prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltnings- utgifter avseende vissa nämnder inom det arbets- givarpolitiska området. De aktuella nämnderna på det arbetsgivar- politiska området är: , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd inbegripet samt Offentliga sektorns särskilda nämnd. Enligt avtalet om statens tjänstegruppliv- försäkring (TGL-S) ska tvister rörande frågor i avtalet avgöras genom skiljedom av en skilje- nämnd. bildas enligt avtalet av ledamöterna i tjänste- pensions- och grupplivnämnd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.15 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställ- ningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget får även an- vändas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvalt- ningsutgifter vid för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Följande förordningar reglerar utbetalningar från anslaget: –förordningen (1991:704) om fastställande av särskild löneskatt på statens pensions- kostnader, –förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och gruppliv- förmåner och –förordningen (SAVFS 1990:3 A 1) om ut- betalning av personskadeersättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets reglerings- brev. uppgår detta till 184 500 000 kro- nor. Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäk- rarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräk- ning, ska betala till SPV. uppgick dessa till ca . Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget belastas med utbetalningar av statliga tjänstepensionsförmåner, premiebefrielseförmå- ner, grupplivförmåner, personskadeersättningar samt räntor och skatter på dessa förmåner. Basen utgörs till stor del av utbetalningar hänförliga till redan beviljade förmåner. I posten Övriga makroekonomiska förutsätt- ningar ingår bl.a. effekten av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. I posten Volymer avspeglas antalet förmåner som nybeviljas och storleken på dessa förmåner. Regeringen föreslår att 12 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där väsentliga penning- flöden hanteras. SPV hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Enbart det senare flödet omsätter ca och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största faktu- rorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på ungefär 70 mil- joner kronor. Regeringen bedömer fortsatt att SPV har ett behov av ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende för- medling av premiebestämda pensioner även 2017 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetal- ningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket motsvarar nivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utnyttjades av krediten som uppgick till och som är avsedd för premiebestämda pensioner. Krediten som uppgick till och som är avsedd för pensionsutbetal- ningar utnyttjades inte alls. Se tabell 5.18. Tabell 5.18 Beviljad respektive utnyttjad övrig kredit av SPV 2013–2015 Regeringen bör bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensions- hanteringen, dvs. avseende premiebestämda pensioner och pensionsutbetalningar för upp- dragsgivares räkning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området offentlig upphandling omfattar främst följande lagar: –lagen (2007:1091) om offentlig upphand- ling (), –lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF), –lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet ( LUFS). Området omfattar vidare det statliga upphandlingsstödet, elektronisk upphandling, tillsyn, rättsmedel m.m. Regeringens mål är att den offentliga upphand- lingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skatte- medlen används på bästa sätt. 6.