prop · H303135 · 2016-03-21 00:00:00 — –för att motverka diskriminering av barn och elever, och på annat sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, och –för att motverka att barn och elever utsätts för repressalier. Huvudmannen ska genomföra det systematiska kvalitetsarbetet enligt 6 § genom att 1.kartlägga om det finns risker för diskriminering, kränkande behandling eller repressalier eller andra hinder för barns och elevers lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. Huvudmannen ska genomföra det systematiska kvalitetsarbetet enligt 6 § genom att även, oavsett upptäckta risker och hinder, bedriva ett aktivt och generellt främjande arbete i verksamheten. Plan mot kränkande behandling 8 § Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genomföras . En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. Åtgärder enligt 7 § 3 ska tidsplaneras och genomföras . I 4 kap. 4 § finns särskilda bestämmelser om medverkan och deltagande på förskole- och skolenhetsnivå. Vid genomförandet av det systematiska kvalitetsarbetet enligt detta kapitel ska dessa bestämmelser tillämpas på all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag. Huvudmannen ska se till att det systematiska kvalitetsarbetet med aktiva åtgärder dokumenteras i en särskild plan för varje verksamhet. 1.en redogörelse för alla delar av det systematiska kvalitetsarbetet som det beskrivs i 7 §, 2.en tidsplan enligt 7 a §, utvärdering av hur föregående års arbete har genomförts, och 4. en redogörelse för hur medverkan och deltagande som regleras i 7 b § och 4 kap. 4 § andra stycket fullgörs. Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. Bestämmelser om förbud mot diskriminering finns i diskrimineringslagen (2008:567). En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas föra att förhindra kränkande behandling . Första stycket första och andra Första stycket första och andra motsvarande sätt om ett barn eller motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakass- trakasserier på sätt som avses i erier på sätt som avses i diskrimi- diskrimineringslagen (2008:567). neringslagen (2008:567). utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och sexuella trakasse- rier finns i diskrimineringslagen. För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet. (2008:567). Om huvudmannen eller perso- nalen åsidosätter sina skyldigheter skyldigheter enligt 7, 8, 9, 10 eller i fråga om kränkande behandling 11 § ska huvudmannen dels betala enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § ska skadestånd till barnet eller eleven huvudmannen dels betala ska- för den kränkning som detta destånd till barnet eller eleven för innebär, dels ersätta annan skada den kränkning som detta innebär, som har orsakats av åsidosättandet. dels ersätta annan skada som har Skadestånd för kränkning i andra orsakats av åsidosättandet. fall än vid repressalier lämnas stånd för kränkning i andra fall än dock inte, om kränkningen är vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är ringa. Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. Bestämmelser om diskrimineringsersättning finns i diskrimineringslagen (2008:567). Denna lag träder i kraft . Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos1. Diskrimineringsombudsmanne n i ärende enligt diskrimineringslagen (2008:567) eller 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) samt i andra ärenden som rör rådgivning åt en enskild,2. i ärende enligt diskrimineringslagen, eller3. i ärende enligt 6 kap. skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) att 33 kap. 1 §5 ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos Diskrimineringsombudsmann en i ärende enligt diskrimineringslagen (2008:567) eller 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) samt i andra ärenden som rör rådgivning åt en enskild, eller i ärende enligt 6 kap. skollagen (2010:800). För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2011:743. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän, för , , tingsrätt, , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Arbetsdomstolen, Justitiekanslern, , Försvarsmakten, Myndigheten för delaktighet, , , i , i län, i , Statskontoret, , , Barn- och elevombudet, skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för , Universitets- kanslersämbetet, Universitets- och högskolerådet, , universitet, , , Kommuner och Landsting, , , , Arbetsgivaralliansen och i , , , organisation, , Ingenjörer, Handikappförbunden, , De handikappades riksförbund, Förbundet , för homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, , Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , , , Rättviseförmedlingen, Företag- arna, Lika Unika Federationen, LSU – ungdomsorganisationer, Nätverket för , i , Elevkårer, elevråd har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Härigenom föreskrivs i fråga om diskrimineringslagen (2008:567)1 dels att 3 kap. ska upphöra att gälla, dels att 2 kap. 19 § och 4 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 3 kap., och en ny paragraf, 4 kap. 1 a §, av följande lydelse. Den som påstås ha handlat i strid med bestämmelserna i 2 kap. 5, 7, 9, 10, 11, 12, 12 a, 13, 14, 15, 16 eller 17 § eller 3 kap. 15 eller 16 §, får inte utsätta en enskild person för repressalier på grund av att han eller hon Den som påstås ha handlat i strid med bestämmelserna i 2 kap. 5, 7, 9, 10, 11, 12, 12 a, 13, 14, 15, 16 eller 17 § eller 3 kap. 16, 17, 18 eller 20 § får inte utsätta en enskild person för repressalier på grund av att han eller hon 1.anmält eller påtalat ett sådant handlande, 2.medverkat i en utredning enligt lagen, eller 3.avvisat eller fogat sig i trakasserier eller sexuella trakasserier från den som påstås ha diskriminerat. Med aktiva åtgärder avses i denna lag ett förebyggande och främjande arbete för att inom en verksamhet motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsätt- 1 Senaste lydelse av 3 kap. 12 § 2009:526 3 kap. 14 § 2014:958 3 kap. 15 § 2014:958 3 kap. 16 § 2014:958. 2 Senaste lydelse 2012:483. ning, sexuell läggning eller ålder. Arbetet med aktiva åtgärder Arbetet med aktiva åtgärder innebär att bedriva ett förebyggande och främjande arbete genom att 1.undersöka om det finns risker för diskriminering eller repressalier eller om det finns andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. Arbetet med aktiva åtgärder ska genomföras fortlöpande. Åtgärder ska tidsplaneras och genomföras . Arbetsgivarens arbete med aktiva åtgärder Arbetsgivaren ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder på det sätt som anges i 2 och 3 §§. Arbetsgivarens arbete med aktiva åtgärder ska omfatta 2.bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor, 3.rekrytering och befordran, 4.utbildning och övrig kompetensutveckling, och 5.möjligheterna att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Arbetsgivaren ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och sådana repressalier som avses i 2 kap. 18 §. Arbetsgivaren ska följa upp och utvärdera de riktlinjer och rutiner som finns enligt första stycket. Arbetsgivaren ska genom utbildning, annan kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en jämn könsfördelning i skilda typer av arbeten, inom olika kategorier av arbetstagare och på ledande positioner. Arbetsgivaren ska följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas enligt första stycket. Arbetsgivarens arbete med lönekartläggning I syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män ska arbetsgivaren kartlägga och analysera 1.bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, och 2.löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Arbetsgivaren ska analysera om förekommande löneskillnader har direkt eller indirekt samband med kön. Analysen ska särskilt avse skillnader mellan 1.kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika, 2.en grupp med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och en grupp med arbetstagare som utför arbete som är att betrakta som likvärdigt med sådant arbete men inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat, och 3. en grupp med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och en grupp med arbetstagare som utför arbete som inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat men ger högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre. Ett arbete är att betrakta som likvärdigt med ett annat arbete om det utifrån en sammantagen bedömning av de krav arbetet ställer och dess natur kan anses ha lika värde som det andra arbetet. Bedömningen av de krav arbetet ställer ska göras med beaktande av kriterier som kunskap och färdigheter samt ansvar och ansträngning. Vid bedömningen av arbetets natur ska särskilt arbetsförhållandena beaktas. I arbetet med aktiva åtgärder ska arbetsgivare och arbetstagare samverka. Information som behövs för samverkan Arbetsgivaren ska förse en arbetstagarorganisation som arbetsgivaren är bunden till av kollektivavtal med den information som behövs för att organisationen ska kunna samverka i arbetet med aktiva åtgärder. uppgifter om lön eller andra förhållanden som berör en enskild arbetstagare, gäller reglerna om tystnadsplikt och skadestånd i 21, 22 och 56 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. I det allmännas verksamhet gäller i 10 kap. 11–14 §§ 12 kap. 2 § offentlighets- sekretesslagen (2009:400). En arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte 25 eller fler arbetstagare ska skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder enligt 4–10 §§. 