prop · H303145 · 2016-04-21 00:00:00 — Anpassning efter verksamhetsländernas egna utvecklingsstrategier och användning av deras egna system är centrala principer för utvecklingseffektivitet. Regeringen välkomnar förändringen av AfDB:s lånepolicy. En ökad tillgång till relativt billig finansiering även för låginkomstländer är viktigt för att upprätthålla och förstärka tillväxten på den afrikanska kontinenten. Det är dock angeläget att ökningen av utrymmet för utlåning sker på ett ansvarsfullt sätt och att den inte riskerar att skapa nya skuldkriser. Därför är det viktigt att gedigna analyser av ländernas förmåga att hantera en ökad skuldbörda genomförs i nära samverkan med Världsbanksgruppen och IMF. Regeringen stödjer även investeringsplanen för , där Efsi deltar, som syftar till att öka investeringarna i EU-länderna, och därmed bidra till bättre förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Regeringen anser att det är viktigt att EIB:s roll förblir central, att styrformerna inte begränsar bankens självständighet, att alla projekt granskas och bedöms av EIB, samt att garantier och finansiering beviljas på transparenta och objektiva grunder. Regeringen stödjer nya femåriga verksamhetsplan och har särskilt välkomnat dess fokus på projekt där bankens deltagande har ett mervärde, vilket bl.a. omfattar gröna investeringar, samt dess förstärkning av bankens policydialog. Regeringen har gett stöd till CEB:s ökning av antalet projekt riktade till mikroföretag samt små och medelstora företag, men har understrukit att dessa, i likhet med CEB:s övriga projekt, måste ha ett tydligt socialt mervärde i förhållande till privata långivare. Regeringen har även välkomnat NIB:s fokus på samma företag. 1 Finansiella intermediärer är bolag i länder eller skattejurisdiktioner där den aktuella investeringen inte kommer att genomföras, men som är involverade antingen genom att investeringen kanaliseras via bolaget i landet/jurisdiktionen eller genom att det företag som mottar investeringen har ett ägarbolag placerat i landet/jurisdiktionen. 5.1Demokrati och mänskliga rättigheter Demokrati och mänskliga rättigheter ingår inte formellt i mandaten för de internationella finansiella institutionerna, med undantag för , som har i uppdrag att bedriva verksamhet i länder som utvecklas i riktning mot att tillämpa demokratiska principer. Även om institutionerna inte har direkta uppdrag att arbeta med mänskliga rättigheter, har de i praktiken länge arbetat med frågor som bidrar till demokrati och åtnjutandet av mänskliga rättigheter, exempelvis genom sitt arbete inom områden som hälsosystem, jämställdhet, utbildning, miljö, klimat och institutionella reformer. En översyn av Världsbanksgruppens styrdokument om miljömässiga och sociala standarder inleddes , och arbetet förväntas fortsätta . Dessa minimistandarder har varit viktiga för att integrera mänskliga rättigheter i bankens verksamhet. I sociala och miljömässiga policy, som omarbetades 2014, förstärktes bl.a. kraven på hänsynstagande till mänskliga rättigheter i bankens projekt. Regeringen anser att ska vara en tydlig röst i världen för de Samarbetet med de internationella finansiella institutionerna, som är centrala aktörer för att främja ökad tillväxt, utrota fattigdom och bidra till utveckling, är ett viktigt verktyg för detta. Regeringens utvecklingssamarbete med institutionerna tar sin utgångs- punkt i, och präglas av, ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet innebär att mänskliga rättigheter och demokrati ska ses som grundläggande för utveckling. sådant förhållningssätt innebär att diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper synliggörs inför varje insats. Syftet är att alla människor, oavsett kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet, religion och andra trosuppfattningar, sexuell läggning samt könsöverskridande identitet eller uttryck, ska kunna åtnjuta sina Fattiga människors perspektiv på utveckling innebär att fattiga