prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen bedömer bland annat att arealen med hyggesfritt skogsbruk och naturligt föryngrade skogar bör öka. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för ett hållbart skogsbruk. I takt med att terrängkörningen i landet ökar så ökar även skador och störningar. Regeringen avser därför att uppdra åt och övriga berörda myndigheter att ta fram ett förslag till moderniserad terrängkörningslagstiftning som syftar till att minska skadorna. Möjligheten till ytterligare generella undantag från bestämmelserna om förbud mot terrängkörning med motordrivet fordon för att underlätta för personer med bestående funktionsnedsättning att fortsätta med sina fritidsaktiviteter bör också ingå i uppdraget. Satsning på gröna jobb Regeringen förstärkte i budgetpropositionen anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur vilket medfört en ambitionshöjning på bland annat skötsel och förvaltning av naturreservat och åtgärder för friluftslivet genom information, vandringsleder och broar samt en aktiv vilt- och rovdjursförvaltning. Genom anslaget anlitas många lokala entreprenörer och konsulter vilket skapar sysselsättning över hela landet. Anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:15 Skydd av värdefull natur gav totalt drygt 1 100 direkta årsarbetstillfällen och ca 200 indirekta sysselsättningstillfällen . Regeringen avser att ta tillvara de goda förutsättningar som finns att skapa gröna jobb, därför föreslår regeringen att anslaget 1:1 ökas med för samordning av arbete med att skapa nya gröna jobb med lägre kvalifikationskrav. En viktig del i detta arbete är samarbetet med Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknads- politiska stöd för personer långt från arbetsmarknaden som myndigheten förfogar över. 3.7.6Cirkulär och biobaserad ekonomi Regeringen vill att grunden läggs för en cirkulär och biobaserad ekonomi. För att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald behövs en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten, minskar miljö-, klimat- och hälsopåverkan som det gynnar näringslivsutveckling och nya jobb i såväl städer som på landsbygd. En förutsättning för detta är en hållbar råvaruproduktion och giftfria materialströmmar. Avfall ska ses som en resurs i ett giftfritt kretslopp. Regeringen söker konstruktiva lösningar för hur insamlingen av avfall kan göras effektivare och enkel för medborgarna. Regeringen kommer att följa upp hur avfallshierarkins placering i leder till bättre lösningar. Regeringen tar steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi nationellt, bl.a. genom att ta fram en agenda för biobaserad näringslivsutveckling och samverkans- programmet för cirkulär och biobaserad ekonomi. Samverkansprogrammet är grunden för att tillsammans med näringsliv, offentlig sektor akademi och organisationer kraftsamla och fokusera för att göra rätt prioriteringar och finna smarta lösningar för att ta de viktiga steg mot en omställning till cirkulär och biobaserad ekonomi vi behöver för en hållbar utveckling och ett fossilfritt . För att ytterligare stärka arbetet med cirkulär och biobaserad ekonomi kommer regeringen bl.a. att ge relevanta myndigheter i uppdrag att analysera hur de kan bidra till en cirkulär ekonomi och fortsätta att arrangera seminarier i samverkan med IVL . slutsatser från om en cirkulär ekonomi utgör en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Regeringen har utsett en särskild utredare med uppdrag att analysera och föreslå styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi (dir. 2016:3). Författningsförslag ska inte lämnas inom skatteområdet. Regeringen vill att miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Högre ambitioner och en ökad användning av miljöskatter får också som konsekvens att miljöskatteintäkterna ökar. Därutöver kommer regeringen göra en översyn av miljöskadliga subventioner P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Digitalisering, spetstekniker, och avancerade systemlösningar, utbildning för hållbar utveckling och en hållbar produktion och konsumtion är viktiga förutsättningar för att nå en cirkulär och resurseffektiv ekonomi. Regeringen har lanserat flera olika strategier som har betydelse för detta t.ex. exportstrategin, skrivelsen för hållbart företagande, en strategi för Smart industri samt nationella upphandlingsstrategin. Dessutom är det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet viktigt. Ökad dialog och samverkan med näringslivet är viktigt för det fördjupade arbetet med en cirkulär ekonomi i syfte att främja en hållbar utveckling och stärkt konkurrenskraft. Regeringen har flera dialoger, bl.a. inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin - Smart industri och exportstrategin, där cirkulär ekonomi är ett av