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att mäta resultatet för målet att tillvarata konkurrensen används följande indikator: Antalet anbud per upphandling. Möjligheterna att följa upp utvecklingen inom området med hjälp av indikatorer i övrigt är därför begränsade. Tillsammans med () förs diskussioner beträffande utveckling av indika- torer. Därutöver pågår ett arbete som syftar till att förbättra den nationella upphandlings- statistiken, inklusive statistikinsamlingen som ett led i arbetet med att utveckla indikatorer för den offentliga upphandlingen. Genomsnittligt antal anbudsgivare per upp- handling ligger på i stort sett samma nivå för perioden –2014 (se tabell 6.1). Konkurrensen på marknaden tillvaratas i jämn utsträckning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 6.1 Genomsnittligt antal anbudsgivare per upphandling Källa: rapportserie 2015:9 Siffror och fakta om offentlig upphandling. Ett omfattande reformarbete inom upp- handlingsområdet pågår. Reformen fokuserar på tre områden: upphandlingslagstiftningen, och Nationella upphandlingsstrategin. Genomförande av nya EU-direktiv på upphandlingsområdet Regeringen har överlämnat propositionen Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195) till . Propositionen innehåller förslag till tre nya lagar om upphandling, varav två ska ersätta nuvarande och och en är ny och avser upphandling av koncessioner. har det statliga upp- handlingsstödet stärkts och samlats hos UHM. Myndigheten ger stöd, information och väg- ledning om offentlig upphandling inklusive bl.a. innovationsupphandling, miljö- och sociala krav. UHM:s arbete genomsyras av en strategisk syn på hela inköpsprocessen och stödet som ges omfattar hela upphandlingsprocessen från behovsanalys till utvärdering och uppföljning. Målgrupperna för upphandlingsstödet är upp- handlande myndigheter och enheter samt leverantörer inbegripet små och medelstora företag och idéburna organisationer. Myndigheten har bl.a. arbetat med ett projekt om inköp som styrmedel. Projektet visar hur inköp kan användas för att uppnå samhälleliga och lokala politiska mål och hur myndigheters arbete med livscykelkostnader (LCC) kan lyftas till en strategisk nivå samt öka användningen av LCC-kalkyler. UHM har genomfört pilot- projekt hos fyra upphandlande myndigheter om användandet av tidig dialog för att förbättra förståelsen och ge ökad kunskap om vilka lösningar marknaden kan erbjuda eller utveckla. UHM har vidareutvecklat databasen med hållbarhetskriterier för offentlig upphandling beträffande miljökrav och sociala krav för olika produktområden. Databasen innehåller även en funktion som listar vilka krav som kan användas för att påverka de nationella miljökvalitetsmålen. I samarbete med Kemikalieinspektionen har UHM kommunicerat det stöd för giftfri för- skola som utarbetades på (). UHM har arbetat med att underlätta för den offentliga sektorn att använda upphandling som ett sätt att uppnå energieffektivisering. Myndigheten har vidare genomfört ett projekt kopplat till sysselsättningskrav i offentlig upp- handling samt tagit fram en checklista på vad man ska tänka på vid ställandet av sådana krav. UHM har också utvecklat kriterier för arbets- och anställningsvillkor i nivå med svenska kollektivavtal inom området persontransporter och arbetet pågår. Myndigheten har även fortsatt det arbete som påbörjades på KKV med att ta fram konkret metod- och kompetensstöd för innovations- upphandling. UHM har genomfört flera stödinsatser för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. I vägledningen ”Är inköpen av samma slag?” behandlas kontraktsvärdesberäkning vid direktupphandling vilket bl.a. kan påverka hur små och medelstora företag får tillgång till offentliga kontrakt. Dess- utom har en elektronisk vägledning om direkt- upphandling tagits fram. I ett särskilt uppdrag från regeringen, som medföljde från KKV, har UHM arbetat med att förstärka kompetensen vid upphandling av vård, omsorg och andra stödjande åtgärder för äldre och personer i alla åldrar med funktions- nedsättning. På regeringens uppdrag har UHM gett upp- handlande myndigheter och andra aktörer upp- handlingsrättslig vägledning med anledning av den rådande flyktingsituationen. gavs UHM i uppdrag att förstärka kompetensen när det gäller upphandling av livs- medel och måltidstjänster inom offentlig sektor. Uppdraget syftar till att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer gällande strategisk upphandling av livsmedel och måltidstjänster. fokusera på att ge en målgruppsanpassad kompetensutveckling och informations- spridning, bl.a. i form av branschdialoger och information om goda exempel på området (se utg. omr. 23 avsnitt 2). Uppdraget ska slut- redovisas . Statskontoret har fått regeringens uppdrag att utvärdera i vilken utsträckning inrättandet av en