prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — En jämförelse av indexserierna för respektive ITPI för SPIN 19 visar att de utvecklats snarlikt 1990–2012. De ekonomiska konsekvenserna av att ersätta för SPIN 19 med ITPI för SPIN 19 bedöms således vara marginella. Regeringen gör därför bedömningen att vid prisomräkningen av försvarets förbandsanslag bör prisutvecklingen avseende oljeprodukter i försvarsprisindex representeras av ITPI för SPIN 19. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 9 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden –Det finansiella sparandet förstärks kraftigt . beräknas sparandet uppgå till av BNP. –Det finansiella sparandet bedöms tillfälligt försämras 2016 och 2017 jämfört med . Försämringen kan i stor utsträckning för- av att kostnaderna inom migrations- området beräknas öka till följd av det stora antalet människor som sökte asyl i . –De finansiella tillgångarna överstiger skul- derna med av BNP under hela prognosperioden –2020. Den konsoliderade bruttoskulden för den offentliga sektorn minskade 2015 till 43,4 av BNP, efter att ha ökat. Bruttoskulden under- steg därmed med god marginal referens- värdet inom stabilitet- och tillväxtpakten –Den konsoliderade statsskulden beräknas ha uppgått till 2015, vilket motsvarade av BNP. Statsskulden beräknas minska både nominellt och som andel av BNP samtliga år. –Kommunsektorn bedöms redovisa ett för- sämrat finansiellt sparande 2016 jämfört med föregående år. Till stor del beror det på att det tillfälliga stödet till kommunsektorn 2015 i nationalräkenskaperna redovisas som en inkomst 2015, men till övervägande del väntas förbrukas 2016. Det finansiella sparandet i kommunsektorn väntas uppgå till mellan -0,3 och -0,av BNP 2016–2020. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR). Redovisningen görs både för de enskilda delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn, och för den totala konsoliderade offentliga sektorn. Konsolideringen innebär att inbördes transfereringar mellan de olika delsektorerna räknas av. Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde före den genomgripande revideringen av NR . Därmed överens- stämmer redovisningen bättre med redovis- ningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för den offentliga sektorns delsek- torer avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. Med begreppet offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 9.1Effekterna av regeringens politik på de offentliga finanserna I detta avsnitt redovisas budgeteffekterna av regeringens aktiva finanspolitik, dvs. reformer och finansieringen av dessa. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra orsaker, som i detta sammanhang inte definieras som regeringens politik. Exempelvis kan utgiftsnivån förändras av ändrade volymer i rättighetsbaserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. Redovis- ningen av budgeteffekter utgår normalt från att anslagsförändringar utnyttjas fullt ut. Effekterna av förslag och aviseringar sedan 2016 års ekonomiska vårproposition I tabell 9.1 redovisas budgeteffekterna av de reformer och finansieringar som föreslås och aviseras i denna proposition och i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2). Tabellen redovisar budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande samt hur dessa fördelar sig på utgifter och inkomster enligt NR. Av tabellen framgår på en över- gripande nivå hur utformningen av politiken har förändrats sedan 2016 års ekonomiska vårpropo- sition beslutades (prop. 2015/16:100). I redovisningen av budgeteffekterna i tabell 9.1 ingår endast de förslag i propositionen Höständringsbudget som avser nya reformer och finansiering. Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med den av beslutade budgeten , varav avser en ökning av anslaget för biståndsverksamhet till följd av minskad avräkning för kostnader för asylmottagande. Totalt föreslår regeringen att anslagen ökas med . Av dessa avser ca -1,anslag där den före- slagna anslagsförändringen är ett resultat av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för beräkningen av anslagen i statens budget . Ändringarna har i dessa fall inte någon koppling till nya reformer (se även tabell 8.15). Tabell 9.1 Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till ekonomiska vårproposition på den offentliga sektorns finansiella sparande, miljarder kronor Justering för olika redovisnings- principer i statens budget och -0,3 -0,3 -0,4 -0,4 -7,6 -16,6 -5,6 -9,7 -12,7 -0,2 -0,4 -0,1 -0,2 -0,2 1Se avsnitt 8.5 för en mer detaljerad genomgång av de förslag och aviseringar som påverkar budgetens utgiftssida. Tabell 8.15 visar de beräknade budget- effekterna av förslagen och aviseringarna per utgiftsområde . 2Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 6.13. 3Övriga inkomstreformer beskrivs i avsnitt 7.2. Källa: Egna beräkningar. Av tabell 9.1 framgår att de föreslagna och aviserade reformerna och finansieringarna på budgetens utgifts- och inkomstsida samman- taget medför att den offentliga sektorns finanser försvagas 2017–2020, jämfört med beräkning- arna i vårpropositionen. beräknas färre personer söka asyl i –2020, jämfört med den bedömning som låg till grund för vår- propositionen. Det medför att statens utgifter för bl.a. mottagande och etablering nu beräknas bli väsentligt lägre, vilket i sin tur gör att det finansiella sparandet förstärks. Det är rimligt att anta att en viktig förklaring till det lägre antalet asylsökande , och de minskade prognoserna för åren framöver, är de föränd- ringar av asylpolitiken som har beslutat om i enlighet med regeringens förslag i bl.a. propositionen Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (prop. 2015/16:67, bet. 2015/16:JuU24, rskr. 2015/16:122) och propositionen Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303). De beräknade lägre utgifter som följer av färre asylsökande redovisas i denna proposition dock inte som en budgeteffekt av regeringens politik, utan som en förändring till följd av ändrade volymer (se avsnitt 8.5 och tabell 8.13). Det beror bl.a. på att konsekven- serna för de offentliga finanserna av den ändrade asylpolitiken är mycket svåra att uppskatta. Reformerna och finansieringarna beräknas medföra högre utgifter med ca 12–2017–2020, medan inkomsterna förstärks med ca 5–. I tabell 1.1 redovisas också de effekter som regeringens förslag och aviseringar i denna proposition har på det finansiella sparandet. I tabell 1.1 ingår som en del av finansieringen den beräkningstekniska överföringen som redovisa- des i vårpropositionen. I enlighet med tidigare hantering ingår den beräkningstekniska över- föringen inte i redovisningen av budgeteffekter av regeringens politik i avsnitt 8.3, 8.5 och 9.1. Effekter av den samlade politiken i förhållande till föregående år I tabell 9.2 redovisas den samlade budgeteffekten av alla tidigare beslut samt regering- ens nu aktuella förslag och aviseringar, oavsett i vilken proposition de presenterats. Budget- effekterna i tabellen är beräknade i förhållande till föregående år, och visar därmed i vilken utsträckning som den aktiva finanspolitiken, både vad gäller reformer och finansieringen av dessa, medför att de offentliga finanserna för- svagas eller förstärks i förhållande till föregående år. Denna redovisning är en del av analysen av finanspolitikens inriktning, som sammanfattas i tabell 9.7. För hela den redovisade perioden i tabell 9.2, 2015–2020, bedöms den sammanlagda effekten av den aktiva finanspolitiken vara ungefär neutral för de offentliga finanserna. bedöms finanspolitiken ha medfört att det finansiella sparandet förstärktes något. bedöms finanspolitiken medföra att det finansiella sparandet försvagas något, vilket bl.a. förklaras av högre statsbidrag till kommuner och lands- ting. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.2 Samlade budgeteffekter av regeringens politik i förhållande till föregående år Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer och finansie- ringar på den offentliga sektorns finansiella sparande -9,0 -0,1 -1,5 Justering för olika redo- -11,1 -10,2 varav stöd till kommuner -8,8 -8,8 -1,7 -0,4 -5,7 Skatter, brutto5,6 -1,1 -1,7 -3,2 -1,2 -0,1 -0,5 förändringar, effekt på finansiella sparande4,8 -14,5 -1,5 -2,3 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Avsnitt 8.3 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 8.5 redovisas förändringarna per utgifts - område. 2Det tillfälliga stödet till kommuner och landsting som föreslogs i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) utbetalades från stats- budgeten men bedöms till större delen medföra förändrad konsumtion i kommunsektorn först . 3Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg - och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 4För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att tempo - rära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget - effekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 5Se tabell 7.9. Förändrad utdebitering ingår i tabell 7.9 men ska inte ingå i tabell 9.2 eftersom den ska visa budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6För skattereformer beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentpris- index (om t.ex. konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbas- beloppet). Se avsnitt 7.2 för en genomgång av övriga inkomstreformer i denna prop osition. Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 9.2Den offentliga sektorns finanser De offentliga finanserna förstärktes kraftigt efter att underskottet nått sin botten 2014. (se diagram 9.1 och tabell 9.3). Diagram 9.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP, utfall , prognos –2020 -1,0 -2,0 -3,0 Källor: och egna beräkningar . Förbättringen av de offentliga finanserna förklaras främst av den starka tillväxten i ekonomin och av med att regeringen sedan den tillträdde fört en ansvarsfull ekonomisk politik, men också av händelser som tillfälligt förstärkte det finansiella sparandet i staten och kommunsektorn 2015. Normalt sker en offentlig-finansiell förstärk- ning då skatteintäkterna ökar i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de offentliga utgifterna ökar något långsammare vid en oförändrad politik. Anledningen till detta är att vissa transfereringar inte automatiskt räknas upp i takt med att ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom viss produktivitetsökning förutsätts i pris- och löne- omräkningssystemet. Utan nya aktiva beslut förstärks därför de offentliga finanserna normalt automatiskt. beräknas de offentliga finanserna för- sämras, främst till följd de högre utgifter som uppkommer av det mycket stora antalet personer som sökte asyl i . innebär bidraget av den s.k. automatiska budgetförstärkningen att övriga utgifter växer långsammare än BNP. Sammantaget väntas de offentliga finanserna marginellt försämras. Tabell 9.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Procent av BNP, utfall , prognos –2020 -0,1 -0,2 -0,3 -0,2 -0,3 2 Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar . Underskottet i de offentliga finanserna beräknas i stort sett vara oförändrat 2017 jämfört med , vilket beror på att utgifterna inom mi- grationsområdet förväntas fortsätta öka, sam- tidigt som ålderspensionssystemets och kom- munsektorns finanser försämras (se fördjup- ningsrutan Svag utveckling av de offentliga finanserna ). Främst till följd av den automatiska budgetförstärkningen väntas de offentliga finanserna förstärkas mot slutet av perioden (se tabell 9.3 och diagram 9.2). Den genomsnittliga förstärkningen av de offentliga finanserna beräknas uppgå till av BNP 2015–2020. Inkomsterna ökar sammantaget som andel av BNP, medan utgifterna i stort sett är oförändrade som andel av BNP. Det strukturella sparandet, som är justerat för bl.a. de konjunkturella variationerna, visar den underliggande nivån (se diagram 9.1). I för- hållande till potentiell BNP beräknas det struk- turella sparandet tillfälligt försämras till ett underskott 2017, men vara positivt för övriga prognosår. beräknas det strukturella sparandet ha förstärkts av potentiell BNP i förhållande till det kraftiga underskott som redovisades 2014. Diagram 9.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Procent av BNP, utfall , prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns skatteintäkter som andel av BNP (skattekvoten) uppgick enligt NR till av BNP 2015 (se tabell 9.4). De förändringar av skattelagstiftningen som föreslås i denna proposition (se avsnitt 6) och de förändringar som har genomförts medför att skattekvoten ökar . medför förändringar av sammansätt- ningen av skattebaserna att skatteinkomsterna minskar som andel av BNP. Dessutom minskar skattekvoten på grund av att en inbetalning av bolagsskatt på ca , som till- fälligt förstärkte inkomsterna , faller bort. Sammantaget ökar dock skattekvoten . –2020 utvecklas skatte- inkomsterna mer i linje med BNP-tillväxten. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.4 Den offentliga sektorns skatter och avgifter Procent av BNP. utfall , prognos –2020 Anm.: Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7. Källor: och egna beräkningar. Utgiftskvoten oförändrad i början av prognosperioden Utgiftskvoten, dvs. utgifternas storlek i för- hållande till BNP, beräknas öka (se tabell 9.5). De ökade kostnader som uppstår till följd av det stora antalet asylsökande förväntas vägas upp av den automatiska budget- förstärkningen, och av att utgifter inom ohälso- området, som sjuk- och aktiversättning, beräk- nas växa långsammare än BNP. prognostiseras utgifterna vara oför- ändrade som andel av BNP jämfört med . som konsumtionsutgifterna i kom- munsektorn och de offentliga investeringarna prognostiseras öka snabbare än BNP, minskar utgifterna under posten Övriga transfereringar och subventioner. Denna minskning följer av att den retroaktiva rabatten på medlemsavgiften till EU väntas avräknas mot avgiften först . Den offentliga sektorns utgifter beräknas minska som andel av BNP . Både den offentliga konsumtionen och transferering- arna till hushållen växer långsammare än BNP, bl.a. till följd av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa mottagningssystemet. Ränteutgifterna ökar successivt som andel av BNP och avviker därmed från utvecklingen för övriga utgiftsslag, vilket följer av den prognostiserat högre räntenivån. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.5 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, utfall , prognos –2020 1Avser totala pensionsutbetalningar till hushåll. Utöver ålderspensioner inklu - deras exempelvis utbetalningar för garantipensioner. 2Omfattar bl.a. sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Svag utveckling av de offentliga finanserna De offentliga finanserna förväntas förstärkas påtagligt fram . försämras dock det finansiella sparandet, trots en god realekonomisk utveckling. En viktig förklaring till att återhämtningen initialt är svag är de ökade utgifterna för att klara det oväntat stora antalet asylsökande 2015. Denna effekt på sparandet är störst , men utgifterna beräknas även öka 2017 för den offentliga sektorn sammantaget. I tabell 9.6 specificeras bakomliggande faktorer som har stor effekt på den årliga utvecklingen av det finansiella sparandet. Dessa faktorer har dels delats in i inkomster och utgifter, dels i specificerade förändringar som beror på aktiv finanspolitik, utgifter för asyl- sökande och övriga utgiftsförändringar i staten samt förändringar av det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Slutligen tillkommer posten Övrigt som omfattar alla förändringar som inte är specificerade i tabellen. Av tabellen framgår att utgifterna ger ett litet negativt bidrag till förändringen , medan både bidragen från den aktiva finanspolitiken och inkomstutvecklingen är neutrala, trots att statsbudgetens utgifter genom den automatiska budgetförstärkningen ger ett positivt bidrag. Det är bl.a. utvecklingen i ålderspensionssystemet och kommunsektorn, och utgifterna för asylsökande som försämrar sparandet. Posten Övrigt omfattar bl.a. kapital- inkomsterna, som växer svagare än BNP. Tabell 9.6 Bidraget från olika faktorer till utvecklingen av det finansiella sparandet Årlig förändring, procent av BNP -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,6 -0,2 -0,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,0 -0,2 1Med hänsyn taget till flaskhalseffekter o.d. som bedöms uppstå och som medför fördröjningar av hur statsbidragen används i den kommunala verksamheten. 2Statsbudgetens utgifter inkl. nettoutlåning som de redo - visas i NR, och exkl. direkta utgifter för migration och aktiv finanspolitik. Det strukturella sparandet stärks fram En ofta använd indikator på finanspolitikens effekter på efterfrågan är förändringen av det strukturella sparandet. Det är ett grovt mått på finanspolitikens inriktning och innefattar inte bara aktiv finanspolitik i statens budget, utan även flera andra faktorer som beskrivs nedan. Måttet tar inte hänsyn till effekten av regelför- ändringar, som t.ex. kan påverka antalet asyl- sökande. Även de finanspolitiska åtgärdernas utformning påverkar deras effekt på efterfrågan, vilket inte beaktas i denna analys. Om förändringen av det strukturella sparan- det är nära noll indikerar det att finanspolitiken, bortsett från effekten av de automatiska stabili- satorerna, har en neutral effekt på resurs- utnyttjandet i ekonomin. Om det strukturella sparandet i stället ökar eller minskar indikerar det att finanspolitiken har en åtstramande respektive expansiv effekt på resursutnyttjandet. I detta avsnitt redovisas en analys av föränd- ringen av det finansiella sparandet 2016–2020. Analysen ger en övergripande bild av hur finans- politiken väntas påverka efterfrågan . Det bör dock framhållas att osäkerheten i analyser av detta slag är stor. förväntas resursutnyttjandet i ekonomin öka (se rad 11 i tabell 