prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi. Styrmedlen ska främja t.ex. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 reparationer och uppgradering av produkter (dir. 2016:3). I anslutning till EU-förhandlingar om nya konsumentskyddsregler vid köp av varor, bl.a. de som avser konsumenters rätt att reklamera, kommer även hållbarhetsaspekter att beaktas. Varor och tjänster som delas och återanvänds Delningsekonomin, som innebär att privatpersoner, inte sällan med hjälp av internetbaserade modeller, bl.a. säljer, hyr ut och samäger tillgångar eller erbjuder tjänster, kan vid sidan av ökad valfrihet och lägre priser innebära goda möjligheter att konsumera mer hållbart. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en beskrivande kartläggning, analysera olika användares rättsliga ställning och resonera kring eventuella behov av författningsändringar eller andra åtgärder, nationellt eller inom EU, för att främja en positiv utveckling av delningsekonomin (dir. 2015:136). nämnda utredning, om styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi (dir. 2016:3), ska även överväga styrmedel som främjar att varor återanvänds, t.ex. genom handel med begagnade produkter. Vidare verkar regeringen inom ramen för EU:s arbete för en mer cirkulär ekonomi för att produkter ska utformas på ett sätt som underlättar återanvändning. Vi har kommit relativt långt i med att minska miljöpåverkan från avfall, men problem återstår. Det handlar bl.a. om nedskräpning, mängden avfall och att resurser i avfallet borde kunna utnyttjas bättre. Fokusområden när det gäller det avfallsförebyggande arbetet är bl.a. mat, textilier, elektronik och byggande. har fått i uppdrag att utifrån utvärderingar som pågår lämna förslag till en reviderad nationell avfallsplan –2023. Frågor som rör hushållens avfall kan också hanteras inom ramen för ovan nämnda initiativ för att främja miljösmart konsumtion och livsstil. Inom EU verkar regeringen för att produkter ska utformas på ett sätt som underlättar återvinning. Hållbar konsumtion av livsmedel Livsmedelskonsumtionen berör flera miljömål, exempelvis står livsmedelskonsumtionen, bl.a. köttkonsumtionen, för en relativt stor del av klimatpåverkan från konsumenter. Förutsättningarna för att producera hållbara livsmedel är 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 goda i och vi har jämförelsevis höga miljö- och djurskyddsambitioner. har dock även en stor import av livsmedel från länder med andra, oftast lägre, krav. Livsmedelskonsumtionen har också en påverkan på människors hälsa. Det är viktigt att fortsätta arbetet med att främja hållbara matvanor och minska matsvinnet. När det gäller matvanor har medvetenheten och intresset ökat, men traditioner spelar fortfarande in i hög utsträckning. Här finns beröringspunkter med ovan nämnda initiativ som rör miljösmart konsumtion och livsstil. Regeringen arbetar även med en livsmedelsstrategi (utg. omr. 23 avsnitt 2.6.3). I detta sammanhang vill regeringen också se en ursprungsmärkning av kött på restauranger och i storkök. Transporter står för en hög andel av de totala utsläppen från privat konsumtion. Transporter är också ofta en väsentlig del av hushållens utgifter. En rad insatser görs för att främja att enskilda personer färdas med kollektivtrafik, cykel eller till fots. Omfattande satsningar har gjorts för att förbättra kollektivtrafiken på landsbygden och statliga stöd ges via stadsmiljöavtalen till kommunernas arbete med hållbara städer och kollektivtrafik i tätort. Ekonomiska satsningar har också gjorts för att främja cykling och en cykelstrategi håller på att tas fram. Vidare avsätts ytterligare medel för stöd till lokala klimatinvesteringar, exempelvis satsningar på biogas eller laddningsstationer för elfordon. När det gäller att främja en miljömässigt mer hållbar användning av inrikes transporter är energi- och koldioxidskatterna på drivmedel ett grundläggande styrmedel. Regeringen tillsatte en utredning som skulle lämna förslag på hur ett s.k. bonus-malus-system för nya lätta fordon kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med en högre skatt (malus). Bonus-malus- utredningens betänkande Ett bonus–malus- system för nya lätta fordon (SOU 2016:33) har remitterats. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). För att stimulera en samverkan med berörda aktörer kring målet om ett fossilfritt samhälle har regeringen lanserat initiativet Fossilfritt Ovan nämnda initiativ avseende miljösmart konsumtion och livsstil bör kunna spela en viktig roll också i detta sammanhang. Drift och underhåll, liksom ny- och ombyggnation, av bostäder, kan ha betydande konsekvenser för såväl miljö och hälsa som för hushållens ekonomi, bl.a. kan kemikalier som påverkar miljö och hälsa finnas i byggmaterial och produkter för underhåll. Även energiförbrukningen i bostaden påverkas av valet av produkter och av hur de används. Den EU-gemensamma energimärkningen av hushållsapparater modifieras för att tydligare visa skillnader i energieffektivitet. Regeringen arbetar vidare aktivt för tydliga energi- och miljökrav på produkter som omfattas av ekodesigndirektivet. När det gäller att se över den totala energianvändningen i ett hem spelar de kommunala energi- och klimatrådgivarna en viktig roll. En förordning som reglerar detta arbete har reviderats, bl.a. för att möjliggöra ett mer målgruppsanpassat stöd, exempelvis gentemot bostadsrättsinnehavare. Systemet med skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el underlättar för dem som vill producera el för egen användning. Ett forum för smarta elnät har inrättats för att uppmuntra utveckling och användning av energieffektiva varor och tjänster. Också här finns viktiga beröringspunkter med ovan nämnda initiativ för att främja miljösmart konsumtion och livsstil. Aktivt arbete för att motverka överskuldsättning I linje med den delen av det konsumentpolitiska målet som rör en ekonomiskt hållbar konsumtion, och den tidigare nämnda särskilda strategin för att motverka överskuldsättning, kommer regeringen att fortsätta arbeta för att färre enskilda ska få ekonomiska problem och för att de som fått problem med skulder ska få hjälp med att förbättra sin ekonomiska situation. Exempelvis kommer förslag från en utredning om en mer ansvarsfull marknad för snabblån och andra konsumentkrediter (dir. 2015:43) att beredas. I uppdrag (dir. 2015:95) ingår att analysera om förbudet mot spel på kredit behöver skärpas för att bl.a. motverka överskuldsättning till följd av spel och lotterier. Aktivt arbete för säkra varor och tjänster Regeringen arbetar, som nämnts, för att minska antalet farliga kemikalier i konsumentprodukter, inte minst leksaker. Det pågår också ett arbete med att genomföra nya EU-regler om personlig skyddsutrustning, vilka förväntas underlätta de marknadskontrollerande myndigheternas arbete. Vidare kommer regeringen att ta ställning till förslag från en utredning om att införa en särskild lagstiftning om kroppsbehandlingar (SOU 2015:100). Beakta konsumenters olika förutsättningar Att eftersträva en social hållbarhet handlar också om att beakta konsumenters olika förutsättningar, bl.a. utifrån ekonomi, ålder, kön, funktionsnedsättning eller andra personliga omständigheter. Vissa konsumenter är t.ex. mer utsatta än andra i förhållande till påträngande typer av affärsmetoder. Det bör övervägas om det i samband med lagstiftning nationellt och inom EU i högre utsträckning än bör beaktas att konsumenter har olika förutsättningar när de agerar på marknaden. Frågan kan bl.a. aktualiseras i samband med en kommande översyn av EU:s konsumentskyddslagstiftning och i samband med åtgärder som handlar om att främja en mer hållbar konsumtion. Frågor som rör konsumenters olika förutsättningar kommer också att beaktas i samband med uppföljningar av det samlade konsumentstödet, inte minst avseende nyanlända. Regeringen arbetar på olika sätt för att uppnå bättre fungerande konsumentmarknader. Som framgått ovan kan vissa åtgärder dock relatera till den del av det konsumentpolitiska målet som rör hållbar konsumtion. När det gäller fastighetsmäklarmarknaden görs en särskild satsning, se nedan. Förbättra konsumentskyddet vid telefonförsäljning En utredning har haft i uppdrag att överväga om konsumentskyddet vid telefonförsäljning bör stärkas. Utredningens förslag har presenterats i betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61). Betänkandet har remitterats och frågan bereds i . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förbättra konsumentskyddet vid paketresor Lagändringar som rör paketresor kommer att förberedas utifrån förslag från en utredning om hur nya EU-regler ska genomföras och hur systemet för resegarantier bör se ut för att vara ändamålsenligt (dir. 2015:69 och dir. 2016:55). Ett delbetänkande avseende genomförandet av EU-reglerna lämnades (SOU 2016:56) och ett slutbetänkande kommer att lämnas . Syftet är att förtydliga och förbättra konsumentskyddet. Förbättra konsumentskyddet vid finansiell rådgivning Flera problem har uppmärksammats när det gäller finansiell rådgivning. Det gäller bl.a. intressekonflikter, bristande transparens och att det är olika regelverk som gäller för de aktörer som tillhandahåller sådan rådgivning. Ett lagstiftningsarbete pågår för att stärka konsumentskyddet (utg. omr. 2 avsnitt 3.5). Se över användarnas villkor i den nya delningsekonomin Utifrån den kartläggning och översyn som ska göras av den tidigare nämnda utredningen om användarna i delningsekonomin, liksom utifrån underlag från Europeiska kommissionen, kommer överväganden att göras vad gäller eventuella åtgärder för att främja en positiv utveckling. Se över konsumentskyddet i det förändrade reklamlandskapet Reklamlandskapet är under snabb förändring. Allt mer sofistikerade tekniska lösningar