fristående myndighet för det statliga upphand- lingsstödet har skapat bättre förutsättningar för väl fungerande upphandlingar och bidragit till regeringens mål för offentlig upphandling. Uppdraget delrapporterades och slutredovisas . Regeringen har antagit en nationell upphand- lingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Syftet med strategin är att uppnå regeringens mål om offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg för väl fungerande verksamheter och vara ett medel för att nå miljö- mässiga och sociala hållbarhetsmål. Strategin behövs för att innovationsupphandling ska bli en del av de upphandlande myndigheternas verksamhetsutveckling. I strategin presenteras förslag på konkreta åtgärder som kan vidtas i de upphandlande myndigheternas och enheternas organisationer. Upphandlingsstrategin vänder sig främst till företrädare för de statliga myndigheterna. Regeringen vill med hjälp av Upphandlings- strategin även verka för att företrädare för kommuner och landsting, samt andra upp- handlande myndigheter och enheter, tar fram styrande dokument för att förverkliga mot- svarande mål i sina verksamheter. UHM ska verka för att Nationella upphand- lingsstrategin genomförs och får genomslag främst genom information och vägledning. Myndigheten har även i uppdrag att följa upp hur Upphandlingsstrategin har påverkat upphandlande myndigheter och enheters inköpsarbete samt vilka övriga effekter som kan påvisas med anledning av Upphandlings- strategin. Regeringen kommer att noga följa resultatet av uppdraget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tillsynen över den offentliga upphandlingen KKV ansvarar för tillsynen över den offentliga upphandlingen i . Myndigheten bedriver tillsyn både genom ansökan om upphandlings- skadeavgift och tillsynsbeslut och har i likhet fokuserat på otillåtna direkt- upphandlingar och lagt särskild vikt vid talan om upphandlingsskadeavgift. KKV utövar även en bredare tillsyn genom särskilda tillsynsbeslut som uppmärksammar upphandlande myndig- heter och enheter som brustit i sin skyldighet att tillämpa eller annan lagstiftning på upp- handlingsområdet. Besluten ger konkret väg- ledning för andra upphandlande myndigheter och enheter. KKV kan ansöka om upphandlingsskadeavgift på eget initiativ men måste också, i vissa fall, ansöka om upphandlingsskadeavgift. avgjordes 17 ansökningar om upphand- lingsskadeavgift i förvaltningsdomstol, varav 15 ansökningar om upphandlingsskadeavgift på eget initiativ och två ansökningar om obligatorisk upphandlingsskadeavgift. KKV har gjort en uppföljning av de ärenden om upphandlingsskadeavgift som drivits i dom- stol som reglerna om avgift funnits. Uppföljningen visade att av de myndigheter som ålagts att betala upphand- lingsskadeavgift hade genomfört organisations- förändringar för att åstadkomma effektivare och mer kompetenta upphandlingsverksamheter. KKV fattade beslut i 32 tillsyns- ärenden där verket har tagit ställning i olika upphandlingsrättsliga frågor. KKV har undersökt kommunernas upp- handlingar på området hem för vård eller boende för barn och unga och har i en rapport lämnat ett antal förslag till förbättringar. Vidare har KKV kartlagt landstingens upp- handlingar och kostnader för hyrläkare. Lands- ting köper in hyrläkare vid sidan om sina upp- handlade ramavtal. KKV:s rapport visar att kost- naderna för detta har ökat . I rapporten ges förslag till åtgärder för att stimulera till mer effektiva upphandlingar . Även konkurrensrelaterade problem vid upphandling av livsmedel och måltidstjänster har 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 identifierats och åtgärder för att stimulera till mer effektiva upphandlingar föreslås. Upphandling och villkor enligt kollektivavtal För att ta tillvara de nya EU-direktivens tydligare handlingsutrymme för medlems- staterna att ställa krav på villkor enligt kollektiv- avtal, kärnkonventioner samt arbets- rättsliga lagar och kollektivavtal, har regeringen tagit fram förslag till ny lagstiftning gällande miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling. Förslagen ingår i regeringens ovan nämnda proposition Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195). De innebär bl.a. att upphandlande myndigheter och enheter ska i upphandlingar ställa