kvinnors, mäns och barns situation, behov, förutsättningar och prioriteringar ska vara utgångspunkten för fattigdomsbekämpning samt för främjandet av en rättvis och hållbar utveckling. I detta ingår också ett aktivt arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket regeringen har verkat för i förhållande till de internationella finansiella institutionerna. Regeringen anser att det är institutionernas ansvar att se till att deras projekt inte bryter mot mänskliga rättigheter genom exempelvis diskriminering eller Regeringen förväntar sig att de internationella finansiella institutionerna respekterar de skyldigheter som klientländerna har under internationell rätt och därför avstår från att stödja aktiviteter som kan bidra till att bryta dessa. För att främja mänskliga rättigheter i Världsbanksgruppen har re- geringen bidragit med ytterligare medel till (), 2015/16:145 som är en fond inom med syfte att främja mänskliga rättigheter i bankens arbete. Trots att referenser till mänskliga rättigheter har mött och möter stort motstånd från vissa medlemsländer inom har NTF:s arbete blivit ett viktigt verktyg för att påverka hela bankens verksamhet. Målet är att NTF på lång sikt inte ska behövas, då mänskliga rättigheter bör vara en del av bankens mandat. Regeringen verkar också för att de internationella finansiella institutionerna ska ha tydliga och starka regelverk för miljömässiga och sociala standarder för investeringsprojekt. Dessa bör framhålla vikten av att respektera mänskliga rättigheter, inklusive kärnkonventioner och FN:s mänskliga rättigheter och vägledande principer för företag. Regeringen ser dock ett värde i att utvecklingsbankerna har engagemang även i länder där demokratin är mindre utvecklad, så att dessa inte utesluts ur världssamfundet. I samband med översynen av Världsbanksgruppens styrdokument för sociala och miljömässiga standarder har regeringen framhållit att översynen bör mynna ut i en förstärkning av bankens regelverk, bl.a. i form av tydligare krav på hänsyn till de mänskliga rättigheterna. Det finns en växande insikt i de internationella finansiella institutionerna om betydelsen av jämställdhet mellan kvinnor och män för att främja ekonomisk och social utveckling. antog AfDB, och Världsbanksgruppen jämställdhetsstrategier. Även de andra internationella finansiella institutionerna har utökat sitt arbete för att främja jämställdhet. IMF har som uttalad ambition att stärka sitt arbete på jämställdhetsområdet. Det innebär bl.a. att fonden vid utvärderingen av enskilda länder i ökande grad ska belysa jämställdhetsaspekter på ekonomin, exempelvis det kvinnliga arbetskraftsdeltagandets betydelse för ekonomisk tillväxt. IMF har publicerat rapporter om bl.a. diskriminering i nationell lagstiftning, inkomstskillnader och kvinnligt arbetskraftsdeltagande. Världsbanksgruppens jämställdhetsstrategi omfattar såväl dess externa arbete som interna strukturer. Ambitionen för integreringen av jämställdhetsarbetet på land- och regional nivå, särskilt i sviktande stater, men även i arbetet med den privata sektorn, har höjts. I den 17:e kapitalpåfyllnaden av utgör jämställdhet ett av fyra prioriterade områden. På forskningsområdet arbetar Världsbanksgruppen med att öka kunskapen om hur kvinnors ekonomiska egenmakt, röst, deltagande och aktörskap kan främjas. Som en del av detta arbete har legala hinder för kvinnors deltagande i näringslivet för fjärde gången kartlagts i 173 länder, genom IFC:s initiativ Women, Business and the . Världsbanksgruppen arbetar även på en övergripande nivå med att öka tillgången till könsuppdelad data och jämställdhetsstatistik. antog AfDB en ny organisationsövergripande strategi för jämställdhet. Strategin betonar vikten av att minska skillnaderna i ekono- miska förutsättningar mellan könen genom att stärka kvinnors lagliga Skr. 2015/16:145 rättigheter, inklusive äganderätt, ökat fokus på kvinnors ekonomiska egenmakt samt förstärkt kunskapsbas i låntagarländerna och ökade