prop · H4031d5 · 2016-09-20 00:00:00 — 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Mål för ...............................................................................utgiftsområdet De övergripande målen för kriminalpolitiken Analys .................................................................................och slutsatser Ett tryggare i en föränderlig omvärld Åtgärder anpassade efter en omvärld i förändring Insatser för ett tryggare samhälle Åtgärder för att utveckla rättsväsendets verksamheter 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ............................ 1:12 Rättsliga biträden m.m........................................................ 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m......................... 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar......... 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete...................... 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 1.1 Anslagsbelopp ....................................................................................................... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............. Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 04 Rättsväsendet .... Tabell 2.4 Antal anmälda brott 2015 samt procentuell förändring respektive Tabell 2.5 Andel utsatta för brott mot person 2014 .......................................................... Kostnadsutveckling i rättsväsendet 2006–2015................................................. Kostnadsutveckling brottsförebyggande arbete 2006–2015 ............................ Inkomna ärenden –2015 ............................................................................. Kostnadsutveckling utredning och lagföring 2006–2015 ................................. Tabell 2.10 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2009–2015, ....................................................................... Tabell 2.11 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2009–2015 ..................... Tabell 2.12 Överbalanser 2009–2015 .................................................................................. Tabell 2.13 Kostnadsutveckling dömande verksamhet 2006–2015................................... Tabell 2.14 Kostnadsutveckling verkställighet av påföljd 2006–2015............................... Tabell 2.15 Kostnadsutveckling stöd till brottsoffer 2006–2015 ...................................... Tabell 2.16 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper ................................ Tabell 2.17 Antal anställda inom rättsväsendet 2012–2015 ............................................... Tabell 2.18 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid inom rättsväsendet 2012–2015................................................................................................... Tabell 2.19 Utgiftsutveckling –2016 ........................................................................... Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:1 ........................................................ Tabell 2.21 Offentligrättslig verksamhet............................................................................ Tabell 2.22 Uppdragsverksamhet........................................................................................ Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 ................ Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen .......................................................... Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Säkerhetspolisen .................. Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:3 ................................................... Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 ........... Tabell 2.28 Anslagsutveckling 1:4 ............................................... Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 ....... Tabell 2.30 Anslagsutveckling 1:5 Domstolar ..................................................... Tabell 2.31 Offentligrättslig verksamhet............................................................................ Tabell 2.32 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Domstolar ............. Tabell 2.33 Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården ............................................................ Tabell 2.34 Avgiftsbelagd verksamhet................................................................................. Tabell 2.35 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Kriminalvården .................... Tabell 2.36 Anslagsutveckling 1:7 ........................................... Tabell 2.37 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 ... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.38 Anslagsutveckling 1:8 ................................................... Tabell 2.39 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.40 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.41 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.42 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 ........... Tabell 2.43 Anslagsutveckling 1:9 ..................................................... Tabell 2.44 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 ............. Tabell 2.45 Anslagsutveckling 1:10 ............................................ Tabell 2.46 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 .... Tabell 2.47 Anslagsutveckling 1:11 Ersättning för skador på grund av brott................... Tabell 2.48 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ............................................................................................. Tabell 2.49 Anslagsutveckling 1:12 Rättsliga biträden m.m............................................... Tabell 2.50 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Rättsliga biträden m.m....... Tabell 2.51 Anslagsutveckling 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m................ Tabell 2.52 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Kostnader för vissa Tabell 2.53 Anslagsutveckling 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar65 Tabell 2.54 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Avgifter till vissa Tabell 2.55 Anslagsutveckling 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ............ Tabell 2.56 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Bidrag till lokalt Tabell 2.57 Anslagsutveckling 1:16 ........... Tabell 2.58 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:16 Säkerhets- och Tabell 2.59 Anslagsutveckling 1:17 ......................................................... Tabell 2.60 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:17 ................. Tabell 2.61 Anslagsutveckling 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ...................................................................................... Tabell 2.62 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet......................................................... Tabell 2.63 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet.................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 2.1 Förtroende för rättsväsendet 2006–2015...................................................... Diagram 2.2 Förtroendet för myndigheter i rättsväsendet 2006–2015 ............................ Diagram 2.3 Indikatorer på otrygghetens utveckling –2015..................................... Diagram 2.4 Andel kvinnor och män utsatta för brott mot person* samt andel hushåll utsatta för brott mot egendom** 2006–2014........................................... Diagram 2.5 Andel unga män och kvinnor (16–) utsatta för misshandel och hot 2006–2014................................................................................................... Andelen anmälda brott fördelat på ingripandebrott samt offerbrott med och utan interaktion................................................................................... Procentuell utveckling av antalet skäligen misstänkta personer, ärenden redovisade till åklagare, brottsmisstankar inkomna till och personuppklarade brott 2006–2015 ............... Andel ärenden redovisade till åklagare av inkomna ärenden och andel personuppklarade brott av anmälda brott 2006–2015.............................. Avgjorda brottmål i tingsrätt fördelat på domslut med påföljden böter och i övriga domslut –2015......................................................................... Diagram 2.10 Utdömd straffmassa i antal fängelseår samt medelbeläggning i anstalt 2006–2015................................................................................................... Diagram 2.11 Andel frigivna från fängelse 2003–2013 som återfaller* i brott inom ett år21 Diagram 2.12 Utfärdade ordningsböter 2006–2015 .......................................................... Diagram 2.13 Medelbeläggning i anstalt och medelantal frivårdsklienter........................ Brottsutsattas erfarenheter av delar av polisens arbete, enligt NTU 2009– Brottsutsattas erfarenheter av åklagare respektive bemötande i domstol, enligt NTU 2009–2015 .............................................................................. Diagram 2.16 Inkomna och avgjorda ärenden ................................................................... Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress ............................ 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk samt ge stöd till dem som drabbats av brott. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , (Brå), , , och . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Totalt för utgiftsområde 04 Rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Förändring av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under avsnitt 2.7 Budgetförslag. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). Resultatredovisningen inleds med en uppföljning av de övergripande målen för kriminalpolitiken och hur flödet i rättskedjan utvecklats. Därefter följer regeringen mer i detalj upp det senaste årets måluppfyllelse inom respektive verksamhetsområde: brottsförebyggande verksamhet, utredning och lagföring, dömande verksamhet, verkställighet av påföljd samt stöd till brottsutsatta. Även kompetensförsörjningen inom rättsväsendet redovisas. I de fall mål har satts av regeringen redovisas dessa under respektive målområde. 