prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — förfogade de som hade lägst inkomst tillsammans av (de ekvivalerade) inkomsterna. hade denna andel sjunkit till . förfogade de som hade högst inkomst tillsam- mans av inkomsterna. hade denna andel stigit till . Diagram 6.3 Lorenzkurvan, 1995 respektive 2014 Kumulativ inkomstandel, procent Kumulativ befolkningsandel, procent Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Gini-koefficienten är det vanligast förekomman- de sammanfattande måttet på spridningen i en inkomstfördelning. Gini-koefficienten kan defi- nieras utifrån Lorenz-kurvan i diagram 6.3, näm- ligen som kvoten mellan den yta som avgränsas av diagonallinjen och Lorenzkurvan och den totala ytan under diagonallinjen. Gini-koeffici- enten kan anta värden mellan 0 och 1. 32 Den är den inkomst som avgränsar de av befolkningen som har högst inkomster. p50 avser medianinkomsten i befolkningen. mal ekonomisk jämlikhet (alla har samma in- komst) antar koefficienten värdet 0. Vid maxi- mal ojämlikhet (en person får alla inkomster) antar koefficienten värdet 1.33 ökade Gini-koefficien- ten för ekvivalerad disponibel inkomst från 0,227 till 0,304 (se diagram 6.4). Detta innebär att inkomstskillnaderna, mätt på detta sätt, ökade . Gini-koefficienten har ökat gradvis , men den varierar relativt mycket mellan olika år. var speciella med extra höga inkomster från realise- rade kapitalvinster, vilket syns som toppar i kur- van för Gini-koefficienten. Den ekonomiska kris som inleddes , med kraftigt fallande kapital- vinster till följd av en svag utveckling på aktie- och bostadsmarknaden, fick till följd att in- komstskillnaderna föll tillbaka års his- toriskt höga nivå. –2014 har Gini-koeffi- cienten återigen ökat något. Diagram 6.4 Gini-koefficientens utveckling –2014 Exkl. kapitalvinster och övriga kapitalinkomster Anm.: Data: För serierna ekvivalerad disponibel inkomst inklusive resp. exklusive kapitalvinster används HEK 1995–2010 och TRIF 2011–2014. För serien där även övriga kapitalinkomster exkluderas används HEK 1995–2012 och 2013–2014. Källor: och egna beräkningar. I diagram 6.4 redovisas även utvecklingen när hushållens inkomster mäts exklusive kapitalvin- ster. Denna utveckling är av betydelse då kapi- talvinsterna varierar kraftigt mellan enskilda år och inte speglar individens avkastning på kapital på ett helt rättvisande sätt (de syns bara det år när tillgångarna realiseras, medan värdet kan ha byggts upp ). 33 En mer konkret tolkning av Gini-koefficienten är att den kan kopplas till hur stor förväntad inkomstskillnad det är mellan två slumpmässigt valda individer. Om medelinkomsten är , och om Gini- koefficienten är 0,25, kan den förväntade skillnaden uttryckas som 2*0,25*200 000, dvs. Om Gini-koefficienten i stället är 0,30, blir den förväntade skillnaden 2*0,30*200 000=120 000 kronor. rensas bort blir variationerna mellan åren betyd- ligt mindre. Den långsiktiga trenden mot ökade inkomstskillnader finns dock fortfarande kvar. Om även övriga kapitalinkomster (räntor och utdelningar) exkluderas blir den trendmässiga ökningen av inkomstspridningen något flackare. över hela perioden –2014 är det därför tydligt att ökade kapitalinkomster kan förklara en betydande del av de ökade inkomstskillnad- erna. Men inkomstspridningen ökar i stort sett kontinuerligt även när samtliga inkomster från kapital exkluderas. Detta visar att utvecklingen av andra inkomstslag än kapitalinkomster, t.ex. löneinkomster, transfereringar och skatter, också har påverkat utvecklingen (se även avsnitt 7 nedan). jämfört med andra länder Internationellt jämförbar statistik över inkomst- fördelningen i olika länder sammanställs regel- bundet av olika statistikproducenter. Den mest aktuella statistiken kommer från och avser . har i ett interna- tionellt perspektiv en mycket jämn inkomstför- delning. Vid en jämförelse mellan EU:s med- lemsländer 2013 framgår att , , och hade de lägsta inkomstskill- naderna (se tabell 6.1). Gini-koefficienten