prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — De företag som fram- ställer preventivmedel skulle inte längre ha inci- tament att ansöka hos Tandvårds- och läke- medelsförmånsverket (TLV) om att få ingå i läkemedelsförmånerna och skulle dessutom ha möjlighet att höja priserna okontrollerat. Dess- utom ingår de allra flesta nyare preventivmedel numera i läkemedelsförmånerna. Sammantaget innebär detta att regeringen bedömt att det en- bart ska vara preventivmedel inom förmånerna som ska omfattas av förslaget. En remissinstans, , har angett att personer tycks ha glömts bort i förslaget och de önskar få specificerat vilka regler som gäller för dem. blev läkemedel och andra varor inom förmånerna kostnadsfria för barn och unga . I detta ingår även preventivmedel som ingår i förmånerna. Gruppen under är således redan omhändertagen genom reformen om kostnadsfria läkemedel för barn och unga . Några instanser har lyft frågan om att vissa preventivmedel skrivs ut i andra medicinska syften än födelsekontrollerande, såsom t.ex. endometrios, rikliga menstruationer och akne. Remissinstanserna har anfört att det behöver tydliggöras vad som ska gälla i dessa fall. Regeringen vill med anledning av dessa syn- punkter klargöra att det som styr kostnads- friheten i denna reform är 18 § 1 lagen om läkemedelsförmåner m.m. där det anges att det ska röra sig om sådana varor som enbart för- skrivs i födelsekontrollerande syfte. När det gäller och synpunkter att det bör göras en avvägning och resoneras kring huruvida fria preventivmedel ska göras tillgängliga för andra som vistas i som t.ex. asylsökande samt vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd konstaterar regeringen att dessa grupper är föremål för särskilda bestämmelser som innebär höga offentliga sub- ventioner och låga grundavgifter för den enskilde. I ett remissyttrande har anförts att konse- kvensanalysen borde ha inbegripit konsekvenser med avseende på apotekens it-system som ska hantera förslaget. Regeringen konstaterar att apoteken kan komma att behöva anpassa sina expeditionssystem något med anledning av reformen. Bedömningen är dock att de anpass- ningar som kan behöva göras inte kommer att innebära några stora förändringar och således inte några stora kostnader. Regeringen bedömer att effekterna på kon- domanvändningen kommer att vara begränsade med anledning av reformen. lyfter detta och de relaterade riskerna för smittspridning och associerade hälsorisker som reformen kan medföra. Regeringen ser detta som en viktig och relevant fråga. Om en minskning av kondomanvändningen observeras efter genomförandet av reformen, kan rege- ringen ha anledning att återkomma om detta. Västra anser att det är önskvärt att subventionen också ska gälla för billigaste utbytbara produkt vid expeditions- tillfället. anser även att när preven- tivmedel förskrivs på annan indikation än anti- konception, till exempel aknebehandling, bör dessa bekostas av patienten. Vad gäller den första synpunkten från Västra konstaterar regeringen att recept på preventiv- medel som ingår i högkostnadsskyddet hanteras på samma sätt som läkemedel och kan således, om övriga förutsättningar är uppfyllda, bli föremål för utbyte. Vad avser den andra 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 synpunkten från framgår av lagen att det enbart är varor inom förmånerna som för- skrivs i födelsekontrollerande syfte som ska vara kostnadsfria. Varor som förskrivs på annan indikation än antikonception omfattas således inte av kostnadsfriheten. Regeringen avser att förtydliga detta i författningskommentaren. Regeringen avser att efter reformens genomförande göra en uppföljning av den, vilket är i linje med vad flera remissinstanser lyfter fram som betydelsefullt. Regeringens förslag: Lagändringen som avser lagen om läkemedelsförmåner m.m. ska träda i kraft . Lagändringarna som avser lagen om statligt tandvårdsstöd ska träda i kraft , respektive . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag när det gäller lagen om statligt tandvårdsstöd. Remissinstanserna: Ingen av remiss- instanserna har haft något att invända mot ikraftträdandet av förslaget om kostnadsfria preventivmedel inom förmånerna för personer . En klar majoritet av remissinstanserna har däremot haft synpunkter på tidpunkten för ikraftträdandet av förslaget om avgiftsfri tand- vård för unga. Bland dem återfinns SKL, , , , Öster- götlands läns landsting, läns landsting, , Västra , läns landsting, läns landsting, läns landsting, och . Dessa remissinstanser framför att det skulle vara mer fördelaktigt om förslaget infördes i fler än två steg. Anledningen är att det nuvarande förslaget blir ofördelaktigt i förhållande till personer födda framför allt 1995. De som är födda får avgiftsfri tandvård endast 2018, efter att ha varit berättigade till statligt tandvårdsstöd och eventuellt landstingens tandvårdsstöd . Året därpå, 2019, blir dessa individer åter betalande vuxna patienter och är då åter 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 berättigade till statligt tandvårdsstöd och even- tuellt landstingens tandvårdsstöd. Remiss- instanserna anser att det finns skäl att anta att många unga vuxna som