2.4.1De övergripande målen för kriminalpolitiken Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen avseende mål för kriminalpolitiken, att minska brottsligheten och öka människors trygghet, används följande indikatorer: –kvinnors och mäns utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen, –antal anmälda brott inom olika brottskategorier, och –kvinnors och mäns upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsundersökningen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Bedömningen av brottslighetens utveckling kompletteras också med information från olika specialstudier. Rättsväsendets mål, den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet, rör komplexa begrepp som är svåra att fånga i enstaka indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten förutsätter dock ett välutvecklat och välfungerande rättsväsende, vilket belyses indirekt genom indikatorer som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendet. Rättssäkerheten och rättstryggheten är också beroende av människors förtroende för rättsväsendet. Förtroendet är en viktig förutsättning för att människor ska anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. För att mäta förtroendet för rättsväsendet används följande indikator: –kvinnors och mäns förtroende för rättsväsendet enligt Nationella trygghetsundersökningen. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en frågeundersökning som genomförs . I undersökningen svarar runt 12 000 slumpmässigt utvalda personer i befolkningen på frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet. Stärkt förtroende för rättsväsendet Som redovisats i tidigare budgetpropositioner har förtroendet för rättsväsendet ökat märkbart enligt NTU sedan mätningarna påbörjades . Efter att ha legat relativt stabilt ökade förtroendet på nytt 2015 då uppgav att de har ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet (se diagram 2.1). Kvinnor har överlag något större förtroende för rättsväsendet än män. Det är också något vanligare att yngre personer har stort förtroende för rättsväsendet än äldre. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 2.1 Förtroende för rättsväsendet 2006–2015 Andel med mycket eller ganska stort förtroende Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Nivån på förtroendet skiljer sig åt mellan olika myndigheter i rättsväsendet, vilket är naturligt givet deras olika uppgifter och roller. För såväl polisen som för åklagarna, domstolarna och Kriminalvården har förtroendet ökat något sedan föregående år och för samtliga myndigheter ligger nivån tydligt högre än när undersökningen påbörjades (se diagram 2.2). Generellt har män något lägre förtroende än kvinnor för polisen medan förtroendet för åklagarna, domstolarna och Kriminalvården däremot inte skiljer sig mellan könen i någon större utsträckning. Diagram 2.2 Förtroendet för myndigheter i rättsväsendet Andel med mycket eller ganska stort förtroende Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Tryggheten har ökat över tid Att öka tryggheten är ett viktigt kriminalpolitiskt mål som rättsväsendets myndigheter men även andra samhällsaktörer bidrar till. NTU mäter flera olika aspekter av otrygghet, exempelvis upplevelsen av otrygghet vid utevistelse sen kväll i det egna bostadsområdet, oro för att själv drabbas av brott eller att någon närstående ska drabbas. mätningar ligger otryggheten generellt på en något högre nivå än året innan men som redovisats i tidigare budgetpropositioner uppvisar samtliga indikatorer på människors otrygghet tydligt minskande trender sedan undersökningen påbörjades . Diagram 2.3 Indikatorer på otrygghetens utveckling – 2015 Andel otrygga/oroliga/påverkade Otrygga vid utevistelse sen kväll - män Otrygga vid utevistelse sen kväll - kvinnor Stor oro över brottsligheten i samhället - män Stor oro över brottsligheten i samhället - kvinnor Påverkan på livskvalitet - män Påverkan på livskvalitet - kvinnor Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Som framgår av diagram 2.3 ovan upplever dock kvinnor överlag betydligt större otrygghet än män. uppgav exempelvis av kvinnorna att de känner sig otrygga vid utevistelse i det egna bostadsområdet att jämföra av männen. Mer än var tionde kvinna upplever otryggheten så påtaglig att den påverkar livskvaliteten. Det finns således skäl att särskilt uppmärksamma kvinnors otrygghet. Fler brott anmäls men andelen utsatta för brott har inte ökat Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott stabiliserades nivån därefter kring 1,4 miljoner anmälda brott . ökar dock antalet anmälda brott igen och 2015 uppnåddes den högsta nivån någonsin med drygt 1,5 miljoner anmälda brott. Även om denna utveckling inte behöver betyda att fler brott begås ställs stora krav på rättsväsendet som får allt fler ärenden att hantera. Bedrägerier är den brottstyp där anmälningarna har ökat mest och trenden fortsatte 2015. har antalet anmälda bedrägerier, framför allt internetrelaterade, ökat med . En stor del av fallen utgörs av kort- och kreditbedrägerier där det ofta saknas förutsättningar att nå framgång i utredningarna. Även de anmälda skadegörelsebrotten ökade kraftigt i antal 2015 och förklarar tillsammans med bedrägerierna större delen av den totala ökningen av anmälda brott . fortsatte antalet anmälda fall av misshandel att öka något. Ökningen består främst av misshandel mot barn och gärningspersonen är oftast en bekant. Anmäld misshandel mot barn har ökat , vilket studier visar bl.a. beror på ökad anmälningsbenägenhet vid exempelvis förskolor och skolor. De anmälda sexualbrotten, som också i hög grad påverkas av benägenheten att anmäla, har även de ökat tydligt men minskade något 2015. Denna minskning hänger dock i huvudsak samman med att nivån året innan var särskilt hög på grund av några stora ärenden med många brott detta år. Även de anmälda tillgreppsbrotten, som är en antalsmässigt stor kategori, minskade 2015, en trend som pågått . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.4 Antal anmälda brott 2015 samt procentuell förändring respektive 2014 Källa: Officiell kriminalstatistik. Långt ifrån alla brott anmäls och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Tidigare studier visar exempelvis att brott i nära relationer anmäls i lägre utsträckning än andra brott. Inom vissa områden påverkas också antalet anmälda brott i huvudsak av vilka resurser myndigheterna i rättsväsendet lägger på att upptäcka brotten. Det gäller exempelvis trafikbrott och narkotikabrott. Antalet anmälda brott är således ingen tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. NTU är i vissa avseenden en mer relevant källa för att bedöma utvecklingen av brottsligheten. NTU omfattar ett tiotal vanliga brottstyper som drabbar personer och hushåll. Som har redovisats i tidigare budgetpropositioner har andelen kvinnor och män som uppger att de blivit utsatta för våldsbrott i NTU varit stabil och t.o.m. och med minskat något. Det tyder på att det ökade antalet anmälda våldsbrott i första hand beror på att fler brott anmäls och inte på att fler brott begås. Tabell 2.5 Andel utsatta för brott mot person 2014 Något brott mot person Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Enligt NTU är trakasserier, hot och bedrägeri de vanligaste brotten mot både kvinnor och män. Män uppger i något större utsträckning att de har utsatts för misshandel medan en större andel 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kvinnor uppger att de har utsatts för hot och trakasserier. Det är vidare nästan bara kvinnor, inte minst unga kvinnor, som uppger att de har utsatts för sexualbrott. Det är vanligare att kvinnor än män utsätts för brott i en nära relation. Exempelvis uppger kvinnor som utsatts för misshandel att gärningspersonen var en närstående i av fallen, medan motsvarande andel för män var . Diagram 2.4 Andel kvinnor och män utsatta för brott mot person* samt andel hushåll utsatta för brott mot egendom** 2006–2014 Andel utsatta för brott Brott mot person - män Brott mot person - kvinnor *Misshandel, hot, trakasserier, sexualbrott, personrån och bedrägeri **Bostadsinbrott, bilstölder, stöld ur och från fordon samt cykelstölder Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Som framgår av diagram 2.4 har andelen som uppger att de har utsatts för något brott mot person varierat mellan . För män är dock trenden något sjunkande med allt färre utsatta . Framför allt uppger färre unga män att de utsatts för misshandel, hot och trakasserier. Unga kvinnors utsatthet för dessa brott har däremot inte minskat på motsvarande sätt. Diagram 2.5 Andel unga män och kvinnor (16–) utsatta för misshandel och hot 2006–2014 Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Enligt NTU har andelen brott mot hushåll minskat (se diagram 2.4), vilket beror på att de fordonsrelaterade brotten blivit färre. Ungefär en procent av hushållen uppger att de utsatts för bostadsinbrott, en siffra som varit stabil sedan mätningarna började. De allt fler anmälda bedrägerierna återspeglas också i NTU, om än inte lika tydligt. Även i NTU uppges en stor del av bedrägerierna ha begåtts via internet. NTU mäter även upplevd utsatthet för hatbrott. Andelen personer som uppgett att de blivit utsatta för hatbrott har legat relativt stabilt sedan undersökningen påbörjades. Hatbrott med främlingsfientliga motiv är vanligast. Enligt NTU uppger av de tillfrågade att de har utsatts för sådana brott . Av NTU framgår att utsattheten för brott är ojämnt fördelad över befolkningen. Drygt en procent av de tillfrågade i NTU har drabbats av mer än hälften av de brott mot person som rapporterats i undersökningen. Unga vuxna och ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor, är grupper som är särskilt utsatta för upprepade brott. NTU mäter också utsatthet för brott och otrygghet i 15 socioekonomiskt utsatta stadsdelar i landet, s.k. 15-områden1. Enligt NTU är utsattheten för brott något högre i dessa stadsdelar än i landet i övrigt. Mest påtagliga är dock skillnaderna i upplevelsen av otrygghet och hur den påverkar livskvaliteten. I den senaste mätningen uppgav nästan hälften av de tillfrågade i de utsatta statsdelarna att de känner otrygghet vid utevistelse i det egna området och enligt har otryggheten en stor påverkan på livskvaliteten2. Motsvarande siffror för hela riket är . Vissa grupper är sannolikt underrepresenterade i frågeundersökningar som NTU.