för var ca 0,25, vilket kan jämföras med ca 0,31 för EU som helhet.34 Inkomstskillnaderna har ökat i många EU- länder . I 19 av 25 länder för vil- ka data finns tillgängliga både 2000 och 2013 har Gini-koefficienten ökat. Krisåren 2008–2010 sjönk Gini-koefficienten i en majoritet av EU- länderna, vilket tillfälligt bromsade utvecklingen mot ökade inkomstskillnader i dessa länder.35 –2013 har inkomstskillnaderna återigen ök- at i flertalet medlemsländer. Ett liknande mön- ster framträder i en som under- 34Eurostats och regeringens beräkningar av Gini-koefficienten är inte helt jämförbara på grund av olikheter med avseende på data och metodval. använder t.ex. ett mindre individurval, en annan ekvivalensskala och inkluderar inte kapitalvinster i inkomstbegreppet. 35Det är viktigt att vara försiktig vid tolkningen av dessa data. I vissa länder har inkomstskillnaderna minskat till följd av att inkomsterna har minskat för breda grupper i befolkningen, vilket knappast är en önskvärd utveckling. Inkomstskillnaderna faller t.ex. om inkomsterna minskar för hela befolkningen, och om minskningen är större för höginkomsttagare än för låginkomsttagare. 2015/16:100 Bilaga 2 söker hur inkomstfördelningen i OECD-länder- na påverkades av den ekonomiska utvecklingen under krisåren. I rapporten konstateras också bl.a. att krisen i flertalet länder endast har haft små effekter på de samlade inkomstskillnad- erna.36 Tabell 6.1 Inkomstskillnader inom EU 2000–2013 0,302) 0,342) Anm. 1: I tabellen rangordnas länderna efter storleken på Gini-koefficienten 2013. Inkomster exkl. kapitalvinster. Anm. 2: 1) Data saknas. 2) Data saknas ; i stället används data . Källa: (EU-SILC). 36 Se Rising Inequality: Youth and Poor Fall Further Behind (2014). 2015/16:100 Bilaga 2 7Fördjupning: Olika inkomstslags ojämnt fördelade i relation till den disponibla in- effekter på inkomstfördelningen komsten. Ett flertal transfereringar har i högre För att få en bild av varför inkomstspridningen förändras kan man se närmare på utvecklingen av de olika inkomstslagen, t.ex. faktorinkomster, transfereringar och skatter. Det finns en omfat- tande litteratur som analyserar hur olika inkomstslag, på olika sätt bidrar till den totala spridningen av disponibla inkomster i befolknin- gen. Det kan göras på flera sätt. En ansats är att beräkna spridningen stegvis. Först beräknas då ojämnheten hos ett inkomstslag, t.ex. faktorin- komster, och därefter läggs inkomstslagen till ett i taget. Efter varje ny komponent beräknas spridningen på nytt och jämförs med det tidigare resultatet. En annan ansats är att dela upp den disponibla inkomsten i olika inkomstslag och därefter beräkna dels hur stort inkomstslaget är i relation till den disponibla inkomsten och dels hur inkomstslaget är fördelat i relation till den disponibla inkomsten.37 De båda ansatserna kan komma till olika slut- satser beträffande ett inkomstslags utjämnade egenskaper. I själva verket beskriver de två ansat- serna olika saker. Den stegvisa ansatsen kan sägas beskriva ett inkomstslags utjämnande egenskaper i förhållande till fördelningen av när- mast föregående inkomstslag (eller aggregat av inkomstslag), medan den andra ansatsen beskri- ver samma inkomstslags utjämnade egenskaper i förhållande till fördelningen av total disponibel inkomst.38 Här används den andra ansatsen eftersom den ger större möjligheter att resonera kring vilka effekter förändringar i respektive in- komstslags storlek och fördelning har haft på den totala inkomstspridningen. Analysen visar att kapitalinkomster och reali- serade kapitalvinster är de inkomstslag som har haft störst betydelse för den ökade inkomst- spridningen 1995–2014, både genom att de har ökat i omfattning och att de har blivit mer 37Det är ekvivalerade inkomster som avses i det här avsnittet, även om det inte skrivs ut explicit. Exempelvis är det genomgående ekvivalerad disponibel inkomst som avses när begreppet disponibel inkomst används. Det gäller också för de olika inkomstslag som bygger upp den disponibla inkomsten (för t.ex. transfereringsinkomster är det således ekvivalerade transfereringsinkomster som avses). 