1.en redogörelse för alla delar av arbetet som det beskrivs i 2 och 3 §§ och som avser de områden som anges i 5 §, 2.en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras enligt 6 och 7 §§, 3.en redovisning av resultatet av kartläggningen och analysen enligt 8–10 §§, 4.en redovisning av vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt, 5.en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejusteringar som behöver vidtas ska genomföras och senast , 6.en redovisning och utvärdering av hur föregående års planerade åtgärder har genomförts, och 7. en redogörelse för hur samverkansskyldigheten enligt 11 § fullgörs. En arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte mellan 10 och 24 arbetstagare ska skriftligen dokumentera arbetet med lönekartläggningen enligt 8–10 §§. Dokumentationen ska innehålla de uppgifter som framgår av 3 kap. 13 § 3–6 och en redogörelse för hur samverkansskyldigheten enligt 11 § fullgörs i fråga om arbetet med lönekartläggningen. Med utbildningsanordnare avses i detta kapitel den som bedriver 1.utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (2010:800), 2.utbildning enligt högskolelagen (1992:1434), eller 3.utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Utbildningsanordnarens arbete med aktiva åtgärder Utbildningsanordnaren ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder på det sätt som anges i 2 och 3 §§. Arbetet med aktiva åtgärder hos en utbildningsanordnare som avses i 15 § 2 och 3 ska omfatta 1.antagnings- och rekryteringsförfarandet, 2.undervisningsformer och organisering av utbildningen, 3.examinationer och bedömningar av studenternas prestationer, 5. möjligheterna att förena stud- ier med föräldraskap. riktlinjer och rutiner för verksam- heten i syfte att förhindra trakass- erier och sexuella trakasserier. upp och utvärdera de riktlinjer och rutiner som finns enligt första I arbetet med aktiva åtgärder ska med dem som deltar i sådan utbildning som avses i 15 § och med anställda i verksamheten. avses i 15 § 2 och 3 ska med aktiva åtgärder enligt 16– 1.en redogörelse för alla delar av arbetet som det beskrivs i 2 och 3 §§ och som avser de områden som anges i 17 §, 2.en redogörelse för de åt- gärder som vidtas och planeras enligt 18 §, och 3. en redogörelse för hur samverkansskyldigheten enligt 19 § fullgörs. En utbildningsanordnare som avses i 15 § 1 ska skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder enligt 16 och 18 §§. Dokumentationen ska innehålla en redogörelse för alla delar av arbetet som det beskrivs i 2 och 3 §§ och de redogörelser som anges i första stycket 2 och 3. Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyll- er de krav som följer av denna lag. Den som inte fullgör sina skyldigheter i fråga om aktiva åtgärder enligt 3 kap. 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 15 eller 16 § kan vid vite föreläggas att fullgöra dem. Ett sådant föreläggande meddelas av på framställning av . Föreläggandet kan riktas även mot staten som arbetsgivare eller som huvudman för utbildningsverksamhet. Den som inte fullgör sina skyldigheter att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder enligt 3 kap. 4, 5, 6, 7, 8, 9, 16, 17 eller 18 §, lämna information enligt 3 kap. 12 § eller dokumentera enligt 3 kap. 13, 14 eller 20 § får föreläggas att fullgöra dem. Ett sådant föreläggande ska förenas med vite och meddelas av efter framställning av . Föreläggandet får riktas även mot staten som arbetsgivare eller som huvudman för utbildningsverksamhet. Om ombudsmannen förklarat sig inte vilja göra en framställning till nämnden om vitesföreläggande, får en central arbetstagarorganisation i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal göra en framställning i fråga om aktiva åtgärder i arbetslivet enligt 3 kap. 4–13 §§. I framställningen ska anges vilka åtgärder som bör åläggas den som framställningen riktas mot, vilka skäl som åberopas till stöd för framställningen och vilken utredning som har gjorts. Om ombudsmannen förklarat sig inte vilja göra en framställning till nämnden om vitesföreläggande, får en central arbetstagarorganisation som arbetsgivaren är bunden till av kollektivavtal göra en framställning i fråga om aktiva åtgärder i arbetslivet enligt 3 kap. 4–9 och 12–14 §§. I framställningen ska det anges vilka åtgärder som bör åläggas den som framställningen riktas mot, vilka skäl som åberopas till stöd för framställningen och vilken utredning som har gjorts. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om aktiva åtgärder som har eller skulle ha vidtagits före ikraftträdandet. Utdrag ut protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden Saldén Enérus och . Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Qureshi, biträdd av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås ändringar i diskrimineringslagen. att arbetet med aktiva åtgärder ska omfatta samma diskriminerings- grunder som diskrimineringsförbudet inom arbetslivet och utbildnings- Ett övergripande ramverk för arbetet med aktiva åtgärder anvisas, medan utformningen av de närmare åtgärderna överlämnas till arbetsgivare respektive utbildningsanordnare att utforma i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn. formerna för dokumentationen av arbetet med aktiva åtgärder föreslås att dagens krav på särskilda planer ersätts med ett krav på skriftlig Kravet på skriftlig dokumentation vid lönekart- läggningen ändras till att omfatta företag med minst 10 arbetstagare i stället för dagens 25. Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen 3 kap. 1 § I paragrafen definieras uttrycket ”aktiva åtgärder”. har det dock upplysts om att avsikten inte är att uttrycket ska definieras utan att bestämmelsen ska innehålla en förklaring av innebörden av uttrycket ”aktiva åtgärder”. Lagrådet föreslår att paragrafen inleds med orden ”Aktiva åtgärder är…”. 3 kap. 13 och 14 §§ I paragrafernas första stycke föreskrivs viss dokumentationsskyldighet för arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte 25 eller fler arbetstagare (13 §) respektive mellan 10 och 24 arbetstagare (14 §). Lagrådet förordar att orden ”det senaste kalenderårskiftet” ersätts i vardera paragrafen med ”ingången av kalenderåret” och orden ” ”med ””. I 13 § andra stycket anges vad dokumentationen enligt första stycket ska innehålla i 7 punkter. Dokumentationen enligt punkt 4 ska innehålla en redovisning av vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. I 3 kap. 8 och 9 §§ finns bestämmelser om arbetsgivarens arbete med lönekartläggning. Enligt 9 § ska arbetsgivaren analysera om förekommande löneskillnader har direkt eller indirekt samband med kön. I tre punkter anges vad analysen särskilt ska avse. Enligt punkt 1 ska analysen särskilt avse skillnader mellan män och kvinnor som utför lika arbete, och enligt punkt 2 skillnader mellan grupper av arbetstagare som utför likvärdigt arbete. Enligt punkt 3 ska analysen även omfatta grupper med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och grupper med arbetstagare som utför arbete som inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat men ger högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre. Det är svårt att se hur kravet i 13 § andra stycket 4 på redovisning av vilka åtgärder som måste vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt förhåller sig till bestämmelserna om lönekartläggning, särskilt 9 §. Frågan bör klargöras under det fortsatta lagstiftningsarbetet. 3 kap. 20 § I första stycket föreskrivs dokumentationskraven för utbildningsanordnare som avses i 15 § 2 och 3, d.v.s. den som bedriver utbildning enligt högskolelagen eller utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina. I andra stycket finns dokumentationskraven för utbildningsanordnare som avses i 15 § punkt 1, d.v.s. den som bedriver utbildning enligt skollagen. Lagrådet anser att paragrafen bör kunna förenklas, och exempelvis utformas enligt följande. En sådan utbildningsanordnare som avses i 15 § ska skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder enligt 16 och 18 §§. En utbildningsanordnare som avses i 15 § 2 och 3 ska därutöver skriftligen dokumentera arbetet med de aktiva åtgärder som anges i 17 §. 1. en redogörelse för alla delar av det arbete som beskrivs i 2 och 3 §§ och, när det gäller de utbildningsanordnare som avses i 15 § 2 och 3, i 17 §, 2.en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras enligt 18 §, och 3.en redogörelse för hur samverkansskyldigheten enligt 19 § fullgörs. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , Hellmark , , Ygeman, A , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , Hadzialic Regeringen beslutar proposition Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter