prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Tillsynen ska också bidra till lärande och utveckling samt främja kvalitet och ett effektivt resursutnyttjande inom verksam- Regeringen bedömer att arbetet med tillsynen behöver utvecklas. Regeringen avser därför att förstärka IVO:s förvaltningsanslag med . Förslaget möjliggör en långsiktig kompetensförsörjning hos . IVO:s verksamhet har påverkats av de om- fattande migrationsströmmarna och det ökande antalet ensamkommande barn, särskilt när det gäller tillståndsprövningen av hem för vård eller boende. För att möjliggöra handläggning och frekvenstillsyn samt motverka undanträngnings- effekter inom IVO:s övriga verksamheter be- dömer regeringen att behöver en tillfällig resursförstärkning med 2017, 2018 och 2019. Initiativ till lag om ersättning till personer som drabbats av det tidigare steriliseringskravet Att kräva att en människa genomgår sterilisering är både långtgående och ingripande för den en- skilde. Sterilisering som villkor för ändrad köns- tillhörighet är ett uttryck för ett synsätt som regeringen, såväl som samhället, tar avstånd från. Regeringen har aviserat ett kommande lagförslag som innebär att personer som drabbats av det tidigare steriliseringskravet i könstillhörighetslagen kommer att kunna ansöka om ersättning av staten. Ett lagförslag är under utarbetande inom och ambi- tionen är att en ny lag kan träda i kraft . Tillgång till säkra och effektiva läkemedel Arbetet med nationella läkemedelsstrategin utvecklas Regeringen och Kommuner och Lands- ting har, tillsammans med en bred uppslutning av läkemedelsaktörer, enats om att bygga vidare på och utveckla den nationella läkemedelsstrate- gin. Strategin sträcker sig över åren 2016–2018. Genom den långsiktiga samverkansplattform som strategin skapat finns det möjlighet att uppnå strategins långsiktiga vision om rätt läke- medelsanvändning till nytta för patient och sam- hälle. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen vill säkerställa tillgången till effektiva läkemedel För att möta de behov av läkemedel som finns inom hälso- och sjukvården bedömer regeringen att dagens struktur för läkemedel behöver ses över. Regeringen ser behov av ett tydligt regel- verk för prissättning och finansiering av läke- medel och en struktur som möjliggör att patienter över hela landet snabbt får tillgång till bra och effektiva läkemedel, till en rimlig och hanterbar kostnad, för såväl patienten som för det offentliga. De resurser som avsätts till läke- medel ska användas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt inom ett regelverk som stämmer överens med och stöder hur modern hälso- och sjukvård bedrivs. Det framgår av avtalet mellan staten och Kommuner och Landsting, om statens bidrag till landstingen för kostnader för läkemedelsförmåner m.m. att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska lämna förslag till hur detta ska uppnås. Vidare enades parterna avtal om att inga rabattavtal mellan enskilda landsting och läkemedelsföretag ska tecknas. Skälet till denna ordning är vikten av att fortsatt upprätthålla en sammanhållen nationell process för prissättning av läkemedel. Vidare enades parterna om att i avvaktan på ett nytt regelverk kan landstingen tillgodoräkna sig hela utfallet av den återbäring som det, inom ramen för Tandvårds- och läke- medelsförmånsverkets arbete, gemensamt fram- tagna riskdelnings- och återbäringsavtalen resulterar i . Dessutom avser rege- ringen att skyndsamt arbeta för att rättsläget ska klargöras så att intentionerna i nuvarande lag- stiftning upprätthålls tills ett nytt regelverk finns på plats. En nationell läkemedelslista tas fram Det övergripande syftet med att ta fram en nationell läkemedelslista är att yrkesutövare som ordinerar läkemedel, samt vissa andra yrkes- utövare som deltar i patientens vård, ska få direktåtkomst till fullständiga uppgifter om patientens ordinerade och uthämtade läkemedel. Arbetet med den nationella läkemedelslistan tar sin utgångspunkt i det förslag till lag om en gemensam läkemedelslista som presenterade i sitt betänkande Nästa fas i e-hälsoarbetet (SOU 2015:32) samt de remissvar som inkom . Frågan be- reds i och arbetet sker i nära 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 dialog med berörda aktörer. Regeringen avser att återkomma i frågan . Åtgärder för en bättre apoteksmarknad Det är viktigt att säkerställa en god tillgänglighet till läkemedel och en god patientsäkerhet i apo- teksledet. Rådgivningen och informationen till patienterna behöver förbättras. När den nya apoteksmarknadsutredningens förslag över- lämnats och remissbehandlats avser regeringen att presentera åtgärder inom detta område. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att se över regleringen av och villkoren för apoteksombuds- verksamheten. Regeringen avser att skapa var- aktigt hållbara förutsättningar för denna verk- samhet. Tillsynen över apoteksmarknaden behöver stärkas. Ett led i detta är om utvecklad tillsyn över apoteksmark- naden, men frågan behandlas även av utred- ningen. Det kan även bli aktuellt med tilläggs- uppdrag till utredningen. En aktuell fråga som bör belysas är om apotekens handelsmarginal bör regleras för receptbelagda läkemedel som inte omfattas av högkostnadsskyddet. Rege- ringen avser också att återkomma när det gäller reglering och andra åtgärder rörande marknaden för dosdispensering. Omlokalisering av delar av beslutade regeringen att delar av E- hälsomyndigheten skulle omlokaliseras till . Den del av myndighetens verksamhet som omfattas är de register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnads- effektiv läkemedelshantering. Omlokaliseringen ska vara avslutad . För att ge förutsättningar att genomföra reformen föreslår regeringen att myndighetens anslag ökas med 2017. Regeringen beräknar att ett motsvarande tillskott kommer att behövas även 2018. Regeringen kommer vidare att följa omlokaliseringen för att säkerställa att de aktörer som samverkar med myndigheten, eller är beroende av dess tjänster, inte påverkas negativt eller på annat sätt belastas i processen. Innovation driver hälso- och sjukvårdens utveckling Innovation och life science är av stor vikt för utvecklingen av hälso- och sjukvården Utvecklingen av läkemedel, medicinteknik och informationsteknik är viktig för en modern och effektiv hälso- och sjukvård. Samverkan inom life science-sektorn, mellan näringsliv, forskare och hälso- och sjukvård, har stor betydelse för utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Ett av regeringens fem samverkans- program är inriktat mot life science. De Nationella Kvalitetsregistren är en central kunskapskälla om hur vården fungerar och kan förbättras samt skapar förutsättningar för forsk- ning. Regeringen avser att fortsätta bidra till finansiering och styrning av kvalitetsregistren. Regeringen kommer tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) att genomföra en översyn av stödet till kvalitetsregistersystemet . Den nya läkemedelsstrategin 2016–2018, som SKL och regeringen beslutat om, är viktig och har ett centralt innovationsperspektiv. I rege- ringens e-hälsovision, som ska leda till bättre nyttjande av digitaliseringens möjligheter inom hälso- och sjukvården, lyfts det fram att ända- målsenliga it-stödverktyg är viktigt för forskning och utveckling av innovativa arbetssätt. Rege- ringen vill även arbeta för en utvecklad använd- ning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål. Den pågående utredningen om biobanker är också ett led i det samlade utvecklingsarbetet. Forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer Regeringen föreslår en forskningssatsning för att öka kunskapen om styrningen av hälso- och sjukvård och socialtjänst för en kunskapsbaserad och innovativ utveckling. Satsningen ska utformas i bred samverkan med berörda. Regeringen föreslår att anslaget till Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) ökas med 2017 och beräknas öka med för vartdera , 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016 för forskning om välfärdens kvalitet, organisering och processer (avsnitt 9.5). Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forskningspolitiska propositionen. beslutade om ett till- kännagivande med innebörd att regeringen bör se över möjligheterna att lagstifta om hjärt- startare i miljöer där många människor vistas (bet. 2012/13:FöU8, rskr. 2012/13:196). Frågan om att lagstifta om att tillhandahålla en särskild funktion inom hälso- och sjukvårdens område är komplex. Syftet med att placera ut hjärtstartare är att öka överlevnaden för akut hjärtsjukdom. Regeringen gav ett uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting ta fram ett kunskapsunderlag till landsting om verktyg för att minska andelen personer med akut hjärt- och kärlsjukdom som dör innan de kommer till sjukvården. Uppdraget omfattade även genomförandet av vissa pilot- projekt som bedrevs av , och . Upp- draget slutredovisades . Social- styrelsens bedömning av resultatet visar på vik- ten av att de insatser som görs för att öka över- levnaden vid akut hjärt- och kärlsjukdom ge- nomförs utifrån den lokala kontexten som re- spektive landsting har att verka i. Utplacering av hjärtstartare utgör en del av de insatser som möjliggör att man kan öka överlevnaden men det bör genomföras som en integrerad del av ut- formningen av vården för personer med akut hjärt- och kärlsjukdom. Att strukturera hälso- och sjukvården är något respektive landsting har ansvar för enligt hälso- och sjukvårdslagen. gäller enligt 14 kap. 3 § RF att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nöd- vändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. I förarbetena anges att denna reglering innebär att regelmässigt måste pröva kommunernas självstyrelseintressen när begränsningar av självstyrelsen övervägs (prop. 2009/10:80 s. 212). Vidare anges att proportionalitetsprövningen bör innefatta en skyldighet att undersöka om det ändamål som regleringen avser att tillgodose kan uppnås på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt än det som föreslås. Principen om självstyrelse gäller för all verksamhet, dvs. även för hälso- och sjukvård som driver eller finansierar. Regeringen bedömer att lagstiftning om hur utplacering av hjärtstartare ska genomföras 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 innebär en sådan detaljstyrning inom hälso- och sjukvårdens område som fråntar landstingen möjligheten att fritt utforma den hälso- och sjukvård som de själva bedömer vara mest lämpad utifrån respektive landstings förutsätt- ningar. Förslaget att lagstifta om utplacering av hjärtstartare är därför inte ändamålsenligt i förhållande till den inskränkning i landstingens självstyrelse som det skulle medföra. sker en rad initiativ som medfört att ett stort antal hjärtstartare har placerats ut på många platser runtom i . Enligt Svenska rådet för hjärt- och lungräddningen som ansvarar för hjärtstartregister har det fram sålts ca 35 000 hjärtstartare utanför sjukhus i . har 10 000 av dem registrerats. Detta innebär att många aktörer, både ideella organisationer, myndigheter och privata verksamheter, har tagit ansvar för att placera ut hjärtstartare. I tillkännagivande om hjärtstartare görs jämförelsen mellan tillgången till hjärt- startare och tillgången till brandsläckare och brandfiltar. Regeringen kan konstatera att brand är något som omfattas av lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, men en akut hjärtsjukdom är inte en olycka som omfattas av denna lag. Regeringen bedömer således sammanfatt- ningsvis att det inte finns skäl att gå vidare med ytterligare insatser och anser därmed att detta moment i tillkännagivandet är slutbehandlat. Centralisering av viss avancerad cancervård beslutade om ett till- kännagivande med innebörd att regeringen bör ta initiativ till att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancersjukvård till ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten (mot. 2015/16:2780, bet. 2015/16:SoU7, rskr. 2015/16:220). I regeringens överenskommelse 2016 med Kommuner och Landsting (SKL) om att korta väntetiderna inom cancer- vården och minska de regionala skillnaderna ingår medel från regeringen till SKL för att genom RCC i samverkan arbeta med nivå- strukturering inom cancervården. RCC i sam- verkan beslutade om en rekommendation till landstingen att koncentrera sex specifika åtgärder inom cancervården till färre platser i än , med ikraft- trädande . Samtliga landsting har beslutat att följa denna rekommendation. RCC i samverkan har även 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 remissbehandlat förslag om nivåstrukturering av ytterligare åtgärder på cancerområdet inför kommande beslut. Genom det som görs enligt överenskommelsen anser regeringen att detta moment i tillkännagivandet är slutbehandlat. Vidare kan det även tilläggas att arbetet med att samla avancerad cancervård till ett mindre antal sjukhus fortsätter, bl.a. genom beredningen i av betänkandet Träning ger färdighet – koncentrera vården för patientens bästa (SOU 2015:98). Utredningen föreslår bl.a. en ökad koncentration av den högspecialiserade vården. 4.8Förslag om särskilda satsningar på ungas och äldres hälsa 4.8.1Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen att öppenvård inom högkostnadsskyddet blir avgiftsfri för personer som är , att tandvård blir avgiftsfri för unga upp till respektive och att preventivmedel inom läkemedelsförmånerna blir kostnadsfria för unga . Syftet med reformerna är att för- bättra hälsan hos äldre med ett omfattande vård- behov, att grundlägga en god tandhälsa för unga vuxna samt att minska antalet oönskade gravidi- teter bland unga (prop. 2015/16:1 s. 56, 58 och 59). Med anledning av den aviserade reformen tog fram en promemoria med förslag till författningsändringar i hälso- och sjukvårdslagen, tandvårdslagen, socialtjänstlagen, lagen om läkemedelsförmåner m.m. och lagen om statligt tandvårdsstöd. Promemorian skickades på remiss med sista svarsdatum . En sammanfattning av promemorian, prome- författningsförslag, en förteckning över remissinstanserna, lagrådsremissens författnings- förslag och Lagrådets yttrande finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2015/07820/FS). Förslagen om förändringar i lagen om statligt tandvårdsstöd och fria preventivmedel för unga under 21 lämnas under utgiftsområde 9 eftersom lagförslagens budgetpåverkan finns på anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner och anslaget 1:5 Bidrag Förslagen om avgifts- fri öppenvård inom högkostnadsskyddet för personer som är eller äldre samt för- ändringarna i tandvårdslagen behandlas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner där lagförslagens budgetpåverkan finns. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 1. Regeringen har utformat förslagen i enlighet med Lagrådets synpunkter. 4.8.2Regeringens förslag och bedömning Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna Regeringens förslag: Lagen om statligt tand- vårdsstöd ska ändras i tre steg. Ändringarna innebär att statligt tandvårdsstöd får lämnas för tandvårdsåtgärder som slutförs från och med det år då patienten fyller , respektive . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Vissa redak- ändringar har emellertid gjorts, varvid bl.a. benämningen barn och unga i lagtexten har bytts ut mot personer, samt ändringar som rör ikraftträdandet. De ändringar som gjorts beträffande ikraftträdandet redovisas under avsnittet Ikraftträdande nedan. Remissinstanserna: De allra flesta av de remissinstanser som har yttrat sig ställer sig bakom förslaget om att successivt förlänga den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården till och i konsekvens därmed höja åldern för inträdet i det statliga tandvårds- stödet. För redovisning av remissinstansernas synpunkter på det samlade förslaget, se utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner, avsnitt 3.6. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner en höjning av åldersgränsen för den avgiftsfria tandvården för unga vuxna. För- slaget innebär att folktandvården ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , respektive . Sådan tandvård ska vara avgiftsfri. Förslaget genomförs i tre steg med början 2017 då tandvården föreslås bli avgiftsfri till och med det år då personen fyller . Därefter höjs åldersgränsen med 2018 och med 2019. är tandvården avgiftsfri för barn och ungdomar till och med det år då de fyller . Från det att patienten fyller omfattas denne av det statliga tandvårdsstödet. Som en konse- kvens av att tandvården blir avgiftsfri för ytter- ligare åldersgrupper behöver lagen om statligt tandvårdsstöd ändras på så sätt att tandvårdsstöd inte längre ska utgå för sådana tandvårdsåtgärder som omfattas av den avgiftsfria tandvården. Kostnadsfria preventivmedel för personer Regeringens förslag: Lagen om läkemedels- förmåner m.m. ska ändras. Ändringen innebär att varor som ingår i läkemedelsförmånerna och som förskrivs enbart i födelsekontrollerande syfte av läkare eller barnmorskor ska vara kost- nadsfria för en förmånsberättigad person som vid inköpstillfället inte har fyllt . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttrat sig avseende förslaget om kost- nadsfria preventivmedel för personer har en majoritet tagit upp att den föreslagna åldersgränsen borde höjas till , bl.a. Folk- hälsomyndigheten, , , Kommuner och Landsting (SKL) och . Dessa instanser hänvisar till SKL:s rekom- mendation om subventionering av preventiv- medel för kvinnor till och med samt till att abortstatistiken visar att det sker flest aborter bland kvinnor i åldrarna 20–. läns landsting anser att åldersgränsen bör sträcka sig till . framför dess- utom att kvinnor i åldersgruppen 20–har en lägre disponibel inkomst än tonåringar som ofta fortfarande bor hemma samt att personer i åldersgruppen 20–har 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fler sexuella kontakter. Myndigheten framför även att det är viktigt att följa upp effekterna av åtgärderna och att nödvändiga förutsättningar för detta säkerställs. anser att det uppdrag som ges E-hälsomyndig- heten att utveckla en teknisk lösning bör utvecklas för att också fungera för de subven- tioner som landstingen ger för läkemedel. framför att en enhet- lighet i subventionerna bör eftersträvas i den mån det går, att det skulle förenkla både för individer och för personal. föreslår vidare att det bör göras en avvägning och ett förtydligande om huruvida fria preventivmedel ska göras tillgängliga för andra som vistas i som t.ex. asylsökande. Dessutom fram- för att preventivmedel kan förskrivas även av andra skäl än för att förhindra graviditet, t.ex. för endometrios eller rikliga menstruationer och att det per ATC-kod klargörs vilka preven- tivmedel som är kostnadsfria för patienten. anför att det är viktigt att alla kvinnor får möjlighet att pröva sig fram och hitta det preventivmedel som fungerar bäst för just dem. De