prop · H40362 · 2016-12-09 00:00:00 — I finns också en rad starka aktörer inom civilsamhället, bland annat nätverk av såväl kvinnliga som manliga MR-försvarare, advokater m.fl. som arbetar för att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Arbetet kan bland annat inriktas på att bistå och skydda offer för MR-kränkningar och att angripa könsrelaterad och annan diskriminering som ofta ligger till grund för våld mot kvinnor och flickor men även mot hbtq-personer, eller våld baserat på etnicitet eller religion. En nära och förtroendefull dialog med Afrikanska unionen och andra regionala organisationer med utgångspunkt i organisationernas eget regelverk är en nyckel för att driva frågor som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Regionens roll för att sätta press på icke-demokratiska ledare kan vara betydande. Regeringen avser att: – verka för regionala mekanismer för ansvarsutkrävande och tillgång till rättvisa som lever upp till internationella normer för mänskliga – verka för avskaffande av dödstraffet, motverka tortyr och straffrihet och främja rättsstatens principer – stötta och skydda försvarare av mänskliga rättigheter och andra förändringsaktörer i för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefrihet – verka för ökad kunskap om sambandet mellan mänskliga rättigheter och miljö- och klimatutmaningar – vara pådrivande för att EU ska spela en aktiv roll inom ASEAN – främja genomförande av ”UN Guiding principles for business and human rights” i relation till hållbart företagande inom ramen för främjandet i inklusive inom ramen för MoU med om Asiatiskt regionalt samarbete ser olika ut i olika delar av regionen. regionala institutioner saknas vilket komplicerar samarbetet. också ett regionalt instrument för att skydda mänskliga rättigheter. FN:s internationella mekanismer har därför en särskilt viktig roll i sig dels genom de nationella institutioner för som finns i länderna (National Human Rights Institutions) och de nätverk som dessa institutioner bildar mellan sig och det civila samhället, dels genom FN:s universella granskningsmekanism (UPR) som bidrar till en viktig plattform för att lyfta svåra frågor kring mänskliga rättigheter regionalt och globalt. FN:s Högkommissarie för mänskliga rättigheters regionala kontor har en viktig normativ, skyddande och övervakande roll för mänskliga rättigheter och är viktig i skyddet av civila samhällets aktörer.Ett exempel på en subregional institution som om den stärks har potential att påverka är ASEAN Intergovernmental Commission on Human Rights (AICHR) som etablerades inom ramen för ASEAN 2009 för att förespråka mänskliga rättigheter i enlighet med internationell standard. Kommissionen har utarbetat en deklaration för mänskliga rättigheter som trädde i kraft . Ett annat exempel är () for National Human Rights Institutions som är ett oberoende regionalt forum bestående av 22 nationella institutioner för mänskliga rättigheter. APF syftar till att stärka medlemmarnas kapacitet att utreda och rapportera kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och deras kapacitet att hålla regeringarna ansvariga för alla överträdelser. Regionala civilsamhällesorganisationer spelar en central roll. Ett exempel på detta är den regionala organisationen , som med begränsad kapacitet bedriver påverkansarbete mot så väl ASEAN som enskilda stater. De utgör också stöd för aktivister under hård press med ett andningshål och nätverk för kompetensutbyggnad. Ett annat exempel är internationella juristkommissionen (ICJ) som övervakar efterlevnad av internationella normer och bidrar till att stärka rättsväsendet kompetens. En annan viktig aktör i regionen är den pan-regionala civilsamhällesorganisationen for Women, and Development (APWLD), som anses vara en viktig plattform för stödinsatser riktade specifikt mot flickor och kvinnor samt påverkansarbete såväl nationellt som inom FN. UN WOMEN har en normativ roll i arbetet för att stärka jämställdhet i dialogen med regeringar och regional mellanstatliga aktörer. Det privata näringslivet och internationella investerares verksamhet har väsentlig påverkan på mänskliga rättigheter i delar av regionen. Dialog och påverkan för ökat socialt, miljömässigt och ekonomiskt ansvarstagande kan få direkta effekter på människors livsförutsättningar och respekten för mänskliga rättigheter. Asiatiska () är en viktig förändringsaktör i som, även om den saknar mandat att arbeta med mänskliga rättigheter, har stor möjlighet att påverka utvecklingen i en positiv riktning. Den kan göra det bland annat genom att stärka institutioner för en demokratisk och rättssäker förvaltning fri från korruption men också genom efterlevnaden av miljömässiga och sociala standarder för investeringsprojekt, som inkluderar en hänvisning till vikten av att respektera mänskliga rättigheter, inklusive kärnkonventioner och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Den nya Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken (AIIB) kan potentiellt också påverka i takt med att verksamheten kommer igång. Det momentum som finns i regionen kring genomförandet av Agenda 2030 och klimatavtalet från kan användas för ett ökat fokus på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som viktiga förutsättningar för att nå målen. 