38Den stegvisa ansatsen används i avsnitt 8. En nackdel med denna me- tod är att den ordning i vilken inkomstslagen adderas till varandra kan ha betydelse för beräkningen av ett visst inkomstslags utjämnande egenska- per. Med den andra dekomponeringsmetoden uppkommer inte denna problematik. grad fördelats till personer med lägre disponibel inkomst, men eftersom dessa transfereringar har minskat i storlek i förhållande till den disponibla inkomsten är det svårt att avgöra hur de har bidragit till utvecklingen av inkomst- spridningen. Detta gäller för skattpliktiga trans- fereringar som pensioner, sjukpenning och arbetslöshetsersättning samt för skattefria trans- fereringar som bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. Skatternas betydelse för den ökade in- komstspridningen är också oklar. Skatterna betalades 2014 i högre utsträckning av personer med höga disponibla inkomster, men har skatternas storlek i relation till disponibel inkomst minskat. Koncentrationskurvor, koncentrationsindex och vikter Varje inkomstslag påverkar den totala inkomst- spridningen genom två faktorer, dels en vikt som anger inkomstslagets relativa storlek i förhål- lande till den disponibla inkomsten och dels inkomstslagets s.k. koncentrationsindex.39 Inne- börden av begreppet koncentrationsindex förstås enklast genom att betrakta ett inkomstslags kon- centrationskurva. Koncentrationskurvan visar hur inkomstslaget är fördelat i befolkningen när individerna rangordnas efter total disponibel inkomst (se diagram 7.1). För inkomstslag som är relativt jämnt fördelade över inkomstför- delningen ligger koncentrationskurvan nära den diagonala jämlikhetslinjen. Jämlikhetslinjen mot- svarar en situation där alla individer har lika stor andel av inkomstslaget. För inkomstslag som är koncentrerade till personer med höga disponibla inkomster ligger koncentrationskurvan under jämlikhetslinjen. För inkomstslag som är kon- centrerade till personer med låga disponibla inkomster ligger koncentrationskurvan i stället över jämlikhetslinjen. 39 Det finns flera olika dekomponeringsmetoder, men den som analysen i detta avsnitt utgår från presenterades först i Kakwani, Applications of in Economic Analysis, Econometrica, 45(3), 1977. Metoden har sedan vidareutvecklats, se t.ex. och , In- come Inequality Effects by Income, 67(1), 1985. Diagram 7.1 Hypotetisk koncentrationskurva Andel av totala inkomster från inkomstslaget, procent Kumulativ befolkningsandel, procent (befolkningen rangordnad efter ekvivalerad disponibel inkomst) Koncentrationsindexet är en numerisk represen- tation av koncentrationskurvan, på samma sätt som Gini-koefficienten är en numerisk represen- tation av Lorenzkurvan (se avsnitt 6).40 Beräk- ningen sker på samma sätt som för Gini-koeffi- cienten, dvs. som kvoten mellan ytorna (A) och (A+B) i diagram 7.1. I det fall koncentrations- kurvan ligger ovanför jämlikhetslinjen görs beräkningen på motsvarande sätt, men index erhåller ett negativt värde. Koncentrations- indexet kan därför anta värden mellan -1 och 1. Koncentrationsindexet är således ett samman- fattande mått på fördelningsprofilen för ett visst inkomstslag. Storleken på koncentrationsindexet i förhållande till Gini-koefficienten för totala dis- ponibla inkomster ger information om inkomst- slaget bidrar till att öka eller minska spridningen i disponibel inkomst. −Om koncentrationsindexet är större än Gini-koefficienten är inkomstslaget i högre grad än den disponibla inkomsten koncen- trerat till personer i den övre delen av inkomstfördelningen. Inkomstslaget är då regressivt och bidrar till att öka spridningen i disponibel inkomst. −Om koncentrationsindexet är mindre än Gini-koefficienten är inkomstslaget i högre grad än den disponibla inkomsten koncen- trerat till personer i den nedre delen av inkomstfördelningen. Inkomstslaget är då progressivt och bidrar till att minska sprid- ningen i disponibel inkomst. 