är födda kommer att avstå från tandvård i avvaktan på att tandvården blir av- giftsfri . Remissinstanserna anser att det kommer att uppstå ett uppdämt tandvårdsbehov som ska tillgodoses just det året samt även att många kommer att vilja få avgiftsfri undersök- ning , utan att det finns ett faktiskt behov. Remissinstanserna anför vidare att rege- ringens förslag skulle innebära att de som är födda måste lista sig hos en vårdgivare för en period om högst för att få ta del av den avgiftsfria tandvården för unga. Om kon- takten tas sent blir perioden för avgiftsfri tandvård både tidsmässigt och eko- nomiskt begränsad. Större behandlingar inom specialisttandvården blir svåra att påbörja och utföra. Promemorians förslag kommer också enligt remissinstanserna att medföra ökad administration för landstingen och vårdgivarna då många unga kommer att behöva skrivas in och ut i två olika system vid fler tillfällen med åt- följande kostnadsökningar. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att remissinstansernas förslag att införa reformen om avgiftsfri tandvård för unga i tre steg i stället för i två steg medför bättre konse- kvenser för vissa åldersgrupper. Regeringen instämmer i att detta skulle resultera i större tydlighet för patienten som det skulle innebära en förenklad administrativ hantering för landstingen. Därför föreslår regeringen, som framgår under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, att tandvård för barn och unga ska erbjudas avgiftsfritt till och med det år de fyller (), till och med det år de fyller () och slutligen till och med det år de fyller (). I konsekvens med detta görs ändringar i lagen om statligt tandvårdsstöd. Vad avser reformen om kostnadsfria preven- tivmedel för personer görs inga för- ändringar utifrån promemorians förslag. Några övergångsbestämmelser anses inte nöd- vändiga. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna Kostnadsberäkningarna har utgått från antag- andet att antalet besök till tandvården kommer att öka, både genom fler individer och fler besök per individ. Antaganden om att den tandvård som konsumeras kommer att vara dyrare, i och med att unga väljer åtgärder som kostar mer jämfört med om den unga själv står för kost- naden, har också gjorts. Dessa antaganden bygger på erfarenheter från Västra där en höjning av åldersgränsen till infördes . Antalet tandvårds- besök ökade då . Givet detta har regeringen tagit höjd för att antalet besök kommer att öka och att de genomsnittliga tandvårdskostnaderna per besök kommer att öka i de kostnads- beräkningar som legat till grund för förslaget. I det första steget 2017, när tandvård blir av- giftsfri för 20- och 21-åringar, bedöms reformen innebära ökade kostnader för landstingen med . Förslaget innebär en ny skyldighet för landstingen, vilket innebär att de bör kompenseras i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Regleringen föreslås ske genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med 2017. innebär det en utgifts- minskning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, med 43 miljoner gällande minskade kostnader för det allmänna tandvårdsbidraget. Nettokostnaden för staten 2017 blir därmed en ökning av kostnaderna med . I det andra steget, 2018, när tandvård blir avgiftsfri upp till och med , beräknas reformen kosta . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning beräknas öka med . Det uppstår en utgiftsminsk- ning med inom utgifts- område 9. Nettokostnadsökningen beräknas till . I det sista steget 2019, när tandvård blir avgiftsfri upp till och med , beräknas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 öka med 576 miljoner. Utgiftsminskningen inom utgifts- område 9 beräknas till . Nettokostnadsökningen beräknas då till . En mer jämlik tandhälsa Ett antal faktorer har visat sig påverka besöks- benägenheten i tandvården, bl.a. den disponibla inkomsten och utbildningsnivån. Risken för uteblivna tandläkarbesök bland barn och unga ökar dessutom om familjen tar emot eko- nomiskt bistånd och om ett barn lever med en ensamstående förälder, av vilka långt fler är kvinnor än män. Den föreslagna reformen skulle därmed få positiva effekter för en jämlik tand- hälsa. Kostnadsfria preventivmedel för personer När nya skyldigheter införs för kommuner och landsting ska konsekvenserna av detta analys- eras. I denna promemoria finns förslag som innebär ett utvidgat åtagande för landstingen och därmed en viss inskränkning av den kommunala själstyrelsen. Det utvidgade åtagandet innebär en skyldighet för landstingen att finansiera egen- avgifterna för preventivmedel som ingår i läke- medelsförmånerna till personer som är . Eftersom alla landsting kraftigt subventionerar preventivmedel till unga bedöms förslaget medföra endast en mindre inskränk- ning i den kommunala självstyrelsen. Ett mindre ingripande i den kommunala självstyrelsen skulle vara om staten ersätter apoteken direkt för ute- blivna egenavgifter. Detta skulle dock kräva dubbla ersättningssystem. Vikten av att tillförsäkra personer tillgång till kostnadsfria preventivmedel bedöms väga över den marginella inskränkning som förslaget innebär och det bedöms därför vara proportionellt och godtagbart. Kostnaderna för läkemedel och andra varor inom läkemedelsförmånerna betalas till största delen av landstingen, som i sin tur ersätts av staten genom statsbidraget för läkemedels- förmånerna (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg, anslag 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna). uppgick bi- draget till ca . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Reformen berör de cirka 160 000 kvinnorna som är mellan 18–. Kostnaden för reformen är beräknad utifrån aktuella data på inbetalda egenavgifter för preventivmedel till personer i åldersgruppen. Viss hänsyn har tagits till att reformen antas leda till en ökad användning och till att vissa personer kanske byter till ett pre- ventivmedel som omfattas av reformen. Givet detta beräknas kostnaderna för reformen bli . Staten bör kompen- sera landstingen för detta via statsbidraget för läkemedelsförmånerna. berörs av förslaget. En teknisk lösning för att identifiera preventivmedel vid försäljningstillfället behöver utvecklas. En sådan ny teknisk lösning kräver förändringar av system, både hos myndigheten och hos apoteks- aktörerna. Den lösning som togs fram i samband med reformen för kostnadsfria läkemedel för barn och unga kan inte återanvändas för kost- nadsfria preventivmedel för unga upp till 21, eftersom den lösningen enbart känner av en patients ålder. har därför sett över och utvecklat en sådan lösning som följer av denna reform. De företag som tillverkar preventivmedel som omfattas av läkemedelsförmånerna kan få en positiv försäljningseffekt om förslaget genom- förs. Reformen kan förväntas leda till en ökad användning av preventivmedel och vissa per- soner kanske byter till ett preventivmedel som omfattas av läkemedelsförmånerna. Apoteken kan även komma att behöva anpassa sina expe- ditionssystem. Reformen skulle kunna leda till att fler unga hämtar ut preventivmedel som de sedan inte kommer att använda. Oanvända läkemedel som exempelvis spolas ned i toaletten är inte bra för miljön. Bedömningen är dock att detta kommer att ske i en begränsad omfattning. Då det krävs recept från läkare eller barnmorska för att få tillgång till preventivmedel som omfattas av reformen får syftet antas vara att uthämtade läkemedel också används. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Reformen som innebär kostnadsfria preventiv- medel för unga är ur ett könsper- spektiv neutral i sin utformning. finns det dock inga preventivmedel för män inom läkemedelsförmånerna, vilket innebär att förslaget i praktiken enbart avser preventivmedel till kvinnor. Reformen kommer därmed enbart att få direkt betydelse för kvinnor. Ett av syftena med reformen är att värna unga kvinnors rätt till sexuell hälsa. Som ovan nämnts förekommer oplanerade graviditeter i större utsträckning bland personer som lever i sämre socioeko- nomiska förhållanden. Genom att förebygga negativa följdverkningar av oönskade gravidi- teter och upprepade aborter kan förslaget ha en positiv effekt på jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Ett nytt andra stycke införs som innebär att varor för vilka det med stöd av 18 kap. 2 § läke- medelslagen (2015:315) har föreskrivits att läke- medelslagen helt eller delvis ska gälla och som förskrivs enbart i födelsekontrollerande syfte av läkare eller barnmorskor ska vara kostnadsfria för en förmånsberättigad person som vid inköps- tillfället inte har fyllt . Samma varor som förskrivs i andra syften omfattas inte av kost- nadsfriheten. Tredje stycket motsvarar det tidigare andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.8.2. Lagen träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd 1 kap. 4 § I paragrafens första mening, som rör när statligt tandvårdsstöd får lämnas för tandvårdsåtgärder, ändras åldern från till . Ändringen är en konsekvens av en ändring i 7 § 1 tandvårds- lagen (1985:125). Paragrafen ändras även genom att åldern i hänvisningen till 7 § 1 och 15 a § tandvårdslagen höjs från till . Paragrafen har utformats i enlighet med Lag- rådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 4.8.2. Lagen träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd 1 kap. 4 § I paragrafens första mening ändras åldern från till . Ändringen korresponderar med en ändring i 7 § 1 tandvårdslagen (1985:125) som rör folktandvårdens ansvar för avgiftsfri tand- vård för barn och unga vuxna. I paragrafens andra mening ändras i hänvisningen till 7 § 1 och 15 a § tandvårdslagen genom att åldern höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 4.8.2. Lagen träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd 1 kap. 4 § I paragrafens första mening ändras åldern från till . Ändringen korresponderar med en ändring i 7 § 1 tandvårdslagen (1985:125) som rör folktandvårdens ansvar för tandvård för barn och unga. I paragrafens andra mening ändras i hänvisningen till 7 § 1 och 15 a § tandvårdslagen genom att åldern höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 4.8.2. Lagen träder i kraft . 