ser en risk med att de kvinnor som inte mår bra av just de preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånerna ändå kommer att behöva betala fullpris. anser även att den yngre gruppen har glömts bort i utredningen och önskar få specificerat vilka regler som gäller personer . konstaterar att promemorian inte resonerar kring frågan om att inkludera asylsökande m.fl. samt vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Tandvårds- och läkemedelsförmåns- verket välkomnar regeringens förslag att reformen begränsas till att innefatta preventiv- medel som omfattas av läkemedelsförmånerna. lyfter vilka eventuella effekter på kondomanvändning reformen skulle kunna medföra och relaterade risker för smittspridning och associerade hälsorisker. anför att eftersom förslaget ligger under landstingens nuvarande nivåer för subventioner av preventivmedel till unga finns en risk att landstingen anpassar sig till lagstiftningens lägsta krav, vilket skulle innebära en försämring för många. Det finns därför anledning att noga följa upp och säkerställa att lagstiftningsändringarna inte leder till en försämrad tillgång till subventionerade preventivmedel för unga jäm- fört med . kvinnolobby ser positivt på förslaget men efterfrågar dels mer forskning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 om risker med hormonbaserade preventivmedel, dels ett mer kritiskt arbetssätt i förskrivningen. Det är viktigt att unga kvinnor informeras om eventuella risker och om alternativa preventivmedel. Det är också viktigt att det finns hormonfria alternativ att välja och att unga kvinnor uppmärksammas på de alternativen. tillstyrker förslaget och anger att det kan ses som en förbättring för berörda personer. tror dock inte att förslaget kommer att påverka de befintliga lokala preventivmedelssubventionerna runt om i landet. Om de lokala subventionerna behålls kommer landstingen och apoteksaktörerna även fortsättningsvis att få bära en stor administrativ börda för att hantera preventivmedels- subventionerna. För de unga borde logiken bakom olika avgiftsregler i åldersgruppen 21– jämfört med till och med vara svårförståelig. Kommun anser att det krävs inkluderingar av flera sorters preventiv- medel i subventionen för att bekämpa det till- tagande problemet med könssjukdomar. Västra anser att det är önskvärt att subventionen också ska gälla för billigaste utbytbara produkt vid expeditionstillfället. anser även att när preventivmedel förskrivs på annan indikation än antikonception, till exempel aknebehandling, bör dessa bekostas av patienten. Vanlig läkemedelssubvention bör tillämpas i dessa fall, vilket ställer krav på kom- munikationen mellan förskrivare och apotek om vilken subvention som ska gälla. farma- ceuter anser att konsekvensanalysen borde ha inbegripit konsekvenser med avseende på apo- tekens it-system som ska hantera förslaget. Detta torde rendera i en viss kostnadsmassa för tillståndsinnehavare. Skälen för regeringens förslag: Forskning visar att en av de viktigaste faktorerna för att minska antalet oönskade graviditeter bland unga är subventionerade preventivmedel. De allra flesta av landstingen följer Kom- muner och Landstings (SKL) rekommendation om att subventionera preventivmedel för unga, men tillgången till preventivmedel är ändå olika beroende på vilket landsting personen tillhör. För att värna unga kvinnors rätt till sexuell hälsa utan oönskade graviditeter föreslår därför rege- ringen att preventivmedel inom läkemedels- förmånerna ska vara kostnadsfria för unga . Många remissinstanser har haft synpunkter på den föreslagna åldersgränsen för kostnadsfria preventivmedel. Det har framförts att det är olyckligt att gränsen inte har satts vid i enlighet med SKL:s rekommendation om subvention av preventivmedel. Regeringen vill understryka att denna reform inte hindrar lands- tingen från att även fortsatt subventionera pre- ventivmedel för unga upp till och med . Staten bekostar den del som rör kvinnor och landstingen kan fortsätta subvention- era preventivmedel för dem . Reformen innebär att nationell likvärdighet säkerställs och en kostnadslättnad för lands- tingen som tidigare bekostat subventionen för hela gruppen 18–. Anledningen till att rege- ringen valt den föreslagna åldergränsen är att försöka minska antalet tonårsaborter som, trots att de minskat , ligger på den högsta nivån i jämförelse med de andra nordiska län- derna. Några remissinstanser har haft synpunkter på att förslaget enbart omfattar preventivmedel inom läkemedelsförmånerna. Anledningen till att det enbart är preventivmedel inom för- månerna som omfattas av förslaget är att om även preventivmedel utanför förmånerna skulle ingå skulle detta medföra att priskontrollen för preventivmedel släpps.