40 För total disponibel inkomst är Lorenz- och koncentrationskurvan per definition samma sak. 2015/16:100 Bilaga 2 Ett inkomstslags effekt på den totala ojämnhe- ten i inkomstfördelningen kan förändras över tiden genom att dess vikt eller dess koncentra- tion förändras. Om koncentrationsindexet ökar (vid given vikt), dvs. om inkomstslaget i högre grad tillfaller personer med höga disponibla inkomster, tenderar den totala ojämnheten i inkomstfördelning att öka. Detta gäller oavsett om inkomstslaget i utgångsläget är regressivt eller progressivt. Effekten av en förändrad vikt (vid given koncentration) beror däremot på om inkomstslaget är regressivt eller progressivt. En marginellt ökad vikt för ett regressivt inkomst- slag bidrar till en ökning av den totala ojämn- heten i inkomstfördelningen. En marginellt ökad vikt för ett progressivt inkomstslag bidrar i stället till en minskning av den totala ojämn- heten. Vid en samtidig förändring av inkomstslagets vikt och koncentrationsindex är det inte alltid givet hur den totala ojämnheten kommer att utvecklas. Förändringarna kan gå i samma rikt- ning och förstärka varandra, men de kan också gå i motsatt riktning och motverka varandra. Om t.ex. vikten ökar för ett inkomstslag som blir mer koncentrerat till höginkomsttagare, kommer förändringarna sammantaget att öka inkomstspridningen. Om vikten i stället minskar för ett inkomstslag som blir mer koncentrerat till höginkomsttagare, kommer den sammantag- na effekten på den totala inkomstspridningen att bero på vilken av förändringarna (vikt eller kon- centration) som dominerar. I redogörelsen nedan visas hur vikter och kon- centrationsindex har utvecklats för olika in- komstslag 1995–2014. Utifrån de förändringar som observeras förs ett resonemang om för- ändringarna kan antas ha bidragit till att öka eller minska den totala inkomstspridningen. Faktorinkomsterna, t.ex. löne- och kapitalin- komster, är det överlägset största inkomstslaget. Faktorinkomsterna är koncentrerade till per- soner med högre disponibla inkomster. I tabell 7.1 syns detta genom att koncentrationsindexet för faktorinkomsterna har ett positivt värde. Koncentrationsindexet för faktorinkomsterna är dessutom större än Gini-koefficienten (ca 0,30), 2015/16:100 Bilaga 2 vilket innebär att faktorinkomsterna är mer ojämnt fördelade över inkomstfördelningen än den totala disponibla inkomsten. Faktorinkom- sterna är således ett regressivt inkomstslag som bidrar till att öka spridningen i disponibel inkomst. Om omfattningen av faktorinkom- sterna ökar (vid oförändrad koncentration) kommer därför spridningen i totala disponibla inkomster att öka. Tabell 7.1 Faktorinkomsternas vikter och koncentrations- index 1995 resp. 2014 Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Faktorinkomsternas koncentrationsindex har ökat . förfogade de som hade högst disponibel inkomst tillsammans över av de totala faktorinkomster- na. hade andelen stigit till av de totala faktorinkomsterna (se diagram 7.2). Utöver den ökade koncentrationen har även faktorinkomsternas vikt (andelen av den totala disponibla inkomsten) ökat. Sammantaget har därför faktorinkomsternas förändring 1995– 2014 bidragit till att öka den samlade inkomst- spridningen. Diagram 7.2 Koncentrationskurvan för faktorinkomster, 1995 resp. 2014 Andel av totala faktorinkomster, procent Kumulativ befolkningsandel, procent (befolkningen rangordnad efter ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Om alla har lika stor (ekvivalerad) faktorinkomst sammanfaller koncentra- tionskurvan med den diagonala jämlikhetslinjen. Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Diagram 7.3 Koncentrationskurvan för kapitalinkomster (exkl. realiserade kapitalvinster), 1995 resp. 2014 Andel av totala kapitalinkomster, procent Kumulativ befolkningsandel, procent (befolkningen rangordnad efter ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Den ökade koncentrationen av faktorinkomster till den övre delen av inkomstfördelningen kan i huvudsak förklaras av en ökad koncentration av kapitalinkomster och realiserade kapitalvinster. Löneinkomsternas fördelning över inkomstska- lan har däremot varit förhållandevis 1995–2014. Kapitalinkomsterna (räntor och utdelningar) har successivt blivit mer koncentre- rade till den yttersta toppen av inkomstfördel- ningen (se diagram 7.3). Den översta procentens andel av de samlade kapitalinkomsterna har ökat från 1995 till 2014. Omfattningen av kapitalinkomster och realise- rade kapitalvinster har också ökat över tiden (dvs. deras vikt har ökat). Eftersom dessa in- komstslag är så starkt koncentrerade till den öv- re delen av inkomstfördelningen har den ökade omfattningen i sig också bidragit till en ökning av den samlade inkomstspridningen. De skattepliktiga transfereringarna är samman- taget relativt jämnt fördelade mellan personer med höga respektive låga inkomster. I tabell 7.2 visas detta genom att koncentrationsindexet för de samlade skattepliktiga transfereringarna har ett värde som ligger relativt nära noll (0,08 för ). Eftersom koncentrationsindexet är min- dre än Gini-koefficienten (ca 0,30), är detta inkomstslag mer jämnt fördelat över inkomst- fördelningen än den disponibla inkomsten. De skattepliktiga transfereringarna är således ett progressivt inkomstslag som bidrar till att min- ska spridningen i disponibel inkomst. ginell ökning av omfattningen av de skatteplik- tiga transfereringarna (vid oförändrad koncen- tration) skulle därför bidra till att minska ojämn- heten i fördelningen av disponibla inkomster. Tabell 7.2 De skattepliktiga transfereringarnas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014 -0,14 -0,13 -0,11 -0,27 Anm.: I inkomstslaget pensioner ingår förtidspension och sjuk- och aktivitetsersättning . Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Koncentrationsindexet för de samlade skatte- pliktiga transfereringarna har minskat något 1995–2014. Dessa transfereringsinkomster har således blivit mer koncentrerade till personer med lägre inkomster, vilket har haft en utjäm- nande effekt på inkomstfördelningen. har de skattepliktiga transfereringarnas andel av totala disponibla inkomster minskat, vilket har tenderat att försvaga de skattepliktiga transfere- ringarnas utjämnande effekt. Dessa två motver- kande effekter, ökad koncentration till lägre inkomstgrupper och minskad vikt, gör att det den samlade effekten av de skattepliktiga trans- fereringarnas förändring 1995–2014 är oklar. Pensioner är det största inkomstslaget bland de skattepliktiga transfereringarna. Pensionerna har –2014 blivit mer jämnt fördelade mellan olika inkomstgrup- per (dvs. koncentrationsindexet har minskat).41 Detta är en effekt av att pensionärskollektivet omsätts och att de nya pensionärerna i genomsnitt har en högre pension än de redan pensionerade. Inkomstpensionens betydelse ökar och andelen garantipensionärer minskar successivt. har pensionernas andel av den totala disponibla inkomsten minskat , vilket tenderar att minska pensioner- nas inkomstutjämnande effekt. 41 ingår förtidspension i inkomstslaget pensioner. ingår sjuk- och aktivitetsersättning. 2015/16:100 Bilaga 2 För sjukpenning och arbetslöshetsersättning har utvecklingen varit likartad som för pensio- ner. Det har skett en ökat koncentration till per- soner med lägre inkomster, vilket haft en utjäm- nande effekt på inkomstfördelningen. har andelen av den samlade disponibla inkom- sten minskat, vilket har haft en motverkande effekt. Skattefria transfereringar är tydligt koncentre- rade till personer med låga inkomster. I tabell 7.3 framgår detta genom att koncentrationsindexet för de skattefria transfereringarna har ett nega- tivt värde. Dessa transfereringar är således ett progressivt inkomstslag som bidrar till att trycka ihop inkomstfördelningen. En marginell ökning av omfattningen av de skattefria transfereringar- na skulle, vid oförändrad koncentration, därför bidra till att