insatser för kapacitetsuppbyggnad inom jämställdhetsområdet. Dessutom ska strategin förstärka det interna jämställdhetsarbetet. I syfte att förstärka jämställdhetsarbete godkändes bankens första jämställdhetsstrategi. Strategin fokuserar på att främja kvinnors tillgång till finansiering, sysselsättning samt infrastruktur och service. Större vikt läggs dessutom vid jämställdhet i samband med bankens bedömning av projekt och en jämställdhetsindikator har inkluderats i dess resultatramverk. AsDB har gjort vissa framsteg på jämställdhetsområdet sedan den befintliga jämställdhetsstrategin antogs 2013. Banken använder bl.a. landspecifika genomförandeplaner för jämställdhetsintegrering och dess resultatramverk innehåller flera krav på specifika jämställdhetsindikatorer och könsuppdelad data. ökade IDB antalet projekt som främjar jämställdhet och har introducerat könsuppdelade indikatorer, för att säkerställa att de positiva effekterna av bankens verksamhet kommer alla till del, oavsett kön. IDB:s jämställdhetsarbete har fokuserat på att hantera en rad mycket viktiga frågor, bl.a. våld mot kvinnor, kvinnligt ledarskap, ekonomisk egenmakt och jämställdhet, samt det fortsatta arbetet med att motverka negativa könseffekter och bristande mångfald i projekt som IDB stödjer. CEB, EIB, NIB och NEFCO har inga explicita jämställdhetsstrategier och saknar redovisning av antalet projekt som på olika sätt främjar jämställdhet. Bankernas miljömässiga och sociala ramverk föreskriver dock att jämställdhet ska beaktas i vissa processer. Flera av de internationella finansiella institutionerna har påbörjat ett mer aktivt arbete med att främja den interna jämställdheten i institutionerna. Det finns dock relativt få kvinnliga höga chefer inom institutionerna. I AfDB ingår inter jämställdheten i bankens nya jämställdhetsstrategi. På 2015 meddelade Världsbanksgruppens president att gruppen ska bli certifierad enligt EDGE (Economic Dividends for Gender Equality), som är en treskalig global standard för jämställdhet på arbetsplatser. Detta väntas leda till ökad jämställdhet på banken, bl.a. genom fler kvinnor på höga chefsposter. innehas av de högre chefsposterna av kvinnor. har en långsiktig vision om att av bankens höga chefsposter ska innehas av kvinnor. är av de högre cheferna kvinnor. Ingen av de åtta medlemmarna i är kvinnor och andelen kvinnor som rekryteras till chefsnivå i EIB ligger alltjämt på omkring en tredjedel. I AfDB är av cheferna kvinnor. AsDB:s högsta ledning består enbart av män, men totalt är andelen kvinnor på chefspositioner . I NIB är andelen kvinnor på chefsposter . Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna bör integrera jämställdhetsfrågor i all sin verksamhet och koppla jämställdhet 2015/16:145 till de tre dimensionerna av hållbar utveckling; miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Exempelvis är det viktigt att jämställdhetsaspekter inkluderas i institutionernas satsningar på miljö, klimat och energi, då det oftast är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförstöringar och klimatförändringar. Kvinnor och män har vanligen olika roller i samhället, de interagerar olika i miljön och påverkas därför även olika mycket och på olika sätt av miljö- och klimatförändringar. Utöver kvinnors egenmakt ska exempelvis kvinnors ekonomiska rättigheter, ekonomiska inflytande och deltagande i beslutsfattande främjas. Aktivt och produktivt arbete för kvinnor bör prioriteras, liksom verksamhet som syftar till att öka kvinnors möjligheter att som företagare avancera från små till medelstora och stora företag. De internationella finansiella institutionerna ska vidare främja jämställdhetsintegrering i budgetprocesser och resursfördelning. Regeringen välkomnar de framsteg som har gjorts på jämställdhetsområdet i flera av institutionerna och har varit pådrivande i framtagandet av jämställdhetsstrategierna i AfDB, och Världsbanksgruppen, samt för att jämställdhet ska prioriteras inom . Regeringen