villkor avseende lön, semester och arbetstid, om det är behövligt och de går att fastställa. I övrigt får upphandlande myndigheter och enheter ställa särskilda villkor, såsom försäkringar, pensioner eller annan ledighet än semester för fullgörande av kontrakt eller koncessioner. Förslagen bygger på del- betänkandet Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78) från utredningen med samma namn. Den utredningen hade även i uppdrag att bl.a. analysera förutsättningarna för att ratificera konvention nr 94. Slutbetänkandet Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling- konvention nr 94 samt en internationell jämförelse (SOU 2016:15) har skickats ut på remiss. Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar Med anledning av flyktingsituationen utarbetades ett förslag till ändringar av samtliga lagar på upphandlingsområdet i syfte att allmänt underlätta genomförandet av skynd- samma upphandlingar (prop. 2015/16:129). Lagbestämmelserna förtydligades på så sätt att det uttryckligen framgår att användarnas intresse, allmänintresset och övriga berörda intressen ska beaktas vid domstolarnas skade- avvägningar Ändringarna trädde i kraft (SFS 2016:389–391). Genom att använda elektroniska processer i hela inköpsprocessen kan mycket tid vinnas. När anbud kan lämnas elektroniskt kan det också leda till minskad risk för formella fel och därmed till fler anbud som uppfyller kraven i upp- handlingen. Ökad användning av elektroniska lösningar kan också leda till fler gränsöver- skridande upphandlingar. Bristen på standarder för e-upphandling är ett problem. Det arbete som sker inom standardiseringsgrupperingen SFTI (), där UHM deltar, har därför en viktig funktion att fylla. Detsamma gäller det Europeiska samarbetet beträffande elektronisk upphandling där Peppol, e och med arbetsgruppen BII är centrala eftersom de verkar för gränsöverskridande e-upphandling. överlämnade UHM rapporten till handlingsplan för en genomgående elektronisk inköpsprocess (Fi2015/05695/UR). UHM har undersökt upphandlande myndigheters och leverantörers beredskap inför övergång till en elektronisk inköpsprocess och lämnat förslag på åtgärder för att öka användningen av elektroniska lösningar. Utredningen om ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster Reglerna om upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster upphandlings- direktiv möjliggör införandet av ett förenklat och mer flexibelt regelverk för upphandling av välfärdstjänster. har mot denna bakgrund fått i uppdrag att bl.a. föreslå hur bestämmelser om upphandling av sådana tjänster ska utformas i de nya upphandlings- lagarna. Vidare ska utredaren bl.a. klarlägga hur valfrihetssystemen enligt LOV bör klassificeras rättsligt och bedöma om det finns behov av justeringar av LOV utifrån den rättsliga klassificeringen (dir. 2015:22, dir. 2015:100 och dir. 2015:108). Se vidare utg.omr. 25 avsnitt 2.5.4. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle Utredningen för ett stärkt civilsamhälle redovisade betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). I uppdraget har ingått bl.a. att lämna förslag till hur det civila samhällets organisationers möjligheter att delta i offentliga upphandlingar kan förbättras. Utredningen föreslår ett antal åtgärder i detta syfte. Utredningen föreslår vidare bl.a. att UHM ska ges i uppdrag att i sitt arbete med att utveckla upphandlingskriterier särskilt beakta de mervärden som det civila samhällets organisationer erbjuder samt ta fram en vägledning för upphandlande myndigheter som kan underlätta för det civila samhällets organisationer att delta i offentlig upphandling. Utredningens betänkande har remitterats och bereds , se vidare utg. omr. 17 avsnitt 16:4. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling inom EU Inom området miljömässigt hållbar offentlig upphandling finns en expertgrupp och ett särskilt nätverk för elva medlemsstater inom EU (G11). var ordförande för . Nordisk och internationell samverkan De nordiska länderna uppvisar många likheter som kan bilda grund för ett samarbete om och utveckling av upphandlingsstödjande åtgärder. Det gäller bl.a. synen på statens roll i upp- handlingsstödjande sammanhang. Flera av de nordiska länderna har någon form av statligt upphandlingsstöd. Mycket tyder på att en ökad koordinering av de nordiska ländernas arbete skulle kunna bidra till en ökad och mer effektiv spridning av erfarenheter, kunskaper och upphandlings- stödjande åtgärder som redan tillhandahålls i . Gemensamma nordiska åtgärder inom miljömässigt och socialt hållbar offentlig upp- handling bidrar dessutom till större positiva miljöeffekter och sociala effekter. Betydelsen av hållbar upphandling och innovationsupphandling lyfts allt mer fram i internationella organisationer, biståndsverk- samhet och genomförandet av FN:s mål för hållbar global utveckling. Ett svenskt erfarenhetsutbyte med FN-systemet kan bidra positivt till denna utveckling. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En väl fungerande offentlig upphandling är mycket betydelsefull för den offentliga sektorns funktion och därmed för en väl fungerande samhällsservice som tillgodoser medborgarnas berättigade förväntningar liksom samhälleliga krav på sociala och miljömässiga hänsyn. Det förbättrade statliga upphandlingsstödet, genom inrättandet av UHM, har ökat förutsättningarna för att upphandlande myndigheter och enheter har den kompetens som behövs för att genom- föra sina upphandlingar strategiskt och mer effektivt. Av avgörande betydelse för en väl fungerande offentlig upphandling är effektiv konkurrens och UHM verkar därför inom ramen för sitt ansvarsområde för en effektiv konkurrens. UHM bör även ha ett brett perspektiv på den offentliga upphandlingen vilket bl.a. innebär att beakta miljöhänsyn, sociala hänsyn och att främja innovationer. Det innebär i sin tur att det strategiska perspektivet på offentlig upphandling är centralt. UHM bör fortsatt verka i nära samarbete med den kommunala sektorn, t.ex. för att fortsättningsvis kunna förstärka kompetensen vid upphandling inom vård och omsorg, för att bidra till att nå målen för politikområdet. Regeringens bedömning är att verksamheten med att förvalta och utveckla hållbarhetskriterier och den förankringsprocess som använts för detta har varit framgångsrik vilket är centralt för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. UHM behöver fortsatt ges goda förutsättningar att prioritera arbetet med hållbar offentlig upphandling. Höga miljökrav som är möjliga att uppnå i upphandlingar, certifieringssystem och stand- arder är viktiga drivkrafter för att få till stånd mer gröna innovationer. Rätt använd kan upphandling utgöra ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, inklusive lägre arbetslöshet, ökad tillväxt och sysselsättning samt stödja de nationella miljökvalitetsmålen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att genomföra regeringens politik och regeringen arbetar med hur politiska prioriteringar tydligare kan förverkligas genom upphandlingsför- faranden. Regeringen avser att se över målet för området offentlig upphandling i syfte att bättre uttrycka regeringens prioriteringar. Rätt använt kan offentlig upphandling även vara ett viktigt verktyg för att nå andra politiska prioriteringar inom t.ex. klimat- och miljö- politiken, jämställdhet samt sysselsättningsmålet 2020. De offentliga inköpen är också viktiga vid genomförandet av FN:s Agenda 2030. Baserat på den nya reglering som regeringen föreslår i propositionen Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195) kommer regeringen att arbeta för att regelverket ska bidra till att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och till att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre och tydligare möjligheter att beakta miljöhänsyn, sociala hänsyn och innovativa lösningar vid sina upphandlingar. Det nya regelverket kan också bidra till att stärka förtroendet för den inre marknaden och främja tillväxten. Upphandlingar som inte omfattas av direktiven Regeringen kommer se över hur områden som inte omfattas av de nya upphandlingsdirektiven kan användas strategiskt för att förverkliga regeringens politik. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att se över regler- ingen av de upphandlingar som inte omfattas av upphandlingsdirektiven. Syftet med översynen är att regleringen ska förenklas, men även att analysera hur strategisk upphandling används bäst på de områden som inte omfattas av direktiven och föreslå nödvändiga bestämmelser.