prop · H303179 · 2016-06-21 00:00:00 — Utrikes födda är också arbetslösa i betydligt högre utsträckning än inrikes födda, jämfört under 2015.35 För personer som är utomeuropeiskt födda (exkluderat) och som har förgymnasial utbildning ligger arbetslösheten på drygt 40 procent.36 När den gruppen stiger i antal finns det en risk att det blir än svårare för personer med den bakgrunden att få sysselsättning. Hur många av migranterna som beräknas komma in på arbetsmarknaden samt hur många som blir sysselsatta får betydelse för beräkningen av potentiell BNP. använder en demografisk modell (AMOD) för att beräkna vad SCB:s befolkningsframskrivningar innebär för arbetsmarknaden. AMOD bygger på utfallsdata från arbetskraftsundersökningen () och genom att anta att variablerna 33Migrationsverket beräknade att antalet asylsökande skulle bli 73 000. reviderades prognosen till 135 000. Se (2015), Verksamhets- och kostnadsprognos, och . 35www.scb.se, Arbetskraftsundersökningarna (). (2015), Svensk finanspolitik 2015. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad är konstanta kan effekten på arbetsmarknaden av den demografiska utvecklingen beräknas. Eftersom AMOD baseras på data är den begränsad till den information och klassificering som används i . I AMOD och används fyra olika grupper av ursprung: född i , i , i samt utanför . Den sistnämnda gruppen delar SCB in i tre olika undergrupper: länder med låg, medel och hög HDI. Den indelningen är förvisso på landnivå men kan i brist på individdata utnyttjas som en approximation på olika nyanländas utbildningsnivå. I AMOD kan emellertid inte den uppdelningen utnyttjas. I AMOD finns inte uppgifter om utbildning tillgänglig och det finns heller inte uppgifter om hur individer vistats i . Vistelsetiden har en stark påverkan på sysselsättningsgraden för utrikes födda. kompletterar därför AMOD med mikrodata om hur deltagande i arbetskraften och sysselsättningsgraden påverkas av vistelsetiden. utnyttjar information från SCBs databaser där det framgår att sysselsättningsgraden för nyanlända är begränsad inledningsvis men stiger efter hand.37 Att komma in i arbetskraftutbudet går betydligt snabbare men även här finns en uppgång i takt med att vistelsetiden ökar. bedömning av jämviktsarbetslösheten baseras på en sök- och matchningsmodell där olika strukturella faktorer bestämmer jämviktsarbetslöshetens nivå. Även arbetskraftens sammansättning spelar roll, eftersom den påverkar matchningen på arbetsmarknaden. Med sammansättning menas allt som påverkar sannolikheten att få ett arbete/risken att vara arbetslös, bland annat ursprung, vistelsetid och utbildningsnivå. Mer specifikt antar att nyanlända har samma utbildningsnivå och når samma sysselsättningsgrad som de som invandrade från samma regioner –2013. Efter att ha pendlat mellan 20 000 och 30 000 ökade antalet asylsökande . skedde en markant uppgång i antalet asylsökande; det ökade med jämfört med året innan. 37Longitudinell individdatabas () är en urvalsbaserad undersökning. Det huvudsakliga syftet med undersökningen är att ge forskare med flera möjligheter att göra longitudinella studier av inkomstutveckling för olika grupper. SCB:s longitudinella databas innehåller samtliga personer som varit folkbokförda i respektive år. Fördelen med en longitudinell databas av LISA:s karaktär är att den medger att över tiden följa individens övergångar mellan exempelvis perioder med förvärvsarbete, arbetslöshet och sjukdom kopplade till ett stort antal bakgrundsvariabler. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P A R E N S E N I B U D G E T P R O P O S I T I O N E N F Ö R 2 0 1 6 – T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T var antalet asylsökande på ungefär samma nivå som men under andra delen av 2015 kom 133 900 asylsökande vilket kan jämföras med 49 400 året innan. Den stora majoriteten av asylsökande kommer från länder med lågt eller medelhögt HDI, vilket indikerar att deras utbildningsnivå är relativt låg.38 Förvisso kan de personer som söker asyl i vara bättre utbildade än genomsnittet i deras hemland, men eftersom data på individnivå saknas för de som anlänt är HDI–rankningen en tillgänglig approximation på utbildningsnivå. Ett sätt att uppskatta utbildningsnivån hos de som svarat för en betydande del av flyktingströmmarna är att jämföra med personer som tidigare kommit till från samma länder. Som grupp betraktat har dessa personer en betydligt lägre utbildningsnivå än inrikes födda. I genomsnitt (ovägt) har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå i den gruppen. Det kan jämföras för inrikes födda, en andel som minskar i ganska snabb takt då många i denna grupp är äldre och faller ut ur statistiken när de fyller . Tabell 6 Utbildningsnivå för personer från olika födelseländer, procent Källa: SCB, utbildning efter födelseland, 25–. Att andelarna inte summerar till beror på att alla individer inte har klassificerats. I dagens har personer med enbart förgymnasial utbildning låg sysselsättningsgrad och hög arbetslöshet. Detta gäller såväl inrikes som utrikes födda, även om arbetslösheten är betydligt högre i den senare gruppen. Arbetslösheten har vidare stigit markant för personer med lägre utbildning sedan inledningen av 2000- talet. Efter finanskrisen ökade arbetslösheten för alla utbildningskategorier, se figur 10. För de med lägst utbildning har den fortsatt att öka medan den sjunkit tillbaka för dem med en längre utbildning. Det tyder på att det också behövs strukturella insatser och 38UNDP (2014), 2014. Här anges att den genomsnittliga utbildningstiden i uppgår till . Motsvarande uppgift för är , för , för samt för . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte bara en allmänt högre efterfrågan för att minska arbetslösheten för de med låg Figur 10 Arbetslöshetsnivå för personer med olika utbildningsnivåer, 20–, 2000–2014 Utvecklingen med stigande arbetslöshet för personer med låg utbildningsnivå är inget specifikt svensk problem. Euroområdet samt alla nordiska länder har en liknande trend. Men den svenska utvecklingen har varit något sämre än i övriga nordiska länder. har också den högsta arbetslöshetsnivån för gruppen med låg utbildning i hela . Figur 11 Arbetslöshetsnivå för personer med låg utbildning, , 2000–2014 R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P A R E N S E N I B U D G E T P R O P O S I T I O N E N F Ö R 2 0 1 6 – T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T För att studera sysselsättningsgraden bland de grupper som dominerat flyktingströmmarna till , har genom SCB:s försorg tagit fram data över hur sysselsättningsgraden utvecklats över vistelsetiden hos de som tidigare kommit till från dessa länder, se tabell 7. vistelsetid ligger den genomsnittliga sysselsättningsgraden (viktad) för individer med förgymnasial utbildning på . Personer från och , som svarar för av det totala antalet i den gruppen, drar ned genomsnittet medan syrier, som bara svarar för , har den högsta sysselsättningsgraden bland de med enbart förgymnasial utbildning. För de med gymnasial utbildning eller mer sticker irakier ut med låg sysselsättningsgrad, speciellt . Eritreaner som varit i landet har en hög sysselsättningsgrad, högre än övriga i tabellen men även högre än inrikes födda. Det är dock ett begränsat underlag för några länder; antalet personer från och som varit i uppgår till drygt 2 800 personer respektive cirka 5 200 personer. När det gäller en vistelsetid är grupperna mindre. Extremfallet är syrier där varje utbildningsnivå uppgår till färre än 100 personer. Tabell 7 Sysselsättningsgrad respektive 10+ år i några utvalda länder Källa: SCB. De som inte har kunnat klassificeras efter utbildningsnivå har efter 10+ år en sysselsättningsgrad på . Det kraftiga inflödet av människor med förmodad låg utbildningsnivå innebär, givet den låga sysselsättningsgraden och höga arbetslösheten hos den gruppen i , att större uppmärksamhet behöver riktas på de frågeställningar som påverkas därav.39 Det gäller naturligtvis många viktiga frågeställningar men i detta sammanhang är analysen begränsad till beräkningarna av potentiell BNP och jämviktsarbetslöshet. Dessa variabler är viktiga för bedömningen av hur stort BNP-gapet är och därmed för utgångspunkten för hur finanspolitiken bör utformas och huruvida överskottsmålet kan uppfyllas. 