flera viktiga områden. Ett fokusområde inom Smart industri är hållbar produktion och ett av regeringens Industrisamtal har behandlat frågan. Regeringens främjande av export av svensk miljö- och klimatteknik till prioriterade exportmarknader är ett annat viktigt verktyg. Vidare utarbetas efter dialog med näringslivet förslag för effektivare miljötillståndsprövning samt statistik för prövningstider och en referensgrupp för kontinuerlig dialog om förbättringar inom miljötillståndsprövningen. Att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart är en central del av den strategi för hållbar konsumtion som regeringen presenterar i denna proposition (se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.5). Strategin kommer att vara en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att genomföra det tioåriga ramverket för hållbar konsumtion och produktion samt generationsmålet. 3.7.7Internationellt miljö- och klimatsamarbete Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 förutsätter också att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och internationellt. Regeringen kommer fortsatt att bedriva samarbete med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Regeringen kommer särskilt verka för att dessa insatser ska bidra till genomförande av överenskommelser under internationella miljö- och klimatkonventioner i samarbetsländerna. Det bilaterala samarbetet bidrar också till genomförande av regeringens Exportstrategi genom främjande av svensk miljö- och klimatteknik. De globala indikatorer som FN tar fram kommer att vara ett viktigt verktyg i det nationella och internationella arbetet med genomförande av miljö- och klimatdelarna av Agenda 2030. Även regeringens nystart av Politiken för Global Utveckling (PGU) kommer att vara en viktig del i att genomföra de globala målen. Utifrån FN:s indikatorer för de globala målen kommer berörda myndigheter att analysera hur indikatorerna ska samordnas med redan existerande nationella indikatorer för uppföljning. Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Batterifonden har därmed inte några intäkter från sådana batterier. Intäkter till fonden utgörs endast av ränteintäkter från . Regeringen har beslutat om att innestående medel i Batterifonden ska fördelas enligt följande: till insamling och återvinning av de batterier som sattes på marknaden före , till återbetalning av miljöavgifterna för batterier som exporteras ut ur , till kostnader för prövning av frågor om utbetalning av medlen samt tillsyn, till slutförvar av det kvicksilver som utvunnits från kvicksilverbatterierna samt till informationsinsatser för att upprätthålla och utveckla kunskapsnivån avseende batteriinsamling. Resterande medel, , avsätts till forskning för utveckling av miljövänliga och kostnadseffektiva återvinningsmetoder för alla typer av batterier och ackumulatorer samt till fordonsenergi- relaterad batteriforskning. Fondens medel fördelas över minst en sexårsperiod räknat med hänsyn tagen till faktorer som batteriers tekniska livslängd och omloppstid i samhället samt s.k. lagringseffekt. har ur Batterifonden använts för insamling och återvinning, för informationskampanjer På grund av negativ ränta belastades fonden med i ränta. beslutade att upprätta ett nytt forsknings- och utvecklings- program som kallas Batterifondsprogrammet och som inriktas mot batteriåteranvändning och återvinning och fordonsbatterier. Programmet löper med start och betalar ut medel till Energi- myndigheten vartefter projekt beviljas. har inte beviljat några projekt . Behållningen i Batterifonden uppgick till . Den avgift som enligt 24 § förordning (2008:834) om producentansvar för batterier tar ut för nickelkadmiumbatterier fonderas fr.o.m. i en ny fond. Fonden består av fonderade miljöavgifter på slutna kadmiumbatterier. Avgiften är per kilo batteri och betalas av den producent som sätter batteriet på den svenska marknaden. Medlen får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickel- kadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Medel får även användas för hantering och administration av avgifterna. betalades det in i avgifter till fonden. Kadmiumbatterifonden använts för insamling och återvinning av nickelkadmiumbatterier och för handläggning. På grund av negativ ränta belastades fonden med i ränta. Behållningen uppgick till . Kärnavfallsfondens huvuduppgift är att ta emot och förvalta de avgiftsmedel som de som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkrafts- reaktor är skyldiga att betala. Avgifterna finansierar bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, en säker avveckling och rivning av kärnkraftverken samt forskning och utveckling inom området. Avgifterna beräknas i förhållande till den energi som levereras och bestäms av regeringen efter förslag av