anser dock att jämställdhetsarbetet måste utvecklas ytterligare. Regeringen har bl.a. uppmuntrat EIB och NIB att i högre utsträckning än tidigare beakta jämställdhet i sin utlåning. Det är viktigt att de jämställdhetsstrategier som godkänts genomförs fullt ut och följs upp, samt att jämställdhet integreras i institutionernas bedömningsverktyg. Målsättningen i AsDB:s jämställdhetsstrategi och dess genomslag i den operativa verksamheten kan fortfarande förbättras. Vidare är det viktigt att tillräckliga resurser allokeras och att personalen utbildas för att genomföra jämställdhetsstrategierna i de internationella finansiella institutionerna. Regeringen har, genom att lyfta jämställdhetsaspekten i dialogen med IMF och förespråka att jämställdhet är makroekonomiskt relevant, bidragit till att frågan fått större utrymme inom fondens verksamhet. Att jämställdhetsaspekter nu inkluderas i artikel IV-konsultationer är ett tecken på att fondens ökade fokus på jämställdhet har fått genomslag i dess kärnverksamhet. Finansministern deltar i ett nätverk för finansministrar som strävar efter jämställdhet och som träffas i samband med IMF:s och Världsbanksgruppens årsmöten. Nätverket samordnas av Världsbanksgruppen i samarbete med UN Women. Regeringen anser även att de internationella finansiella institutionerna ska föregå som goda exempel genom att arbeta med jämställdhet inom den egna organisationen, bl.a. vid lönesättning och rekrytering. Re- geringens arbete på detta område har fått visst genomslag i AfDB, , IMF och Världsbanksgruppen. Regeringen välkomnar att flera internationella finansiella institutioner har påbörjat arbete med att förbättra jämställdheten inom den egna organisationen, men anser att det finns utrymme att göra mer. Tydliga målsättningar, samt en tydlig strategi och tidsplan för att uppnå målen, bör tas fram. De institutioner som inte har fastställt tydliga mål och handlingsplaner för den interna jämställdheten bör göra detta. Miljö, klimat och energi De internationella finansiella institutionerna spelar en viktig roll i det globala miljö- och klimatarbetet, både som finansiärer och kunskaps- Institutionerna är bl.a. betydande aktörer inom sektorer som har stor miljö- och klimatpåverkan, såsom energi och infrastruktur. kan, genom sin finansiering, fungera som katalysatorer för att stimulera ökade privata investeringar på området och är centrala aktörer för att stödja verksamhetsländernas genomförande av sina nationella åtaganden IMF finansierar inte enskilda projekt och gör därför inga bedömningar av eventuella miljöeffekter av sin finansiering. arbete på klimatområdet inom ramen för sitt mandat. IMF anser att en korrekt prissättning, såsom en koldioxidskatt eller liknande instrument, är avgörande för att begränsa utsläppen av växthusgaser. beslutat att bistå sina medlemsländer med teknisk assistans och bilateral övervakning i syfte att bidra till att minska Detta kan exempelvis innefatta råd om hur länder bäst utformar sina bränsleskatter, sin skatteadministration eller energi- IMF bistår även med expertis gällande klimatföränd- ringarnas effekter på finansiell stabilitet och samarbetar med Världs- banksgruppen, och miljöprogram för att främja dialogen Flera internationella finansiella institutioner har kraftigt ökat sina ambitioner när det gäller miljö- och klimatrelaterade insatser. klimatförhandlingarna i höjde exempelvis flera av institutionerna sina mål för miljö- och klimatinvesteringar. att fördubbla klimatinvesteringarna till 2020, till . AfDB slog fast att stödet till klimatfinansiering skulle tredubblas och gruppen åtog sig att öka sin klimatfinansiering med en tredjedel till 2020. Finansieringen skulle då uppgå till . annonserade att banken avsåg att öka sin utlåning till klimatprojekt, som andel av den totala utlåningen till utvecklingsekonomier, från till , vilket skulle innebära en total klimatutlåning till ut- vecklingsländer om ca . gröna investeringar –2020, från till av den Det nya målet motsvarar för kommande femårsperiod, vilket är lika mycket som bankens finansieringar av detta slag . beslutade även att vid bankens bedömningar av projekt öka den vikt som läggs vid hur investeringen bidrar till en övergång till en grön ekonomi. antog EIB en klimatstrategi. bekräftas det tidigare målet om att av EIB:s totala utlåning ska gå till klimatprojekt. ska enligt strategin fokusera på att öka effekten av EIB:s klimat- finansiering, bygga motståndskraft mot klimatförändringar, samt inte- grera klimathänsyn i alla EIB:s standarder, metoder och processer. 