minska ojämnheten i fördelningen av disponibla inkomster. –2014 har de skattefria transfererin- garna blivit mindre koncentrerade till lågin- komsttagare. förfogade de av befolkningen med lägst disponibel inkomst över av de totala skattefria transfererin- garna. hade denna andel sjunkit till . har de skattefria transfere- ringarnas andel av den disponibla inkomsten minskat, vilket innebär att utjämningseffekten av de skattefria transfereringarna sammantaget har avtagit. Tabell 7.3 De skattefria transfereringarnas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014 -0,34 -0,30 -0,44 -0,50 -0,58 -0,67 -0,23 -0,16 -0,24 -0,23 Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Barnbidraget är det enskilt största inkomstslaget bland de skattefria transfereringarna, och bidra- get är koncentrerat till grupper med lägre dis- ponibla inkomster. –2014 har barnbidra- get dock förskjutits mot grupper med högre inkomster, vilket framgår av att koncentration- sindexet har ökat. 2015/16:100 Bilaga 2 andel av den disponibla inkomsten minskat, vilket gör att utjämningseffekten av barnbidraget sammantaget har minskat något. Barnbidragets förskjutning mot grupper med högre inkomster är en effekt av den starka inkomstutvecklingen för barnfamiljer. En möjlig förklaring till denna utveckling kan vara att många väljer att skaffa barn senare, då de har hunnit bli mer etablerade på arbetsmarknaden. En annan bidragande orsak kan vara att kvinnor med barn, i större utsträck- ning än andra grupper, har ökat sin arbetstid (och sin arbetsinkomst) . Ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag är två inkomstprövade transfereringar som är koncen- trerade till låginkomstgrupper, och som båda har en tydligt utjämnade effekt. Koncentrationen har förstärkts så att en större andel av dessa transfereringar går till personer med låga inkomster. har deras andel av den disponibla inkomsten minskat, vilket gör det oklart huruvida den utjämnande effekten totalt sett har ökat eller minskat för dessa transfer- eringar. Hushållens direkta skatter kan delas in i kapital- skatter, skatt på realiserade kapitalvinster samt inkomstskatter och övriga skatter (t.ex. den tidi- gare fastighetsskatten och förmögenhetsskat- ten). Skatterna kan i det här sammanhanget ses som transfereringar från hushållen. Skatternas andel av den disponibla inkomsten (vikterna) antar därför negativa värden. Vid en analys av skatternas utjämnande effekt utifrån koncentra- tionsindex blir resonemanget också omvänt. En skatt med ett koncentrationsindex som är större än Gini-koefficienten bidrar till en jämnare inkomstfördelning genom att den är koncen- trerad till personer med höga inkomster. Personer med högre inkomster betalar mer skatt än personer med lägre inkomster. I tabell 7.4 visas detta genom att koncentrationsindexet för de samlade skatterna har ett stort positivt värde. De samlade skatterna är således ett pro- gressivt inkomstslag som bidrar till att minska spridningen i disponibel inkomst. be- talade de som hade högst disponibel inkomst tillsammans av de totala skatterna (se diagram 7.4). Tabell 7.4 Skatternas vikter och koncentrationsindex 1995 resp. 2014 -0,44 -0,32 -0,01 -0,01 -0,02 -0,43 -0,29 Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Diagram 7.4 Koncentrationskurvan för de samlade skatterna, 1995 resp. 2014 Andel av totala skatter, procent Kumulativ befolkningsandel, procent (befolkningen rangordnad efter ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Data: HEK 1995, 2014. Källor: och egna beräkningar. Koncentrationsindexet för de samlade skatterna har ökat något 1995–2014. Den ökade koncen- trationen av skatter till personer med höga in- komster är i huvudsak resultatet av en ökad koncentration av kapitalskatter och skatter på realiserade kapitalvinster. Detta är i sin tur en följdeffekt av att kapitalinkomster och inkom- ster från realiserade kapitalvinster har blivit mer koncentrerade till toppen av inkomstfördelnin- gen (se faktorinkomster ovan).