39SOU 2015:104, , bilaga 6. En beräkning i bilaga 6 visar att den offentliga sektorn omfördelade från inrikes födda till utrikes födda. Av dessa gick till utomeuropeiskt födda. Den främsta förklaringen var låg sysselsättningsgrad, vilket medför låga skatteintäkter. visar en framåtblickande kalkyl, fram , att om sysselsättningsgraden stiger för personer som 2014 invandrade från länder med lågt eller medelhögt HDI och pensionsuttaget skjuts upp , så omvandlas utomeuropeiska invandrares diskonterade underskott på till ett diskonterat överskott på . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som nämnts består potentiell BNP av två delar: potentiellt arbetade timmar och potentiell produktivitet. När det gäller antalet timmar så påverkas det naturligtvis av vilken sysselsättningsgrad som utrikes födda beräknas ha. Eftersom medelarbetstiden inte skiljer sig åt mellan inrikes och utrikes födda kan vi bortse ifrån den faktorn. Sysselsättningsgraden blir således avgörande för hur många timmar utrikes födda potentiellt kan förmodas arbeta. Med tanke på att de asylsökande i hög utsträckning kommer från länder där den genomsnittliga utbildningstiden är avsevärt kortare än i (även om många asylsökanden är yngre och därmed har en längre utbildning än äldre från samma land) finns en risk att sysselsättningsgraden hos nyanlända kommer att vara lägre än vad det historiska underlaget indikerar. Av en rapport från Arbetsförmedlingen framgår att av de som var kvar i etableringsuppdraget hade enbart förgymnasial utbildning.40 Arbetsmarknadsdata visar generellt att det är svårt för gruppen med enbart förgymnasial utbildning att få sysselsättning. Den gruppen kommer att växa betydligt . Enligt SCBs befolkningsframskrivningar kommer gruppen utomeuropeiskt födda att växa med omkring 250 000 –2019. Om andelen med enbart förgymnasial utbildning uppgår till motsvarar det 100 000 personer. Det skulle innebära att gruppen utrikes födda med förgymnasial utbildning skulle öka med . Gruppen med förgymnasial utbildning som är födda utanför beräknas öka med i befolkningsframskrivningarna fram till år 2019.41 Eftersom detta är den grupp som har allra svårast att etablera sig på arbetsmarknaden finns det en risk att en än mindre andel i den gruppen kommer i sysselsättning när gruppen växer snabbt. beräkningar av potentiell produktivitet utgår ifrån att arbetsstyrkan är homogen, vilket innebär att alla i en bransch har samma produktivitet. Mellan branscher skiljer sig dock produktiviteten. har tidigare antagit att de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som genomförts har ökat arbetsutbudet och att de som tidigare stod utanför arbetsstyrkan har en lägre produktivitet än de som befunnit sig på arbetsmarknaden. Mer specifikt antogs dessa ha 30 procents lägre produktivitet.42 Då tar hänsyn till produktivitetsskillnader i branscher finns det enligt departementet en risk för dubbelräkning om man även räknar på effekter av skillnader på individnivå.43 40Arbetsförmedlingen (2015), Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, . 41Cirka av de asylsökande 2014 var födda utanför . 42Finansdepartementet (2012), Metod för beräkning av potentiella variabler. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P A R E N S E N I B U D G E T P R O P O S I T I O N E N F Ö R 2 0 1 6 – T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T Den ökade migrationen får en mängd effekter på ekonomin. I detta sammanhang fokuserar vi på hur beräkningarna av potentiell BNP påverkas. Vid en given befolkningsökning och förändring av sammansättningen av arbetskraften är antagandet om sysselsättningsgrad (antal arbetade timmar) och produktivitet avgörande för beräkningen av potentiell BNP. beräkning av potentiell BNP utgår ifrån att arbetskraften är homogen vad gäller produktivitet och att nuvarande skillnader i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda och mellan olika utbildningsnivåer består. Migrationen medför emellertid att antalet personer med enbart förgymnasial utbildning stiger markant. Gruppen utomeuropeiskt födda med förgymnasial utbildning, den grupp som har den lägsta sysselsättningsgraden, väntas öka med fram enligt SCB:s befolkningsframskrivningar. Sysselsättningsgraden är mycket lägre för utrikes födda personer med enbart förgymnasial utbildning, , jämfört med dem som har gymnasial utbildning, , eller eftergymnasial utbildning, . Ju fler av de nyanlända som kommer till som har låg utbildning desto högre riskerar jämviktsarbetslösheten bli. Om jämviktsarbetslösheten underskattas finns det en risk att den ekonomiska politiken inriktas på konjunkturstimulerande insatser i för hög utsträckning på bekostnad av strukturella insatser för att minska arbetslösheten. Mot den bakgrunden finns det anledning för regeringen att närmare undersöka rimligheten i antagandet om att nyanlända med låg utbildning kommer att bli sysselsatta i samma utsträckning som de som verkar på arbetsmarknaden i dag.44 Om regeringen överskattar nyanländas möjligheter att få sysselsättning medför det att beräknad potentiell BNP blir för hög. Det leder i sin tur till att såväl det strukturella sparandet som det beräknade BNP-gapet överskattas. Ett större BNP-gap leder generellt till att konjunkturella aspekter får större vikt. Som framgick av avsnitt 4.3 har regeringen bedömt att BNP-gapet är negativt. Det har bidragit till att regeringen i en stor majoritet av alla budgetpropositioner valt att föra en expansiv finanspolitik. Det medför i sin tur till att överskottsmålet blir svårare att nå . Om migrationens effekter på potentiell BNP överskattas kan det leda till att behovet av konjunkturella insatser överskattas och att det blir svårare att nå överskottsmålet. 44Självfallet finns det många åtgärder som regeringen genomfört och kan göra för att öka sysselsättningen hos utsatta grupper. Dessa frågor behandlas emellertid inte i detta sammanhang. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6 Redovisning av budgeteffekter Budgetpropositionen är omfattande och inbegriper bland annat regeringens redovisning av finanspolitikens inriktning liksom förslagen till utgiftstak, budgetramar och inkomstberäkningar i enlighet med rambeslutsprocessen. I budgetpropositionen ska regeringen därtill redovisa hur överskottsmålet uppnås med beaktande av budgeteffekterna av föreslagen och aviserad politik.45 De olika delarna i propositionen tjänar olika syften och redovisningen i avsnitten kan därför skilja sig åt. menar att regeringens redovisning ska vara tydlig och fullständig. Det förutsätter att redovisningens syfte och sammanhang framgår och har bland annat framhållit att ”samband mellan olika delar i redovisningen ska klargöras så att uppgifter är möjliga att spåra mellan olika delar. Det ska också vara möjligt att jämföra redovisningen mellan propositioner.”46 Redovisningen i budgetpropositionen domineras av tabeller. Den granskning som redovisas i detta avsnitt har genomförts med fokus på spårbarheten mellan tabeller i olika delar i budgeten och möjligheten att jämföra uppgifter mellan propositioner. har tidigare rekommenderat regeringen att redovisa budgeteffekterna i en fast uppsättning tabeller.47 Möjligheten att jämföra uppgifter i budgetpropositionen med andra propositioner aktualiseras av att regeringen har utnyttjat möjligheten att föreslå förändringar i budgeten för innevarande år.48 Sådana ändringar ska enligt huvudregeln i riksdagsordningen (2014:801) avges vid högst två tillfällen och då i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen och till budgetpropositionen.49 452 kap. 1a § budgetlagen (2011:203). 