2014 gjordes dessutom en översyn av den gräns för hur stora utsläpp ett energiprojekt får ha för att EIB ska tillåtas låna ut medel till 2015/16:145 projektet. Det beslutades dock att gränsen skulle ligga kvar på en oförändrad nivå (koldioxid per kWh). Hållbar utveckling är ett tvärgående perspektiv i Världsbanksgruppens övergripande strategi . Detta reflekteras också i gruppens nya organisation, där klimat är ett av fem tvärgående verksamhetsområden, med egen budget och personal. Detta innebär bl.a. att klimatfrågor ska genomsyra alla IDA:s landstrategier, policyer och investeringar. Av Världsbanksgruppens energiinvesteringar investerades i förnybar energi, medan investerades i fossila bränslen. AsDB:s klimatfinansiering syftar till att främja investeringar i förnybar energi, energieffektivisering och miljömässigt hållbara transportlösningar. Klimatinvesteringar görs även i anpassningsåtgärder för att bl.a. motverka att översvämningar sker och stärka beredskapen för sådana händelser, samt för att hjälpa länderna i regionen att bygga upp en mer klimatsäker infrastruktur och vidta andra åtgärder för att stärka katastrofberedskapen. AsDB gjorde 2015 en utfästelse om att fördubbla sin årliga klimatfinansiering till till 2020. uppgick AsDB:s klimatfinansiering till . AsDB verkar i den region där både folkmängden och utsläppsnivåerna är högst. Flera länder i regionen riskerar långtgående konsekvenser av klimatförändringar och naturkatastrofer. Därför har AsDB allokerat ytterligare resurser för projekt som syftar till att förebygga och hantera naturkatastrofer. NIB:s investeringar på miljö- och klimatområdet ökade 2014, men minskade något 2015. I snitt gick av bankens långivning till projekt med positiv miljö- och klimatpåverkan. I sin uppdaterade strategi anger NIB att banken ska öka ansträngningarna för att identifiera finansiellt hållbara projekt på miljöområdet. NIB uppskattar att de projekt som banken finansierade 2014 bidrog till en årlig reduktion av koldioxidutsläpp om . CEB:s verksamhet syftar till att skapa socialt mervärde, främst genom lån med fokus på ett antal områden som hållbar tillväxt, social sammanhållning och integration av migranter. Miljö utgör ett av CEB:s fyra fokusområden. gick av bankens totala investeringar till miljörelaterade projekt. Flera internationella finansiella institutioner har ytterligare intensifierat sina insatser när det gäller förnybar energi och energieffektivisering samt blivit mer restriktiva avseende investeringar i fossil energi, i synnerhet vad gäller kolkraft. Ett flertal av institutionerna bidrar även med tekniskt stöd och rådgivning till länder för att exempelvis underlätta utfasning av subventioner av fossil energi. investerade totalt ca i hållbar energi, med fokus på energieffektivitet och förnybar energi, vilket motsvarar av bankens totala investeringar. Dessa investeringar bedöms leda till årliga utsläppsminskningar om drygt koldioxid. Av de lån som EIB:s godkände utgjordes av utlåning till klimatåtgärder. Detta motsvarar en utlåning om ca , varav ca gick till förnybar energi. Även IDB har ökat andelen investeringar i förnybar energi, från av de totala energiinvesteringarna 2014 till 68 AfDB:s ambition är att andelen investeringar i förnybar Skr. 2015/16:145 energi ska öka från 2012–2015–2017. Några av de internationella finansiella institutionerna arbetar även med innovativa