Strålsäkerhets- myndigheten. De avgiftsskyldiga ska även betala en avgift till staten som ett kostnadsbidrag för slutlig hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet som har ett samband med framväxten av det svenska kärnkrafts- programmet. Kärnavfallsfonden anger i årsredovisningen att avgiftsinbetalningarna uppgick till (2014). Utbetalningarna uppgick till (2014). Den nominella avkastningen uppgick till -0,som inflationen uppgick till . Den reala avkastningen uppgick därmed till -0,. uppgick den reala avkastningen till . till 59 284 240 (57 900 714 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 3.9Ändring av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget Regeringens förslag: godkänner ändringen av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget. Skälen för regeringens förslag: godkände ett minsterrådsförslag om nu överenskommelse om Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco). Överenskommelsen ratificerades av året därpå 1999 (prop. 1998/99:14, bet 1998/99:FiU12, rskr. 1998/99:17) och trädde i kraft . Enligt överenskommelsen (SÖ 1999:22) ska bolaget ha som ändamål att främja investeringar av nordiskt miljöintresse i genom att finansiera företag i dessa länder (artikel 1). Vid Nordiska ministerådets möte beslutade de nordiska miljöministrarna att rekommendera länderna att gå vidare med erforderliga åtgärder för att godkänna beslutet om ändring av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget för det geografiska området. Ändringen innebär att det geografiska mandatet i artikel 1 utvidgas på så sätt att bolaget ska ha som ändamål att främja investeringar av nordiskt miljöintresse med tyngdpunkt på . Det betyder att tyngdpunkten för bolagets verksamhet även fortsättningsvis ska vara i , men att bolaget också kommer att ha möjlighet att agera utanför denna region. Ändringen träder ikraft efter den dag då samtliga avtalsslutande stater har deponerat sina instrument för ratificering, godtagande eller godkännande hos det finska utrikesministeriet. Ändringen är nödvändig för att bolaget ska kunna följa de nordiska ländernas miljö- och klimatprioriteringar på ett effektivt sätt, utnyttja synergier och sprida risker. Regeringen föreslår att godkänner ändringen av överenskommelsen. Förslaget har inga ekonomiska konsekvenser för . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 3.10Borttagning och annullering av kommer vara begränsad eftersom merparten av 3.10.1Borttagning av överskott från 2014- 2015 Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Skälen för regeringens förslag: har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det kommer att uppstå överskott, dvs. återstå ett innehav efter avräkning mot åtagandet inom EU av utsläppsenheter (s.k. Annual Emission Allocation, AEA). Avräkningen mot åtagande sker , i mitten av året och . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter och enligt preliminära siffror blir även överskottet ca 6,5 miljoner. För att bidra till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU föreslår regeringen borttagning av överskotten av utsläppsenheter . Under ansvarsfördelningsbeslutet får medlemsstaterna uppfylla en mindre del av sina åtaganden med utsläppsminskningsenheter som utfärdats för projekt under Kyotoprotokollet. har ett innehav av sådana enheter som förvärvats genom programmet för internationella klimatinsatser. Givet stora överskott av AEA ser dock regeringen inget skäl att använda sig av internationella utsläppsminskningsenheter och avsikten är att uppfylla åtagande under ansvarsfördelningsbeslutet med endast AEA. har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater medlemsstaterna enligt Europeiska kommissionen beräknas nå sina åtaganden . Mot bakgrund av att efterfrågan förväntas vara begränsad och avsaknaden av ett marknads- pris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. Assigned Amount Unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är osäkert om detta kommer att ske vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan genomföras först . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelnings- beslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Detta innebär också att motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013– 2020 kommer att annulleras när så är möjligt. 3.10.2Annullering av förvärvade utsläppsrätter från 2008-2012 Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att genomföra annullering av de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser och som har åtagandeperiod 2008–2012. Skälen för regeringens förslag: har förvärvat utsläppsenheter utfärdade under Kyotoprotokollet för utsläpps- minskningar som har åstadkommits genom projekt i andra länder. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod uppgår till knappt 8 miljoner certifierade utsläpps- minskningar (CER) och knappt 60 000 tillfälliga certifierade utsläppsminskningar (tCER) från projekt i utvecklingsländer. I innehavet ingår också cirka 1,25 miljoner utsläppsminskningsenheter (ERU) från projekt i länder med kvantifierade åtaganden under Kyotoprotokollet, samt cirka 267 000 tilldelade utsläppsenheter (AAU) som fått levererade för tidiga insatser i sådana projekt innan ERU kunde utfärdas. Parterna till Kyotoprotokollet har möjlighet att ta med sig CER och ERU från den första åtagandeperioden –2012 till den andra perioden –2020. En sådan överföring innebär att utsläppsutrymmet under den andra åtagandeperioden ökar och att den faktiska ambitionsnivån sänks. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att annullera utsläppsenheterna från den första åtagandeperioden. Annullering innebär att utsläppsenheterna, och därmed motsvarande mängd utsläppsutrymme, tas bort. Avsikten har varit att de förvärvade utsläpps- enheterna skulle kunna användas för det nationella målet till 2020 om det behövs. Enligt prognosen kommer totalt cirka 42 miljoner enheter att levereras inom ramen för programmet. Eftersom regeringen avser nå det nationella målet till 2020 så långt som möjligt genom nationella åtgärder finns inget behov av alla införskaffade utsläppsenheter. Regeringen anser därför att det bästa för klimatet är att annullera utsläppsrätterna Alternativen till annullering vore att antingen föra över utsläppsenheterna till den andra åtagandeperioden och spara dem eller att sälja dem. Att föra över och spara enheterna skulle innebära att ökar utsläppsutrymmet under den andra åtagandeperioden och behåller utsläppsenheter som inte kommer att behövas för det nationella målet. Om de skulle säljas är efterfrågan begränsad och på grund av de stora överskotten på marknaden har priserna på CER och ERU länge varit mycket låga. CER handlas för på sekundär- marknaden medan värdet på ERU har varit i princip obefintligt . Att annullera enheterna från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod utesluter att de säljs och släpps ut på marknaden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 443 310 tkr prisnivå. 3Motsvarar 443 310 tkr prisnivå. 4Motsvarar 443 310 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den kraftiga ökningen av intäkter jämfört kan hänföras till avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter. Det högre beloppet beror på att företag varit försenade med att lämna över utsläppsrätter avseende utsläppsåren och 2012. Alla beslut vann laga kraft efter att flera företag överklagat. Av de totala intäkterna kan hänföras till denna verksamhet. Summan av övriga intäkter från offentligrättslig verksamhet är i princip densamma som föregående år. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Intäkterna , exklusive tjänsteexport, fördelas på avgifter för jägarregister, dvs. jakt- kort och jägarexamen (), NOx-fonden (), Batterifonden () samt avgifter för EU:s miljölednings- och miljörevisionsförordning (). I denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med för samordning av arbete med att skapa gröna jobb med lägre kvalifikationskrav i samarbete med Arbetsförmedlingen och med hjälp av de arbetsmarknadspolitiska stöd som Arbetsförmedlingen förfogar över. Detta bedöms möjliggöra att antalet anställda ökar med 1–2 personer vid . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 3.11.2 1:2 Miljöövervakning m.m. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Miljöövervakning m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU- direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får också användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget . I förordningen (2012:989) med instruktion för samt i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten anges att myndigheterna ska fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper . Bemyndigandet föreslås vara på samma nivå som . 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Erhållet/föreslaget bemyndigande Miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet. Dagens svenska miljöövervakning behöver förstärkas för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. I denna proposition föreslår därför regeringen att anslaget ökas med 2017, 62 miljoner 2018–2020 och ökas anslaget med . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Miljöövervakning m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.11.3 1:3 Åtgärder för värdefull natur Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får särskilt användas till utgifter –för skötsel av skyddade områden, natur- vårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, –för artbevarande och viltförvaltning, samt –i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 385 214 000, respektive .