4.9.11:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 887 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 887 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 887 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digi- tal infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.7 Anslagsutveckling 1:2 social utvärdering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 81 402 tkr prisnivå. 3Motsvarar 81 402 tkr prisnivå. 4Motsvarar 81 278 tkr prisnivå. Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) för- valtningsutgifter. Anslaget ökades med 2015 och 2016 för myndighetens uppgift att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns bety- delse för uppkomst av sjukdomar. – 2020 beräknas motsvarande nivå. Finansiering sker från anslaget 2:2 Inspektionen för social- försäkringen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 social utvärdering Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:2 social utvärdering . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 140 973 tkr prisnivå. 3Motsvarar 140 973 tkr prisnivå. 4Motsvarar 140 973 tkr prisnivå Anslaget får användas för Tandvårds- och läke- medelsförmånsverkets (TLV) förvaltnings- utgifter. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:3 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respek- tive . Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:4 Tandvårdsförmåner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkrings- balken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för kompetens- centrum på tandvårdsområdet. Anslagssparandet uppgick till 514 miljoner kro- nor 2015. Anslagssparandet drogs in vid års- skiftet 2015/16. Jämfört med anvisade medel 2016 beräknas utgifterna bli ca 95 miljoner kro- nor lägre, vilket innebär ett anslagssparande även 2016. Avvikelsen beror främst på att efterfrågan beräknas bli lägre än den bedömning som gjor- des i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att tandvård stegvis ska komma att erbjudas avgiftsfritt för unga vuxna t.o.m. det år de fyller , respektive (avsnitt 4.8 samt utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner). Regeringen föreslår vidare att statligt tandvårdsstöd ska få lämnas för tand- vårdsåtgärder som slutförs fr.o.m. det år patienten fyller , respektive . Lagändringarna föreslås träda i kraft , respektive . Mot bakgrund av ändringarna föreslås att anslaget minskas med 43 miljoner Finansiering av reformen i sin helhet regleras inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner. Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2016 eftersom detta anslag är av en anslagstyp vars nivå anpassas efter utgiftsprognoser . Utgiftsut- vecklingen för anslaget är främst beroende av ersättningsnivåer och antal personer som be- söker tandvården. Anslaget beräknas öka succes- sivt vilket främst för- av en kombination av befolknings- och prisökningar. Dessa ökningar redovisas på volymraden i tabell 4.12. Det allmänna tandvårdsbidraget (ATB) för personer höjs fr.o.m. . Anslaget föreslås mot denna bakgrund öka med 2017. Därefter beräknas anslaget öka med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Tandvårdsförmåner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner . , 2019 och 2020 beräknas 6 011 347 000 4.9.51:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Tabell 4.13 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna -2 134 763 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för det sär- skilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att er- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läke- medelsområdet som inte ingår i läkemedels- förmånerna. utbetalades till landstingen för deras kostnader för läke- medelsförmånerna dels som en följd av överens- kommelsen mellan staten och Kom- muner och Landsting (SKL) om statens bidrag till landstingen för kostnaderna för läkemedels- förmånerna m.m. 2015, dels på grund av att en månads utbetalning till landstingen tidigarelades och utbetalades i stället för . Den tidigarelagda utbetalningen innebar att anslagets anslagskredit användes och anslaget fick ett negativt ingående överföringsbelopp 2016 på . I överenskommel- sen mellan staten och landstingen fanns en vinst- och förlustdelningsmodell som innebar att om kostnaderna över eller understeg det bidrags- belopp som staten och SKL kommit överens om med så skulle parterna dela lika på det överstigande beloppet. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2015 blev högre än över- erenskommet belopp vilket innebar att staten, som en följd av vinst- och förlustdelnings- modellen i överenskommelsen , har utbetalat ytterligare i bidrag till landstingen . I samband med propositionen Vårändrings- budget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) ökades an- slaget med för att bl.a. möjligöra en överenskommelse med SKL. ingick regeringen och SKL en överens- kommelse om statens bidrag till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna m.m. . Överenskommelsen innebär att statens bidrag till landstingen för deras kostnader 2016 uppgår till . I detta be- lopp ingår ett bidrag om för läkemedel för behandling av hepatit C. Därut- över får landstingen ett bidrag för ett antal kost- nadsposter som inte heller ingår i läkemedels- förmånerna, t.ex. dosdispensering, kompensa- tion för vissa rekvisitionsläkemedel och för- brukningsartiklar.