klimatfinansieringslösningar. Bland annat har AfDB, , , NIB och Världsbanksgruppen emitterat s.k. gröna obligationer, som används för att finansiera investeringar i framför allt förnybar energi, energieffektivitet och miljöprojekt. För att nå klimatkonventionens och skärpta mål att hålla den globala temperaturökningen väl under två grader, samt att sträva efter att begränsa denna ökning till , är det viktigt att det sker ökade insatser för att begränsa utsläppen av växthusgaser. En global omställning till förnybar energi och ett samhälle med låga koldioxidutsläpp är en förutsättning för att klara klimatmålen. Insatser på miljö- och klimatområdet kan även bidra till att bekämpa fattigdom och främja fred. Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll vid genomförandet av klimatavtalet samt i att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, genom att integrera miljö- och klimatfrågor i sina verksamheter och bidra till att uppfylla de internationella åtagandena om klimatfinansiering på . Det handlar dels om att stödja insatser som direkt syftar till att skydda miljön och minska negativ klimatpåverkan, dels om att säkerställa att man i samband med investeringar med andra syften även beaktar behovet av miljöhänsyn. Regeringen har verkat för att de nya miljö- och klimatrelaterade strategier som har antagits ska ha en hög ambitionsnivå, med tydliga målsättningar och ramverk för att följa upp resultaten. Regeringen anser även att de internationella finansiella institutionerna ska bidra med teknisk assistans och expertis på området, bl.a. för att fasa ut subventioner av fossila bränslen samt förebygga, hantera och minska utsattheten för miljökatastrofer. Regeringen vill se en tydlig ambitionshöjning när det gäller de internationella finansiella institutionernas energiinvesteringar. Regeringen anser att institutionernas investeringar i och stöd till fossil energi bör fasas ut. Detta bör ske genom att institutionerna avsevärt minskar sitt stöd till sådana investeringar, och betydligt ökar investeringar i förnybar energi. Regeringen anser att institutionerna ska anta ambitiösa och tidssatta mål för att öka andelen förnybar energi. Institutionerna bör även aktivt bidra till en global utfasning av subventioner av fossila bränslen. För att åstadkomma förändring har regeringen agerat proaktivt, bl.a. i samband med kapitalöversyner, bilaterala möten och löpande styrelsearbete, men även vid beslut om enskilda projekt. Regeringen vill också se betydligt skärpta kriterier för internationella finansiella institutioners investeringar i kol, olja och gas. En grundläggande utgångspunkt ska vara att institutionerna inte ska stödja icke-konventionella fossila energikällor som exempelvis skifferolja, skiffergas, tjärsand, bitumen och andra utsläppsintensiva energikällor. Åtgärder för att öka energieffektivi- seringen, i syfte att minska utsläppen, ska också prioriteras. 2015/16:145 I EIB har regeringen verkat för att det generella målet om andelen klimatprojekt som andel av den totala utlåningen ska höjas och för att gränsen för hur stora utsläppen får vara vid energiprojekt ska sänkas. I har regeringen verkat för att målet att av de totala investeringarna ska gå till gröna investeringar uppnås tidigare än 2020. Regeringen har inte vunnit gehör för dessa ståndpunkter i institutionerna, men kommer att fortsätta driva dessa frågor. Under NIB:s strategidiskussion 2014 och 2015 beslutades på regeringens initiativ att banken ska öka ansträngningarna för att identifiera ekonomiskt och finansiellt hållbara projekt på miljöområdet. Förutsättningar ska även skapas för att bättre kunna utvärdera investeringarnas miljöeffekter och mervärde. Regeringen har även verkat för att institutionerna ska utveckla, stödja och kanalisera innovativ miljö- och klimatrelaterad finansiering samt främja marknadsmekanismer som bidrar till en mer koldioxidsnål utveckling, inklusive prissättning på utsläpp av växthusgaser. 5.4Sviktande och konfliktdrabbade länder