prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Kvinnor är därmed inte bara föräldralediga än män utan har också av obetald ledighet. Utvecklingen går mot en mer jämställd föräldraledighet, om än långsamt. Inspektionen för socialförsäkringen har undersökt hur föräldraledighetslängderna har utvecklats för barn födda –2006 och funnit att framför allt män utökat föräldraledigheten.2 Andelen föräldrar som delar jämställt, dvs. med en fördelning inom intervallet 40–, på föräldrapenningdagarna under barnets två första år har också ökat. Ju högre utbildning föräldrarna har desto mer sannolikt är det att de fördelar föräldraledigheten lika och särskilt betydelsefullt är det om kvinnan har hög utbildning. Om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika stora inkomster eller bor i ett storstadsområde ökar också sannolikheten för ett jämnt uttag.3 Hushållets ekonomi verkar inte vara avgörande för fördelningen av föräldrapenning- dagar utan kön förefaller vara den enskilt viktigaste förklaringen till hur föräldrapenning- dagar fördelas inom ett hushåll. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 2.8 Mammors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar Anm.: Avser förstagångsföräldrar till barn födda och fram till barnets tvåårsdag. Horisontell axel anger antalet föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar. Varje stapel motsvarar . Vertikal axel anger i procent andelen mammor som tagit ut ett visst antal föräldraledighets- och föräldrapenningdagar. Källa: SOU 2014:28. Diagram 2.9 Pappors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar 0 20 80 140 200 260 320 380 440 500 560 620 680 740 800 Anm.: Avser förstagångsföräldrar till barn födda och fram till barnets tvåårsdag. Horisontell axel anger antalet föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar. Varje stapel motsvarar . Vertikal axel anger i procent andelen pappor som tagit ut ett visst antal föräldraledighets- och föräldrapenningdagar. Källa: SOU 2014:28. Kvinnor tar inte bara ut en större andel av föräldraledigheten än män utan är också oftare hemma för vård av barn (VAB), vilket minskar kvinnors arbetstid ytterligare. tog kvinnor ut av VAB-dagarna. Fördelningen av uttaget av VAB-dagar har bara blivit marginellt mer jämställd . Skillnaden mellan kvinnors och mäns uttag har minskat (se diagram 2.10). Socialförsäkringen, rapport 2013:13). 3 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Diagram 2.10 Uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn, 2005–2015 Forskning visar att kvinnors andel av hushålls- arbetet ökar när ett par får barn. Innan par får sitt första barn är fördelningen relativt jämn, men när de får barn blir hushållsarbetet mer snedfördelat. Kvinnors hushållsarbete påverkas av såväl antalet barn som barnens ålder, medan mäns hushållsarbetstid är mycket mindre känslig för dessa faktorer (SOU 2014:28). Kvinnor har även högre sjukfrånvaro Sjukfrånvaron har varierat kraftigt , framför allt för kvinnor. har sjukpenningtalet stigit både för kvinnor och för män. Uppgången har emellertid varit starkare för kvinnor och den relativa skillnaden i kvinnors och mäns sjukpenningtal har aldrig varit större (se även utg.omr. var kvinnors sjukfrånvaro nästan dubbelt så hög som mäns (se diagram 2.11). Att kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män är inte unikt för utan gäller även för andra länder med hög syssel- sättningsgrad bland kvinnor. Det finns faktorer som delvis kan förklara skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen. Att kvinnor och män arbetar i olika yrken är en sådan faktor. Kvinnor arbetar oftare än män i yrken och sektorer med sämre upplevd psykosocial arbetsmiljö.4 Kvinnor är 4 Kvinnors sjukfrånvaro, Redovisning av regeringsuppdrag (2013). Se även SOU 2014:74. överrepresenterade i vård- och omsorgsyrken där sjukfrånvaron är hög för både kvinnor och män. Dock är sjukfrånvaron även högre för kvinnor än för män som arbetar inom samma yrke. Att sjukfrånvaron skiljer sig åt kan bero på att kvinnor och män som har samma yrke i hög grad har olika arbetsuppgifter och olika arbets- belastning.5 Ett större ansvar för hemmet i kombination med förvärvsarbete är ytterligare en förklaring till den högre sjukfrånvaron för kvinnor.6 Diagram 2.11 Sjukpenningtalet 1994–2015 Antal sjukpenningdagar per försäkrad 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 16–. är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . 2.3Kvinnor har lägre löner än män Arbetsinkomsten påverkas även av hur stor ersättning den sysselsatta får för sitt arbete, dvs. den sysselsattas tim- eller månadslön. I genomsnitt uppgick kvinnors månadslön till av männens 2015. Skillnaden innebär att det totala lönegapet mellan könen var eller ca (se diagram 2.12).7 Den enskilt viktigaste orsaken till löneskillnaden är att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och har olika befattning, där 5 Kunskapssammanställning - Belastning, genus och hälsa i arbetslivet, (2013:9). 6 Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (utvärdering 2011:2) och Kvinnors sjukfrånvaro (2013). 7 I denna beräkning är deltidslöner uppräknade till heltidslöner. Eftersom många kvinnor arbetar deltid är den faktiska löneskillnaden större. kvinnor är överrepresenterade i yrken och befattningar med lägre löner. Diagram 2.12 Totalt lönegap mellan kvinnor och män Anm.: Det totala lönegapet mäter procentuell skillnad mellan kvinnors och mäns månadslöner uppräknade till motsvarande heltid . Ett lönegap på medför att en kvinna som jobbar heltid tjänar i snitt av lönen för en man som jobbar heltid. Utbildningsvalen påverkar i stor utsträckning de yrken som kvinnor och män arbetar med. Även möjligheten till högre befattningar påverkas av utbildningens inriktning och längd.8 Kvinnor är överrepresenterade på högre utbildningar och allt fler kvinnor gör inbrytningar i traditionellt mansdominerade högskoleutbildningar. Samma tendenser återfinns dock inte bland männen, som i betydligt mindre utsträckning gör inbrytningar i traditionellt kvinnodominerade utbildningar. Det har skett vissa förändringar i könsfördelningen på arbetsmarknaden. Inom de äldre åldersgrupperna är arbetsmarknaden mer uppdelad än inom yngre åldersgrupper och inom flertalet yrkesgrupper där män dominerar i de äldre åldersgrupperna dominerar i stället kvinnor i de yngre åldersgrupperna. Särskilt tydligt är det inom yrken som kräver eftergymnasial utbildning, exempelvis arkitekter och jurister. Det totala lönegapet har varierat något men har det minskat med . Till stor del är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 minskningen en följd av att arbetsmarknaden har blivit mindre könsuppdelad. Ytterligare en förklaring är att kvinnor i genomsnitt har haft högre löneökningar än män de senaste åren.9 Kvinnor och män arbetar inom olika yrken Inom de fem vanligaste yrkena bland kvinnor är genomsnittslönen relativt jämn, (se tabell 2.1). Spridningen är betydligt högre bland de vanligaste mansdominerade yrkena. Två mansdominerade yrken utmärker sig särskilt genom avsevärt högre löner än övriga yrken. Företagssäljare, det vanligaste yrket bland män, och mjukvaru- och systemutvecklare har båda genomsnittliga löner . Inom yrket företagssäljare förekommer också den största löneskillnaden mellan kvinnor och män. Kvinnor som är företagssäljare har i genomsnitt av männens lön i samma yrke. För företagssäljare och mjukvaru- och systemutvecklare är dessutom lönespridningen, mätt som kvoten mellan i lönefördelningen, större än i de andra yrkesgrupperna, vilket visar på att möjligheten att göra lönekarriär är större inom dessa yrken. Även om kvinnodominerade yrken generellt sett har lägre löner än mansdominerade yrken, tenderar lönen för kvinnor inom kvinno- dominerade yrken, exempelvis barnskötare och förskollärare, ofta att vara högre än för män i samma yrken. Detta kan bl.a. bero på att medelåldern är högre bland kvinnor än bland män i dessa yrken. 8 I tidigare års bilagor om ekonomisk jämställdhet ges en översikt över utvecklingen avseende utbildningsinriktning och längd. Se också Underlag till jämställdhetsutredningen och SOU 2015:50 för en beskrivning av mäns och kvinnors utbildningsval, samt SCB, Tema: Utbildning; Könsstruktur per utbildning och yrke 1990–2030. 9 Löneskillnaden mellan kvinnor och män 2014? Vad säger den officiella lönestatistiken? P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Tabell 2.1 De fem vanligaste yrkena för kvinnor respektive män 2015 Andel kvinnor i procent och genomsnittlig månadslön i kronor (priser) Källor: och . Färre kvinnor än män är chefer var av alla chefer kvinnor, och var män. Andelen chefer som är fördelningen bland chefer skiljer sig mycket åt mellan olika sektorer. Inom kommun och landsting är av alla chefer kvinnor medan av cheferna i privat sektor är kvinnor (se tabell 2.2). Inom alla sektorer är andelen chefer som är kvinnor lägre än andelen anställda som är kvinnor. Det tyder på att kvinnor är underrepresenterade som chefer oavsett sektor. Tabell 2.2 Chefer och anställda bland kvinnor och män 2014, efter sektor Källor: och . Den ojämna könsfördelningen bland chefer är särskilt påtaglig på de allra högsta chefsposterna. Av börsföretagen är det som har en kvinna som styrelseordförande och som har en kvinna som verkställande direktör. Männens dominans i börsföretagens styrelser har emellertid minskat . har andelen styrelseledamöter som är kvinnor ökat till strax . Även andelen kvinnor i börsbolagens ledningar har ökat och är över 20 procent.10 De vanligaste chefsyrkena bland kvinnor återfinns främst inom de kvinnodominerade vård- och omsorgsyrkena. Bland män är de vanligaste chefsyrkena verkställande direktör och försäljnings- och marknadschef (se tabell 2.3). I likhet med löneskillnaderna för de kvinno- respektive mansdominerade yrkena (se tabell 2.1) är lönenivåerna inom de chefsyrken som är vanligast bland kvinnor lägre än bland chefsyrken som är vanligast bland män. Dessutom är medellönen lägre för kvinnor även inom samma chefsyrke. Det tyder på att möjligheterna att göra lönekarriär är mindre för kvinnor än för män både sett till skillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade chefsyrken men också inom samma chefsyrke.11 10Andra AP-fondens Kvinnoindex . 11Chefens chef är en man, Ledarnas jämställdhetsbarometer 2013, Ledarna. Tabell 2.3 Medellön och löneskillnader i de fem vanligaste chefsyrkena för kvinnor respektive män 2015 Andel kvinnor i procent och genomsnittlig månadslön i kronor (priser) äldreomsorg, nivå 2 hälsa och sjukvård, Rektorer, nivå 2 finanschefer, nivå 2 2,6* bygg, anläggning och gruva, nivå 2 Anm.: Lönegap avser här hur stor andel kvinnors löner utgör utav mäns löner inom samma yrke eller befattning. * Avser lönespridning 2014. Källor: och . En förklaring till kvinnors underrepresentation i chefspositioner kan vara utbildningsvalet. Andelen civilekonomer och civilingenjörer är tämligen hög bland de högre chefsbefattningarna i näringslivet. Att arbetsgivarna har haft ett begränsat urval av kvinnor att rekrytera från bland civilingenjörer och civilekonomer kan ha varit en hämmande faktor. Andelen kvinnor i toppositioner har emellertid ökat och en förklaring är att utbildningsvalet blivit mindre könsbundet och att andelen kvinnor med relevant utbildning har ökat. Däremot är det fortfarande betydligt vanligare att män innehar toppositioner givet samma utbildning och ålder (SOU 2014:81). Det tyder på att kvinnors P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 underrepresentation som chefer inte enbart kan hänföras till utbildningsvalet. Andelen kvinnor och män som är chefer är lika stor fram . Därefter är andelen kvinnor i chefspositioner medan andelen män fortsätter att öka fram till 50-årsåldern.12 Att kvinnor tar den större delen av föräldraledigheten och oftare arbetar deltid under småbarnsåren kan vara en delförklaring till underrepresentationen i toppositioner. Dels minskar många kvinnors arbetsutbud när de får barn och de kommer därmed efter i uppbyggnaden av arbetslivserfarenhet, vilket kan