7.10.3 och dess närområde Regeringen avser att: –fortsatt stödja nationella och regionala organisationer som arbetar för att främja de mänskliga rättigheterna och bidra till att stärka kapaciteten hos förändringsaktörer och civilsamhälle –fortsätta insatser för stärkandet av mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatsprinciper i regionen genom bland annat stöd till civilsamhället, fria medier, journalister och stipendieverksamhet –verka för fortsatt starkt EU-engagemang för Östliga Partnerskapet och betona värderingsfrågornas centrala roll i ländernas reformarbete, inklusive att jämställdhetsfrågor får ökad prioritet –lyfta fram vikten av insatser för medie- och yttrandefrihet –uppmärksamma frågan om hållbart företagande inom ramen för främjandet i och dess närområde. bedriver ett omfattande stöd till en demokratisk utveckling i regionen, inklusive stärkandet av rättsstatsprinciper och mänskliga rättigheter. Det civila samhället har en viktig roll i den demokratiska utvecklingen och har bland annat genom Sida bidragit med stöd för insatser som syftar till att stärka civilsamhället i regionen. Minskad korruption och medborgares stärkta förtroende för myndigheter, inte minst inom rättsväsendet, är andra viktiga områden. I regionen ges till exempel stöd för utbildning av journalister men även till bland annat jämställdhetsprojekt, insatser på hbtq-området och för främjandet av ungdomsutbyten genom stipendier. EU:s grannskapspolitik (ENP) är ett centralt verktyg för EU i regionen och verkar för ett fortsatt starkt EU-engagemang för Östliga partnerskapet. EU:s relationer till länderna är beroende av framsteg i reformarbetet. Värderingsfrågor såsom mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatsprinciper, samt jämställdhet, är centrala för att nå hållbara resultat i reformarbetet och är av fortsatt prioritet. () har en viktig fältnärvaro i regionen i fråga om stöd till demokratisk utveckling och stärkandet av mänskliga rättigheter. Även medierepresentanten () fyller en central roll. En viktig del i främjandet av en demokratisk utveckling är insatser för att stödja fria medier och journalister. Fria och oberoende medier är det bästa redskapet mot propaganda och desinformation. () är ett viktigt forum för samarbete med länderna i närområdet, inte minst i frågor som rör skyddet av barn mot våld och sexuell exploatering. Regeringen avser att: –genomgående understryka att EU:s intressen i inkluderar främjande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer –fortsatt stödja nationella och regionala organisationer som arbetar för att främja de mänskliga rättigheterna –fortsatt stödja kapacitetsbyggande insatser för att stärka rättsstatens institutioner och övergångsrättvisa –lyfta fram stöd till genomförande av säkerhetsrådsresolution och uppföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet, kvinnors och civilsamhällets inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser, inte minst i –verka för ett fortsatt och utvidgat utbyte mellan OIC och EU, som tillsammans undertecknade en viljeförklaring –fortsatt försvara principen om att fördjupa relationerna ytterligare med de länder i regionen som har högre ambitioner och gör störst reformframsteg –uppmärksamma frågan om hållbart företagande inom ramen för främjandet i . I regionen finns viktiga samarbetsorganisationer. , ett kulturellt enhetligt förbund bestående av 22 medlemsstater, utfärdade en gemensam deklaration om vikten av mänskliga rättigheter, såväl politiska och medborgerliga som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Deklarationen tar också avstånd från extremism och uppvigling. () är i sin egenskap av muslimskt samlingsorgan med 57 medlemsstater och 3 observatörer en politiskt relevant samtalspartner för förtroendeskapande dialoger med den muslimska världen. Relevanta regionala mekanismer är bl.a. EU:s grannskapspolitik (ENP) som är ett centralt verktyg för EU. Ett omdanat ENP med ett starkare fokus på ekonomiska intressen och stabilitet bör inte innebära ett försvagat fokus på att främja EU:s värden, inklusive mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Hög grad av integration och gynnsamma associationsavtal eller allokeringar inom stödinstrumentet () innebär höga krav på respekt för folkrätten inklusive mänskliga rättigheter liksom demokrati och rättsstatlighet. Unionen för (UfM) är en regional mekanism för frågor av gemensamt intresse som bl.a. rör utveckling och stabilitet i området, och gränsöverskridande frågor som rör mänskliga rättigheter, kvinnors villkor och företagande. Ett intressant initiativ i regionen, som är bland de tio största givarna till, är (). UNAOC är ett dialoginitiativ som syftar till att bygga broar och gemensamma ytor mellan olika kulturer, civilisationer och religioner. Särskilt fokus ligger på dialog mellan den islamiska världen och västvärlden. Praktiskt genomför UNAOC projekt med inriktning på 2016/17:62 utveckling i gränssnittet mellan medier, ungdomar, utbildning samt migration och integration. Regeringen avser att: –fortsatt stödja stärkandet av demokratin, rättsstaten och skyddet av de mänskliga rättigheterna i , bl.a. genom stöd till civilsamhället, FN och OAS system för de mänskliga rättigheterna, –fortsatt stödja statliga initiativ, nationella och regionala civilsamhällsorganisationer som arbetar med främjandet av de mänskliga rättigheterna –inkludera