har gjort det möjligt för företag att snabbt och enkelt nå ut med reklambudskap, både globalt och målgruppsanpassat. är det inte tydligt att den information som lämnas utgör reklam. Utvecklingen har även gjort det svårare för tillsynsmyndigheter att identifiera och ingripa mot överträdelser av marknadsföringslagstiftningen. Regeringen avser att kartlägga och analysera situationen närmare för att avgöra om insatser behövs nationellt eller inom EU för att öka konsumentskyddet. Se över konsumentskyddet på EU-nivå Europeiska kommissionen har inlett en översyn av EU-reglerna om otillbörliga affärsmetoder, avtalsvillkor, konsumentköp och prisinformation för att kontrollera om de är ändamålsenliga utifrån förhållandena på konsumentmarknad- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen avser att verka för ett högt och ändamålsenligt konsumentskydd, som innebär en bra balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen och så enhetliga regler som möjligt inom EU. Förbättra tillsynen inom EU Regeringen kommer att verka för en stärkt och mer effektiv tillsyn av konsumentskyddslagstiftningen inom EU i samband med förhandlingar om nya regler för samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter på konsumentområdet. Därvid kommer frågor som rör proportionalitet att beaktas. Förbättra konsumentskyddet vid anlitande av fastighetsmäklare Bostadsköpet är oftast den ekonomiskt mest betydelsefulla transaktionen för berörda hushåll. Marknaden för mäklartjänster är enligt KOV:s återkommande undersökningar en av de tio mest problematiska marknaderna för konsumenter. Med anledning av detta och de tidigare nämnda problemen på marknaden (se avsnitt 4.4.2) anser regeringen att åtgärder behöver vidtas för att säkerställa en effektiv tillsyn över fastighetsmäklarna. En finansiell satsning görs för att FMI ska kunna bygga upp ett väl fungerande system för sin tillsynsverksamhet och utifrån detta bedriva en mer aktiv, omfattande och underbyggd tillsyn. Regeringen överväger också om FMI bör bedriva tillsyn även över fastighetsmäklarföretag. är FMI:s tillsyn begränsad till enskilda mäklare. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 157 972 tkr prisnivå. 3Motsvarar 152 886 tkr prisnivå. 4Motsvarar 152 886 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. För att stimulera till en miljömässigt mer hållbar konsumtion genom ökade kunskaper, mer aktiv samverkan mellan berörda samhällsaktörer och förändrade beteendemönster från hushållens sida föreslås att ett forum inrättas i KOV:s regi och att KOV får i uppdrag att aktivt verka för en mer miljösmart konsumtion och livsstil. bakgrunden föreslår regeringen att anslaget ökas Förslaget väntas ge arbetstillfällen men antalet går ännu inte att bedöma. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 734 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 734 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 734 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 257 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 257 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 257 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Fastighetsmäklarinspektionens förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet vid Fastighetsmäklarinspektionen Enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666) har FMI rätt att ta ut registreringsavgifter från fastighetsmäklare i form av ansökningsavgifter och årliga avgifter. Tabell 4.9 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringen avser att höja de årliga avgifterna för fastighetsmäklare. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen anser att FMI:s verksamhet har stor betydelse för att konsumenter ska kunna genomföra trygga bostadsaffärer. Regeringen ser behov av att FMI bygger upp en tillsynsverksamhet som säkerställer en mer aktiv, omfattande och underbyggd tillsyn av fastighetsmäklare. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att anslaget utökas med och permanent med . att fem årsarbetskrafter tillkommer vid myndigheten. Regeringens föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.42:4 Åtgärder på konsumentområdet Tabell 4.11 Anslagsutveckling 2:4 Åtgärder på konsumentområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till kunskapsbyggande på konsumentområdet, stöd till kommuners konsumentverksamhet samt för stöd till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen. Stödet till det civila samhällets organisationer regleras i förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Åtgärder på konsumentområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.52:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter och vid behov till information om märkningen. Statsbidraget betalas till som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen och EU-miljömärket EU Ecolabel i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , , respektive .