göra det svårare att konkurrera om chefspositioner. Dels kan det påverka arbetsgivares förväntningar på hur kvinnor och män ska bete sig på arbetsmarknaden, s.k. statistisk diskriminering. Om arbetsgivare utgår ifrån att kvinnor kommer att arbeta färre timmar och ha större ansvar för hem och barn, och därmed ha mindre möjligheter till övertidsarbete och resor än män, kan det leda till att en kvinna i barnafödande ålder inte erbjuds samma möjligheter i yrkeslivet oavsett om hon har barn eller inte. har en förhållandevis låg andel kvinnor med höga chefstjänster jämfört med vissa länder med kort eller ingen lagstadgad föräldraledighet. I dessa länder är det mindre förväntad skillnad på hur sysselsatta kvinnor och män beter sig på arbetsmarknaden, vilket kan leda till att den statistiska diskrimineringen blir mindre och det blir lättare för karriärorienterade kvinnor att nå toppositioner.13 En annan förklaring handlar sannolikt om normer och att det fortfarande kan finnas en föreställning om att chefen är en man. Eftersom en viss typ av maskulinitet fortfarande kan utgöra för chefskap, riskerar kvinnor att inte uppfylla kriterierna och följden kan bli att kvinnor som inte stämmer med chefsidealet utesluts från rekryteringsprocesserna (SOU 2014:80). 12 och , Family formation and men’s and women’s attainment of workplace authority, Social Forces, 2012. 13 Mandel och Semyonov, A Welfare State Paradox: State Intervention and Women’s Employment Opportunities in 22 Countries, American P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Förutom yrke och befattning kan skillnaderna mellan kvinnors och mäns löner förklaras av att kvinnor och män har olika utbildningar och arbetstid samt arbetar inom olika sektorer. Exempelvis blir skillnaden mellan kvinnor och mäns löner större när hänsyn tas till utbildning vilket är ett resultat av att kvinnor i genomsnitt har högre utbildning än män men arbetar inom yrken med lägre lön. När hänsyn tas till ålder, utbildning, sektor, yrke samt arbetstid minskar lönegapet mellan kvinnor och män från . Det lönegap som kvarstår kallas för oförklarat lönegap (se diagram 2.13). Diagram 2.13 Oförklarat lönegap mellan kvinnor och män Anm.: Det oförklarade lönegapet är det lönegap som kvarstår när hänsyn tagits till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid och arbetar inom olika yrken. Källor: och . Storleken på det oförklarade lönegapet skiljer sig mellan olika sektorer och är som störst inom privat sektor () och som minst inom sektor (). Den största skillnaden mellan totalt och oförklarat lönegap finns inom där lönegapet minskar när hänsyn tas till ålder, utbildning, arbetstid och yrke. Det är till stor del ett resultat av att kvinnor och män i större utsträckning än i andra sektorer arbetar inom olika yrken i . Inom privat sektor skiljer sig det oförklarade lönegapet betydligt mellan tjänstemän () och arbetare (), vilket exempelvis skulle kunna bero på att användandet av individuell lönesättning kan skilja sig mellan grupperna men också att lönespridningen generellt sett är större inom tjänstemannayrken än arbetaryrken.14 Tabell 2.4 Oförklarat lönegap i de vanligaste yrkena och chefsyrkena 2015 Kvinnors lön i procent Undersköterskor inom hemtjänst m.m. Mjukvaru- och systemutvecklare m.fl. Maskinställare och maskinoperatör, Enhetschefer inom äldreomsorg, nivå 2 Avdelnings- och enhetschefer inom hälsa och sjukvård, nivå 2 Rektorer, nivå 2 samhällsservice, nivå 2 Ekonomi- och finanschefer, nivå 2 Driftchefer inom bygg, anläggning och gruva, nivå 2 Försäljnings- och marknadschefer, nivå 1 Försäljnings- och marknadschefer, nivå 2 Produktionschefer inom tillverkning, nivå 2 Anm.: Med oförklarat lönegap avses kvinnors lön i procent av mäns lön när hänsyn tagits till utbildning, arbetstid och ålder för de vanligaste yrkena och chefsyrkena bland kvinnor och män, Källor: och . När hänsyn tas till ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom de vanligaste yrkena för Lönebildningsrapportens analys inkluderar förutom ålder, utbildning, yrke och arbetstid (beräknat som heltid eller deltid), även region, näringsgren, födelseland, utbildningsinriktning, arbetsplatsstorlek samt om arbetstagaren får timlön eller månadslön. kvinnor och män, framkommer att de kvinno- dominerade yrkena har jämställda löner medan kvinnor tjänar mindre än män inom de mansdominerade yrkena (se tabell 2.4). Samma bild återfinns dock inte bland de vanligaste chefsyrkena. Både inom de vanligaste chefsyrkena för kvinnor och de vanligaste chefs- yrkena för män har kvinnor lägre lön än män även när hänsyn tagits till ålder, utbildning, arbetstid och sektortillhörighet. Det oförklarade lönegapet kan bero på diskriminering mellan kvinnor och män. Det kan också bero på skillnader i faktorer som inte beror på kön, som individuella egenskaper eller skillnader i arbetsuppgifter, dvs. information som inte finns tillgängliga att inkludera i analysen. På liknande sätt som kvinnors längre föräldra- ledighet och deltidsarbete kan påverka kvinnors möjligheter till chefspositioner kan det också påverka löneutvecklingen. Empiriska studier av föräldraledighetens effekter påvisar oftast negativa effekter på lön. Men i många studier är den negativa effekten på lön större för män än för kvinnor och dessutom tenderar effekten att öka med högre utbildning och lön. Att den negativa effekten är större för män än för kvinnor brukar förklaras med att männen i betydligt mindre utsträckning förväntas vara frånvarande, vilket ger en större signaleffekt. En tolkning av detta är att kvinnornas löner är lägre redan innan de är frånvarande eftersom de förväntas vara det, medan männens löne- utveckling påverkas först när de verkligen är frånvarande. Den negativa effekten på lön tycks dock vara mindre än den var och är dessutom numera ungefär lika stor för män som för kvinnor, givet lika lång ledighet. En förklaring till de minskade skillnaderna kan vara att det blivit allt vanligare att både kvinnor och män är föräldralediga, vilket minskar signaleffekten (SOU 2014:28). I såväl svensk som internationell forskning har det konstaterats att deltidsarbete har en negativ effekt på lönen. Den negativa effekten tenderar att växa allteftersom deltidsarbetet pågår. Skillnader i uppbyggnaden av humankapital är en orsak till skillnaderna i lön P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 mellan hel- och deltidsarbetare. Kvinnors deltidsarbete utgör därför även en förklaring till kvinnors lägre löner.15 Kvinnors lägre löner kan också vara ett resultat av valet att arbeta på arbetsplatser som tillåter mer flexibilitet i termer av tid på kontoret och hemarbete, respektive mängden resor och övertid.16 15Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män (). 16Goldin och , The cost of workplace flexibility for high-powered professionals, The of Political and Social Science, 2011. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Fördjupningsruta: Jämställdhet och tillväxt Under har frågan om sambandet mellan jämställdhet mellan kvinnor och män och ekonomisk tillväxt diskuterats livligt. Det finns många rapporter som visar på sambandet mellan jämställdhet och ekono- misk utveckling.17 En förklaring till sambandet mellan jämställd- het och ekonomisk utveckling är att ekonomisk tillväxt till stor del återspeglar hur människors kompetens, talang och skaparkraft tas tillvara, inte minst på arbetsmarknaden. Ökad jämställd- het kan bidra till ökad tillväxt genom att minska ineffektiviteter, dels genom att tillvaratagandet av talang förbättras, dels genom att öka utbild- ningsnivån i arbetskraften.18 Det finns flera kanaler genom vilken en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden kan påverka den ekonomiska tillväxten. En sådan är kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande och arbetstid. förvärvsarbetar en lägre andel kvinnor än män i , och betydligt fler kvinnor än män arbetar deltid. Om fler kvinnor får möjlighet att arbeta heltid bidrar det till den ekonomiska till- växten. Ökad jämställdhet kan också bidra till ekonomisk tillväxt genom att minska horisontell och vertikal segregation på arbets- marknaden, dvs. att kvinnor och män arbetar i olika näringsgrenar och/eller har olika yrken. Om denna segregering minskar, dvs. om kvinnor och män i högre utsträckning väljer utbildning och yrke efter fallenhet och inte efter kön, ökar sannolikheten att både kvinnors och mäns kompetens tas tillvara. Samma argument kan användas för entreprenörskap och företagande, eftersom färre kvinnor än män är företagare. I studier som undersöker sambandet mellan jämställdhet och tillväxt på en övergripande nivå, i s.k. tillväxtregressioner, visas att jämställdhet mellan kvinnor och män och ekonomisk tillväxt är positivt korrelerade i de flesta studier, om än inte i alla. Det finns dock en rad metodologiska 17Se t.ex. The Global Gender Gap Report 2015, 2015. 18Det bör förtydligas att tillväxten kan bli högre (samhället blir mer jämställt), men att tillväxten efter inte fortsätter vara högre. Dock är produktionsnivån och sysselsättningen högre efter anpassningsperioden. problem med dessa studier, vilket gör resultaten svårtolkade.19 Flera studier undersöker vilken betydelse ökad jämställdhet, främst kvinnors ökade för- värvsfrekvens, haft på den ekonomiska utveck- lingen. Dessa studier visar att kvinnors inträde på arbetsmarknaden starkt bidragit till den ekonomiska utvecklingen under , både genom att arbetskraften ökat, och genom att befolkningens kompetens nytt- jats bättre på arbetsmarknaden.20 På ett liknande sätt finns studier som skattar hur mycket högre BNP skulle bli om jämställdheten ökar. Dessa studier visar att det fortfarande finns en betydande potential för ekonomisk utveckling av ökad jämställdhet.21 Det finns också flera studier som undersöker vilka faktorer som ligger bakom kvinnors inträde på arbetsmarknaden, bl.a. hur sociala normer och kulturella förväntningar påverkar kvinnors arbetskraftsdeltagande.22 Andra studier lyfter fram att politiska beslut, t.ex. om föräldra- penning och barnomsorg, underlättar kvinnors möjlighet att kombinera förvärvsarbete och familjeliv.23 Några studier, främst från , pekar också på andra faktorer – som teknolo- giska landvinningar, introduktionen av p-piller och medicinska framsteg – som underlättat kvinnors inträde på arbetsmarknaden.24 19 Se t.ex. Bandiera och Natraj, Does Gender Inequality Hinder Development and Economic Growth? Evidence and Policy Implications, 28, 2013. 20Se t.ex. , , Hurst, och Klenow, The Allocation of Talent and U.S. Economic Growth, NBER Working paper 18693, 2013. 21Se t.ex. Cuberes och Teignier, Aggregate Effects of Gender Gaps in the Labor Market: A Quantitative Estimate, Jour. of Human Capital, 2016. 22Se t.ex. , Fogli och , Mothers and Sons: Preference Formation and , , 2004. 23Se t.ex. , Work-Family Balance, Gender and Policy, 2009. 24Se t.ex. Greenwood, Seshadri, och Yorukoglu, Engines for Liberation. Review of Economic Studies, 2005. Goldin och , The of the Pill: Oral Contraceptives and Women's Career and Marriage Decisions, , 2002. Albanesi och , Gender Roles and Progress, , 2016. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 3Från arbetsinkomst till individuell disponibel inkomst andel av föräldraledigheten än män. Den totala årliga inkomsten från socialförsäkringarna blir därför högre för kvinnor, även om män till följd 3.1Skatter och transfereringar utjämnar av högre löner har en högre ersättning räknat i Skatte- och transfereringssystemen bidrar till att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns inkomster och den totala inkomstspridningen i samhället. Det är betydligt större skillnad mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster (arbetsinkomster och kapitalinkomster) än vad det är i individuell disponibel inkomst. När hän- syn tas till skatter och transfereringar minskar skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomster från i marknadsinkomst till i individuell disponibel inkomst (se tabell 3.1). Män har i genomsnitt högre marknads- inkomster än kvinnor.