9.7). Ökningen i resursutnyttjandet beräknas förstärka de offentliga finanserna genom de automatiska stabilisatorerna (se rad 2 i tabellen). försvagar skattebasernas sammansättning och engångseffekter det offentliga sparandet (se rad 3 och 4 i tabellen). Att engångseffekter försvagar det offentliga sparandet beror till stor del på att skatteintäkterna från bolagsvinster bedöms ha varit tillfälligt höga 2015. De engångseffekter på det finansiella sparandet som redovisas 2016 och 2017 beror på periodiseringar av avgift till EU. Skillnaden mellan det finansiella sparan- dets förändring å ena sidan, och nettoeffekten av de automatiska stabilisatorerna, skattebasernas sammansättning och engångseffekter å andra sidan, utgör förändringen av det strukturella sparandet. Den automatiska budgetförstärk- ningen förklarar till stor del de positiva värdena för raden Övrigt i tabellen. Effekten av den aktiva finanspolitiken på statens budget (se rad 6 i tabellen) är i stort sett neutral sett över hela prognosperioden. Det strukturella sparandet påverkas även av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 förändringar i ålderspensionssystemets och kommunsektorns sparande. Sparandet försvagas i både pensionssystemet och kommunsektorn 2016–2018, vilket har en expansiv effekt. har sparandet i kommunsektorn och pensions-systemet en neutral effekt på efterfrågan. Tabell 9.7 Indikatorer för impuls till efterfrågan Årlig förändring, procent av BNP och potentiell BNP sparande, procent av BNP -0,2 -0,1 -0,4 -0,6 -0,2 sparande, procent av -0,5 -0,3 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 11 BNP-gap, förändring i -0,2 -0,1 1 Avser utgifts- och inkomstförändringar 2016–2020 i förhållande till av beslutade, föreslagna och aviserade reformer (se tabell 9.2). Källor: och egna beräkningar. Statens finanser förstärktes kraftigt , bl.a. till följd av en ansvarsfull finans- politik, men uppvisade fortsatt underskott 2015. Både budgetsaldot i redovisningsstrukturen för statens budget och det finansiella sparandet enligt NR prognostiseras vara positivt . förstärks både budgetsaldot och det finansiella sparandet i staten med . Det finansiella sparandet i staten Statens inkomster utgörs i huvudsak av inkomster från skatt på arbete samt skatt på kapital och konsumtion. Dessa inkomster uppgick till av statens totala inkomster. Av resterande del svarade kapitalinkomsterna för , medan transfereringarna från övriga sektorer uppgick till . Enligt NR redovisas även vissa kalkylmässiga poster, i huvudsak kapitalförslit- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 ning, som inkomster. Dessa poster uppgick till resterande av inkomsterna . Tabell 9.8 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor, om inte annat anges, utfall , prognos – 2020 -0,1 1 Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. I huvudsak var det staten som svarade för den kraftiga förbättringen av de offentliga finanserna . Underskottet i statens finansiella sparande minskade i förhållande till BNP mellan dessa år. Detta förklaras främst av den starka tillväxten i ekonomin och av att regeringen sedan den till- trädde fört en stram ekonomisk politik, men också av den extra inbetalningen av bolagsskatt 2015 om ca . beräknas statens finanser förstärkas, främst till följd av den snabba konjunkturupp- gången (se tabell 9.8). Finanserna förstärks trots att tillfälliga faktorer försämrar sparandet, dels faller de tillfälligt högre skatteinbetalningar som gjordes 2015 bort, dels ökar utgifterna för det stora antalet personer som sökt asyl i . I stället är det övriga utgifter som växer långsammare än BNP. Det finansiella sparandet i staten beräknas för- stärkas . Det beror på att utgifterna minskar som andel av BNP. Utöver den förväntade automatiska budgetförstärk- ningen medför regleringen av den retroaktiva rabatten på EU-avgiften, som förväntas ske 2017, att utgifterna utvecklas svagare 2017 än 2016. är utgifterna inom migrations- och integrationsområdet fortsatt förhöjda. Även inkomsterna från flera skatteslag beräknas minska som andel av BNP. väntas det finansiella sparandet i staten successivt stärkas, vilket i större utsträckning än kan förklaras av av den automatiska budgetförstärkningen. Utgifterna minskar också som andel av BNP till följd av att kostnaderna för migration och integration successivt väntas minska. Regleringen av rabatten på EU-avgiften medför dock att förstärkningen blir mindre än den annars skulle ha varit (se avsnitt 8).