minst motsvarar timmätvärden, vid förfrågan utan det krav på elavtal som gäller och utan extra kostnad för kunden. Regeringen avser att gå vidare med detta förslag. Regeringen har inrättat ett nationellt forum för smarta elnät (M2015/04312/Ee). Forumet ska främja utvecklingen av teknik, användning och affärsmodeller av smarta elnät samt ta fram en exportstrategi för att stödja regeringens arbete på området. Forumet ska vara en mötesplats i syfte att få en bred samverkan mellan berörda myndigheter, företag, bransch- och konsumentföreträdare på området. Forumets fyra huvudsakliga ansvarsområden är att –främja och utveckla dialog om smarta elnäts möjligheter, –följa upp och vid behov uppdatera handlingsplanen som tagits fram av det tidigare samordningsrådet, –inom ramen för regeringens exportstrategi främja smarta elnät på en global marknad, och –från forskning och innovation till internationalisering utveckla en nationell strategi för området.