46Riksrevisionen (2007), Regeringens redovisning av budgeteffekter, s. 7. Se även FiU 2015/16:1, s. 85. understryker i sitt betänkande över budgetpropositionen att en öppen och tydlig redovisning av budgeteffekter är centralt för när den tar ställning till förslag om statens budget. Utskottet skriver vidare att det är ”lika viktigt att de tabeller regeringen presenterar i de ekonomiska propositionerna är tydliga och transparenta, som att budgeteffekter beräknas på ett tydligt sätt.” 47Riksrevisionen (2007), s. 43. 2014/15:99, s. 41. 49Om regeringen anser att det föreligger särskilda skäl får den avge ändringsförslag också vid andra tillfällen, se 9 kap. 6 § riksdagsordningen (2014:801). R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P A R E N S E N I B U D G E T P R O P O S I T I O N E N F Ö R 2 0 1 6 – T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T Ändringarna i vårändringsbudgeten var enligt regeringen mer omfattande än normalt.50 Granskningen av spårbarhet har tagit sin utgångspunkt i den bilaga till budgetpropositionen där regeringen gjorde en genomgång av hur regeringens politik redovisas i budgetpropositionen.51 Granskningen fokuserar på redovisningen av inkomstförändringar , men omfattar även den samlade redovisningen vad avser regeringens uppföljning av överskottsmålet. Tabellerna 9.1 och 9.2 i budgetpropositionen är centrala för spårbarheten mellan propositionens olika delar. I tabellerna redovisas budgeteffekter av regeringens politik övergripande. I den förra tabellen redovisas budgeteffekterna i förhållande till vårpropositionen medan redovisningen i den senare tabellen sker i förhållande till föregående år. Uppgifterna i tabell 9.2 utgör underlag för bedömningen av hur regeringens politik påverkar sparandet, vilket är en central del i uppföljningen av överskottsmålet. Underlaget till tabellerna härleds ur andra avsnitt i budgetpropositionen. I Finansplanen redovisas finanspolitikens inriktning och en uppställning görs i reformtabellen 1.1. Den är utformad för att tydliggöra politikens inriktning, men anger inte specifikt vilka åtgärder som behandlas. Mer detaljerad redovisning av föreslagna och aviserade åtgärder rörande skatt redovisas i avsnitt 6, medan skatteintäkterna och statens inkomster i förhållande till föregående år redovisas i avsnitt 7.52 Underlaget till uppgifter om hur skatteintäkterna förändras till följd av föreslagen, aviserad eller i förekommande fall beslutad politik finns i tabell 6.25 och i tabell 7.11. Sambandet mellan dessa tabeller står i fokus för denna granskning. 6.2Regeringens redovisning av budgeteffekter Såväl den politik som regeringen föreslagit eller aviserat ekonomiska vårproposition som i budgetpropositionen redovisas övergripande i en inledande reformtabell, tabell 1.1. Tabellen är uppställd så att politikens inriktning ska framgå tydligt. De åtgärder som förslagits och aviserats i budgetpropositionen specificeras ytterligare i tabell 1.2. Åtgärder som belastar det offentliga sparandet (reformer) och åtgärder som förstärker sparandet (finansiering och budgetförstärkningar) redovisas separat. 2012/13:1, bilaga 2. 52Åtgärder på utgiftssidan behandlas mer detaljerat i budgetpropositionens avsnitt 8. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt tabellerna innebär förslag och aviseringar i budgetpropositionen att sparandet sammantaget förstärks. Kostnaderna för beslutade reformer understiger budgeteffekterna av finansierings- och budgetförstärkande åtgärder samtliga – 2019. Enligt tabellerna uppgår effekten på de offentliga finanserna till mellan 0,09 och 5,95 miljarder . I tabell 1.2 redovisas detta som en beräkningsteknisk överföring till hushållen (se avsnitt 6.5 nedan).53 Samma information som redovisas i tabell 1.1 gällande budgetpropositionen ska, enligt den förut nämnda bilagan till budgetpropositionen , återfinnas i tabell 9.1. Uppställningen är dock annorlunda och redovisningen sker i enlighet med uppställningen i nationalräkenskaperna.54 Det är inte möjligt att som i tidigare budgetpropositioner55 följa reformtabellens uppgifter till den övergripande redovisningen i tabell 9.1. Siffrorna i summaraderna överensstämmer inte. Medan tabell 1.1 visar att effekten på sparandet är positiv har regeringens föreslagna politik, enligt tabell 9.1, en försvagande effekt på den offentliga sektorns finansiella sparande för åren 2015–2019. har ett positivt värde i summaraden i reformtabellen inneburit en försvagning av de offentliga finanserna och uppgiften har motsvarats av samma siffra med omvänt tecken i summaraden för den samlade redovisningen i tabell 9.1, eller motsvarande tabell. Sammantaget gör detta att uppgifterna är svåra att följa mellan de båda avsnitten och att göra jämförelser med motsvarande tabeller i tidigare propositioner. 6.2.1Redovisning av inkomsterna i tabell 9.1 och 6.25 Tabell 9.1 ger en övergripande och samlad redovisning av budgeteffekterna för de åtgärder som regeringen föreslagit och aviserat sedan vårpropositionen. Den är uppställd med hänsyn till utgiftsrespektive inkomstförändringar. Underlaget till tabellen går att härleda ur avsnitten om skatteåtgärder i avsnitt 6 och åtgärder på utgiftssidan i avsnitt 8. I både den aktuella tabellen och i textavsnitt redogörs för sammanhanget. Inkomstförändringarna i tabellen anges i två poster: Skatter, netto och Övriga inkomstreformer. För båda posterna finns hänvisningar i fotnoter till andra delar av budgetpropositionen. Uppgifterna för posten Skatter, netto går att följa till tabell 6.25 och där framgår att det är den periodiserade nettoeffekten av åtgärderna som redovisas i tabell 9.1. Däremot går det inte att i det aktuella avsnittet identifiera de sifferuppgifter som utgör underlag för posten Övriga inkomstreformer.56 2015/16:1, s. 27–28. 2012/13:1, bilaga 2, s. 6. 55Se här prop. 2012/13:1, tabell 1.1, s. 30 och tabell 10.1, s. 424; prop. 2013/14:1, tabell 1.2, s.8 och tabell 9.1, s. 602. 2015/16:1, s. 367–369. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P A R E N S E N I B U D G E T P R O P O S I T I O N E N F Ö R 2 0 1 6 – T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T Tabell 8 Budgetpropositionen , tabell 9.1 Källa: Prop. 2015/16:1, tabell 9.1, s. 422. I avsnitt 6 framgår att tabell 6.25 redovisar en sammanställning av åtgärder som redovisas i kapitlet och läsaren hänvisas till dessa för en mer utförlig beskrivning av de föreslagna åtgärderna.57 Tabellen är uppställd på ett sätt som specificerar åtgärderna och här framgår de datum då åtgärden börjar ge effekt på sparandet. I förekommande fall anges i en fotnot om en åtgärd har föreslagits i höständringsbudgeten istället för i budgetpropositionen.58 2015/16:1, s. 335. 2015/16:1, tabell 6.25, s. 336–337. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I enstaka fall riskerar spårbarheten mellan tabell och redovisning att försämras av att rubriceringen för åtgärderna skiljer sig åt.59 I tabellen redovisas inte förslagen att helt slopa rätten att göra avdrag för privat pensionssparande, att höja koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen samt att höja vissa avgifter enligt skatteförfarandelagen. Skälet är att dessa förslag aviserades i budgetpropositionen och att budgeteffekterna har tagits i beaktande för 2015.60 Förslagen ska därför inte redovisas i tabellen som ny politik. 6.2.2Redovisning av inkomsterna i tabell 9.2 och 7.11 I tabell 9.2 redovisas de övergripande effekterna av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder i förhållande till föregående år. I tabell 9.2 redovisas inkomsterna i tre poster.