nya aktörer, inklusive näringslivet, för att uppmärksamma dessa frågor och hållbart företagande i . Den regionala organisationen för amerikanska stater, OAS, har genom sitt regionala MR-system spelat en särskilt relevant roll när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och övergångsrättvisa i . OAS interamerikanska system för mänskliga rättigheter är ett väletablerat och viktigt regionalt MR-system som bevakar att OAS 35 medlemsstater uppfyller de skyldigheter som stadgas i den amerikanska konventionen för mänskliga rättigheter. OAS består av en kommission och en domstol som bland annat genomför landbesök, ger order om skyddsåtgärder för hotade MR-försvarare, lägger fram tematiska och landbaserade rapporter, genomför offentliga utfrågningar och ger råd till OAS politiska organ. har genom Sida bidragit finansiellt till kommissionens rapportör för yttrandefrihet. Svenska civilsamhällesorganisationer har stött (), som hjälper nationella organisationer att presentera fall framför kommissionen. FN har gett och ger fortfarande viktiga bidrag till fred, mänskliga rättigheter och rättsstaten i många länder i . Det på många håll starka och vitala civilsamhället har också spelat en avgörande roll i stärkandet av demokratin och för skyddet av mänskliga rättigheter i regionen. Det har fortsatt en viktig roll att spela, inte minst där brister uppvisats eller respekten för mänskliga rättigheter står under hot. ger också stöd för skydd för MR-försvarare och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Regeringen har även antagit en ny ambitiös politik för hållbart företagande. Ett exempel på detta är och nuvarande samförståndsavtal om hållbart företagande som undertecknades 2012. Sedan undertecknandet har ett flertal aktiviteter på området genomförts, bland annat ett seminarium om jämställdhet. Internationella organisationer och nätverk Regeringen avser att: –verka för att International förblir en central och relevant aktör i demokratifrågor genom att utnyttja dess unika kunskaper och erfarenheter för att möta demokratins globala utmaningar –fortsatt vara engagerat inom Freedom Online Coalition och verka för att koalitionen används som ett effektivt instrument för samordning av politiska positioner i multilaterala forum –aktivt delta i samarbetet inom Community of Democracies i syfte att främja demokratiagendan och bygga upp en bred bas för att driva demokratifrågor för demokrati och fria val () är en oberoende mellanstatlig organisation som bildades på svenskt initiativ 1995 som ett resurs- och kompetenscenter för demokratifrågor i allmänhet och valprocesser i synnerhet. förblir den enda internationella organisation vars verksamhet uteslutande fokuserar på att bidra till en hållbar demokratisk utveckling globalt genom att sprida jämförande kunskap och erfarenheter av demokrati. Dess verksamhet utgör ett viktigt komplement till det demokratiarbete som bedriver bilateralt och multilateralt, och som värdland för har goda förutsättningar att utnyttja synergier med annat demokratistöd och bidra till att IDEA:s position som global aktör i demokratifrågor stärks. är en strategisk samarbetspartner för som bedriver relevant verksamhet i relation till såväl svenska prioriteringar som till lokala kontexter, har ett värdefullt nätverk, och har stor internationell trovärdighet och legitimitet. IDEA:s arbete till stöd för fördjupad demokrati är särskilt viktigt mot bakgrund av att demokratins fördelar som styrelseskick har börjat ifrågasättas i många länder. Freedom Online Coalition (FOC) är en koalition av länder som grundades och som syftar till att förbättra samarbetet mot övergrepp av de mänskliga rättigheterna på internet, förbättrad samordning och dialog i internationella forum, att stötta bloggare och andra i repressiva miljöer samt att stärka dialogen med näringslivet om företagens ansvar för att respektera friheten på nätet. Initiativet till koalitionen togs av den holländska regeringen. ingick i den första kretsen av 14 medlemmar. De i alliansen ingående länderna samordnar positioner inför möten i FN-sammanhang och gör gemensamma uttalanden. Ett antal informella samordningsmöten genomförs , inom bland annat , organisation för utbildning, vetenskap och kultur (), , Internationella teleunionen (ITU). har möjligheten att samordna och gemensamt driva positioner gällande 2016/17:62 rättigheter och ny teknik i olika internationella forumvarit särskilt värdefull. Community of Democracies (CoD) är ett mellanstatligt nätverk som bildades mellan utrikesförvaltningar i demokratiska länder i syfte att samla regeringar, civilsamhället och den privata sektorn kring det gemensamma målet att främja demokrati och stärka demokratiska normer och institutioner globalt. CoD är en viktig plattform för demokratifrämjande insatser bland likasinnade länder, som organisationen är inkluderande och strävar efter att bryta upp de låsta positioner som ofta uppstår i demokratidebatten genom att positivt engagera länder som normalt inte driver demokratifrågor. CoD är också ett viktigt instrument i arbete med att stärka demokratiagendans roll generellt inom utrikespolitiken, både bilateralt och multilateralt. Civilsamhällets organisationer deltar aktivt i organisationens arbete, vilket ger den en bred och unik förankring. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik