prop · H303175 · 2016-05-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:175 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i tullagen (2016:253), lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet samt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ändringarna kompletterar de ändringar om utlämnande av uppgifter till enskilda som har föreslagits i propositionen En ny tullag (prop. 2015/16:79) och är en följd av och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen). Genom unionstullkodexen införs krav på att allt uppgiftslämnande i tullförfarandet ska ske elektroniskt. Ändringarna som föreslås i denna proposition syftar till att utöka möjligheterna till utlämnande av uppgifter till enskilda genom direktåtkomst. De ökade möjligheterna till elektroniskt utlämnande av uppgifter kompletteras med en utökad tystnadsplikt. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ............. Förslag till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253) ............... Ärendet ..............................................................och dess beredning En helt ..............................elektronisk tullhantering – EU-reglering Elektroniskt utbyte av uppgifter Ekonomiska aktörer och tullombud Lagstiftningsarbete ..............................................på nationell nivå 5.1En ny tullag och ändringar i lagen om behandling av uppgifter i verksamhet................................... 6 Olika sätt att lämna ut uppgifter elektroniskt .................................. Utlämnande genom direktåtkomst.................................... 6.3Utlämnande på medium för automatiserad 7.3Uppgifter som behöver kunna lämna ut Bestämmelser om personuppgiftsbehandling i Uppgiftsbehandling i tulldatabasen .................................. 8.4Särskilt om sätten för utlämnande av uppgifter ur Utlämnande på medium för automatiserad Utlämnande genom direktåtkomst................... 9 Bestämmelser om sekretess ............................................................ Sekretess enligt 27 kap. offentlighets- och Innebörden av tystnadsplikt............................................. Regler om tystnadsplikt i tullagstiftningen ...................... Ökade möjligheter till direktåtkomst för enskilda.......................... 11.1Behovet av ändrade bestämmelser om elektroniskt 11.3Utökade möjligheter till utlämnande genom direktåtkomst för enskilda ............................................... Kompletterande sekretessbrytande bestämmelse............. Ändrade bestämmelser om tystnadsplikt i tullagen ......... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet .......... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... Förslaget till lag om ändring i tullagen (2016:253) ......... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2015/16:175 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet, 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3.lag om ändring i tullagen (2016:253). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter i databasen som får lämnas ut till den enskilde om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2015/16:175 2.2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt 1, 3 och 4 §§ hindrar inte att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i 1. lag om förfarande vid beskattning, (2001:181) om (2001:181) om handling av uppgifter i Skatte- kväveoxider vid energiproduktion. kväveoxider vid energiproduktion, Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i tullagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 9 § och 5 kap. 2 § tullagen (2016:253) ska ha följande lydelse. Den som i verksamhet vid en Den som i verksamhet hos ett ett tullager eller en frizon tar ekonomisk aktör eller i annat fall i egenskap av ombud tar del av och andra handlingar som lämnats uppgifter som har lämnats i i enlighet med tullagstiftningen får inte obehörigen röja eller utnyttja inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i verksamheten vad han eller hon i verksamheten har fått veta om någon enskilds har fått veta om någon enskilds I det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot föreskrift i tullagstiftningen eller mot anmälningsplikten i artikel 3 i förordning (EG) nr 1889/2005, i den ursprungliga lydelsen, jämförd med 4 kap. 50 § döms för tullförseelse till böter. Första stycket gäller också den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot beslut som meddelat med stöd av tullagstiftningen 1. skyldighet att föra anteckning- 1. skyldighet att föra anteckning- ar och lämna uppgifter om varor ar och lämna uppgifter om varor som förvaras i en anläggning för tillfällig lagring, ett tullager eller en a) förvaras i en anläggning för frizon som är föremål för förenk- tillfällig lagring, ett tullager eller en lingar vid tillämpning av ett tull- b) är föremål för förenklingar vid tillämpning av ett tullförfarande, 2.skyldighet i övrigt att lämna uppgift eller handling till , 3.användningen eller förbrukningen av en icke-unionsvara. I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . 2015/16:175 3 Ärendet och dess beredning har lämnat in en promemoria med förslag till ändringar i bl.a. tullagen (2000:1281), lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet samt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), avsedda att komplettera de ändringar om elektroniskt utlämnande av uppgifter till enskilda som har genomförts, se propositionen En ny tullag (prop. 2015/16:79). Förslagen är en följd av den nya tullagstiftningen på EU-nivå, dvs. och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen) och tillhörande reglering. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 2015/03657/S3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Förslaget till ändring i 5 kap. 2 § tullagen (2016:253) är av rättelsekaraktär. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i den delen. En helt elektronisk tullhantering – EU- Sedan den första tullkodexen 1992 har tullagstiftningen på EU-nivå genomgått förändringar i syfte att bl.a. skärpa säkerheten. och rådets beslut nr 70/2008/EG av 2008 om en papperslös miljö för tullen och handeln (e-tullbeslutet) fastställdes principen att all tullhantering ska vara Enligt beslutet ska kommissionen och medlemsstaterna inrätta säkra, integrerade, kompatibla och tillgängliga elektroniska tullsystem för utbyte av uppgifter i tulldeklarationer, handlingar som åtföljer tulldeklarationerna, certifikat och utbyte av annan relevant information (artikel 1). De elektroniska tullsystemen ska utformas så att bl.a. import- och exportförfaranden underlättas och ett snabbt utbyte av relevant information om den internationella leveranskedjan säkerställs. systemen ska också möjliggöra ett kontinuerligt flöde av data mellan export- och importländernas myndigheter och mellan tullmyndigheterna och de ekonomiska aktörerna samt återanvändning av data i systemet I artikel 3 föreskrivs att de elektroniska tullsystemen ska medge utbyte av data mellan medlemsstaternas tullmyndigheter samt Prop. 2015/16:175 mellan dessa myndigheter och ekonomiska aktörer, kommissionen och andra förvaltningar eller organ som är inblandade i varors internationella rörlighet. Av samma artikel följer att allt utlämnande eller meddelande av uppgifter fullt ut ska följa gällande dataskyddsbestämmelser. (EU) nr 952/2013 av (unionstullkodexen) trädde i kraft och ska tillämpas . De centrala delarna i unionstullkodexen är import- och exportformaliteterna. Importflödet kan beskrivas i fem steg (den s.k. pentalogin) och exportflödet i tre steg (den s.k. trilogin), se mer i avsnitt 7.2. Gemensamma kravspecifikationer har tagits fram för de olika delarna av tullproceduren i syfte att förenkla och öka säkerheten i varuflödet. Därigenom ska varuflödet bli en väl sammanhållen kedja av aktiviteter där uppgifter ska lämnas till tullmyndigheterna för att därefter stegvis bearbetas och kontrolleras, från det att godset föranmäls, ankommer och presenteras, till dess att tullformaliteterna har avslutats. Motiven för den ytterligare harmonisering som unionstullkodexen innebär utvecklas närmare i bl.a. skäl 15, 17 och 20 i kodexen. 4.2.2Elektroniskt utbyte av uppgifter I skäl 15 i unionstullkodexen anges att det för att underlätta legitim handel och bekämpa bedrägeri krävs enkla, snabba och standardiserade arbetsmetoder. Där anges också att det är lämpligt att förenkla tullagstiftningen, vilket möjliggör användningen av moderna verktyg och tekniker. I skäl 17 hänvisas till e-tullbeslutet. Det anges att beslutet är av grundläggande betydelse för att underlätta handeln och sörja för effektiva tullkontroller, vilket minskar både företagens kostnader och riskerna för samhället. Enligt skälet är det nödvändigt att i kodexen införa den rättsliga ram inom vilken e-tullbeslutet kan genomföras, särskilt den rättsliga principen att alla tull- och handelstransaktioner hanteras elektroniskt och att systemen för informations- och kommunikationsteknik på tullområdet erbjuder de ekonomiska aktörerna samma möjligheter i alla medlemsstater. I skäl 20 anges att det i syfte att underlätta företagsamhet och sörja för att varor som förs in i eller ut ur unionens tullområde kontrolleras tillräckligt är önskvärt att, med beaktande av relevanta bestämmelser om uppgiftsskydd, de uppgifter som lämnas av ekonomiska aktörer utbyts mellan tullmyndigheterna och med andra organ som är involverade i denna kontroll. Kontrollerna bör harmoniseras så att de ekonomiska aktörerna bara behöver lämna uppgifterna en gång och så att varorna kontrolleras och på samma plats. 2015/16:175 Genom artikel 6 i unionstullkodexen införs ett uttryckligt krav på att alla utbyten av uppgifter, såsom deklarationer, ansökningar eller beslut mellan tullmyndigheter och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheter samt all lagring av de uppgifter som krävs enligt tullagstiftningen ska ske elektroniskt (artikel 6.1). Vidare ska gemensamma uppgiftskrav upprättas för utbyte och lagring av uppgifter enligt punkt 1 (artikel 6.2). I artikel 6.3 föreskrivs undantag från kraven i artikel 6.1. Andra metoder för utbyte och lagring av uppgifter får användas på permanent basis endast när det motiveras av typen av varuflöden eller när elektronisk databehandlingsteknik inte är lämplig för de berörda tullformaliteterna samt, på tillfällig basis, vid tillfälliga fel i tullmyndigheternas eller andra berördas informationssystem. Kommissionen får vidare i undantagsfall anta beslut om att tillåta en eller flera medlemsstater att använda andra metoder för utbyte och lagring av uppgifter än elektronisk databehandlingsteknik. Undantagen är emellertid begränsade och den nationella regleringen får inte hindra elektroniskt utbyte och elektronisk lagring av uppgifter i enlighet med unionstullkodexen (artikel 6.4). Genom artikel 7 i unionstullkodexen har kommissionen fått befogenhet att anta delegerade akter för att bl.a. fastställa de gemensamma uppgiftskrav som avses i artikel 6.2. Genom artikel 8 har kommissionen fått i uppgift att genom genomförandeakter specificera bl.a. format och koder för de gemensamma uppgiftskraven i artikel 6.2. Genom genomförandeakter och delegerade akter införs således närmare bestämmelser om den elektroniska hanteringen. Såväl den delegerade förordningen (EU) 2015/2446 som genomförandeförordningen (EU) 2015/2447 har antagits och publicerades . Till dessa akter kommer ytterligare reglering, såsom ett arbetsprogram för utveckling och införande av de elektroniska systemen (se artikel 280 i unionstullkodexen). Arbetsprogrammet ska uppdateras kontinuerligt och detaljerna för de elektroniska systemen är ännu inte fastslagna. Det finns också ett program, Multi Annual Strategic Plan (MASP), som är ett planeringsinstrument som har funnits där medlemsstaterna och kommissionen kommer överens om tidplan och ordning för olika projekt som ska genomföras. Lagstiftningsakterna är således antagna men detaljer för och utveckling av de elektroniska systemen är inte slutliga. Införandet av de elektroniska systemen kommer att ske stegvis och förväntas vara slutfört . Genom unionstullkodexen ställs således krav på att hantering och informationsutbyte ska ske elektroniskt. Det elektroniska utbytet ska ske mellan tullmyndigheter och mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer. Systemen för informations- och kommunikationsteknik ska erbjuda de ekonomiska aktörerna samma möjligheter i varje medlemsstat. Önskvärt är att uppgifterna bara ska behöva lämnas en gång och kunna återanvändas i ett senare led. 4.2.3Ekonomiska aktörer och tullombud En ekonomisk aktör definieras i artikel 5.5 i unionstullkodexen som en person som i sin näringsverksamhet är involverad i verksamhet som omfattas av tullagstiftningen. Exempel på aktörer som faller under denna definition är importörer, exportörer, tullombud, fraktförare, transportörer, Prop. 2015/16:175 lagerhavare, speditörer, leverantörer, skeppsmäklare, rederier, befäl- havare, hamnar, flygplatser och tillståndshavare. De ekonomiska aktörer som är etablerade i unionens tullområde ska registrera sig hos de tullmyndigheter som ansvarar för de platser där de är etablerade (artikel 9). I artikel 5.6 definieras ett tullombud som varje person som av en annan person har utsetts att genomföra de åtgärder och formaliteter som enligt tullagstiftningen erfordras vid den senares kontakter med tullmyndigheter. Artikel 18 föreskriver en absolut rätt för varje person att utse ett tullombud. Som huvudregel gäller att ett tullombud ska vara etablerat i unionens tullområde. Ombudskapet får vara direkt, varvid tullombudet agerar i en annans namn och för dennes räkning, eller indirekt, varvid ombudet agerar i sitt eget namn men för en annan persons räkning. Enligt artikel 19 ska ett tullombud vid sina kontakter med tullmyndigheterna uppge att de agerar för huvudmannens räkning och om ombudskapet är direkt eller indirekt. Tullmyndigheterna ska inte begära att en person som agerar som tullombud och regelbundet genomför åtgärder och formaliteter styrker sin behörighet varje gång, förutsatt att ombudet på begäran kan göra det. 5 Lagstiftningsarbete på nationell nivå 5.1En ny tullag och ändringar i lagen om behandling av uppgifter i verksamhet överlämnade Utredningen om en svensk tullagstiftning i unionen (här kallad ) betänkandet En ny svensk tullagstiftning (SOU 2015:5) till regeringen. Betänkandet innehöll författningsförslag som kompletterar och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen), främst en ny tullag. Det föreslogs också bl.a. att 2 kap. 5 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet (kallad tulldatalagen) skulle justeras på så sätt att begränsningen, att uppgifter i tulldatabasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det, inte ska gälla för vad som följer av ett för bindande internationellt åtagande (SOU 2015:5 s. 148 och 210). Angående behovet av andra ändringar på registerområdet, bl.a. direktåtkomst, angavs att det ännu inte var helt klarlagt hur det informationsutbyte som avses i artikel 6 och skäl 20 i unionstullkodexen kommer att ske men att unionstullkodexen till skillnad från nationell svensk rätt inte innehåller någon uppdelning mellan olika sätt att lämna ut uppgifter elektroniskt. Vidare angavs att Informationshanterings- utredningen (Ju 2011:11) getts i uppdrag att utreda om det finns skäl att 2015/16:175 upprätthålla en åtskillnad mellan dessa olika former av utlämnande. Det bedömdes att behovet av att ge direktåtkomst till någon annan än den enskilde själv med anledning av unionstullkodexen behövde utredas ytterligare, men att en sådan utredning var beroende av vad kom fram till (SOU 2015:5 s. 148 f.). föreslog alltså inte några andra ändringar på registerområdet. I propositionen En ny tullag (prop. 2015/16:79) föreslogs, i likhet med betänkandet, ändringar som ökar möjligheten till utlämnande till enskilda på medium för automatiserad behandling. Bestämmelsen i 2 kap. 5 § tulldatalagen fick dock en annan utformning i propositionen. Den justerades på så sätt att begränsningen att uppgifter i tulldatabasen får lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det, inte ska gälla för vad som följer av tullagstiftningen enligt definitionen i 1 kap. 3 § i den nya tullagen. Härigenom möjliggörs elektroniskt utlämnande till enskilda om det följer av unionstullkodexen, bestämmelserna som kompletterar kodexen både på unionsnivå och på nationell nivå, men också om det följer av svenska tullförfattningar, se avsnitt 8.2.2 i propositionen. I samma proposition behandlas också frågan om det finns skäl för andra ändringar i tulldatalagen, varvid regeringen bedömde att det inte skulle göras några sådana i det lagstiftningsärendet (se propositionen avsnitt 8.2.3). har antagit propositionens lagförslag och ändringarna trädde i kraft . (Ju 2011:11) överlämnade betänkandet Myndighetsdatalag (SOU 2015:39) till regeringen . I betänkandet föreslås en myndighetsdatalag som avses gälla generellt för alla statliga och kommunala myndigheters personuppgiftsbehandling utom för den brottsbekämpande sektorn. Regleringen utformas som en renodlad persondataskyddsreglering som bara tar sikte på frågor om skydd för personuppgifter som uppstår i myndigheternas elektroniska informationshantering (s. 23 f.). Utredningen hade bl.a. i uppdrag att överväga om det finns anledning att behålla en rättslig åtskillnad mellan olika former av elektroniskt utlämnande av personuppgifter eller om denna åtskillnad bör utmönstras (dir. 2011:86). Utredningens slutsats blev att den begreppsmässiga åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande bör behållas i svensk rätt. Utredningen bedömde vidare att en väl genomförd direktåtkomst inte behöver innebära större risker för den enskildes integritet än annat elektroniskt utlämnande. I utredningens förslag till myndighetsdatalag finns inte något allmänt krav på författningsstöd för att direktåtkomst ska kunna förekomma. Däremot föreskriver den nya lagen att direktåtkomst till sekretessreglerade personuppgifter ska ha stöd i lag eller förordning. Undantag från kravet på författningsstöd såvitt gäller sekretessreglerade personuppgifter ska dock gälla för (1) direkt- åtkomst som medges den registrerade eller dennes ombud och som tar Prop. 2015/16:175 sikte på uppgifter som hänför sig till den registrerade, (2) som medges till uppgifter som är sekretessreglerade enligt 21 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), (3) som medges ett personuppgiftsbiträde och (4) som medges en myndighet endast för sådan teknisk bearbetning eller teknisk lagring som avses i 2 kap. 10 § tryckfrihetsförordningen för den utlämnande myndighetens räkning (s. 29 f.). I författningskommentaren anges att det också förutsätts att det finns ett behov av de uppgifter som kan lämnas ut genom direktåtkomsten för den angelägenhet som ombudets behörighet avser (s. 705). Vidare föreslås en ändring i 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen som innebär att föreskrifter i lag eller förordning om direktåtkomst för svenska myndigheter får en sekretessbrytande effekt i sig. Betänkandet har remitterats och bereds inom . 6Olika sätt att lämna ut uppgifter elektroniskt Som har redogjorts för i tidigare avsnitt (4.2) införs genom och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen) en helt elektronisk tullhantering. Det innebär inledningsvis att den som har att lämna uppgifter till personligen, eller såvitt avser juridiska personer, genom behörig ställföreträdare, eller, vilket gäller såväl fysiska som juridiska personer, genom tullombud, ska lämna alla uppgifter till på elektronisk väg. Detsamma gäller även andra ekonomiska aktörer i den utsträckning de lämnar uppgifter. Regleringen innebär vidare att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kommunicera elektroniskt, dels med de ekonomiska aktörerna, dels med varandra. Detta kan också innefatta att det blir aktuellt för en tullmyndighet att kommunicera av någon annan lämnade uppgifter med en annan enskild som är ekonomisk aktör, t.ex. en tullagerhavare. Det finns olika metoder för en myndighet att lämna ut uppgifter på elektronisk väg. Nedan ges en närmare beskrivning av innebörden av de begrepp som används i svensk rätt, utlämnande genom direktåtkomst respektive utlämnande på medium för automatiserad behandling. Det finns ingen legaldefinition av begreppet direktåtkomst. Den grundläggande innebörden anses dock vara att någon har direkt tillgång till någon annans register eller databaser och på egen hand kan söka efter information, dock utan att kunna påverka innehållet i registret, se t.ex. propositionen Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande 2015/16:175 verksamhet (prop. 2009/10:85 s. 168), propositionen Kustbevakningsdatalag (prop. 2011/12:45 s. 133) och propositionen Sekretess för uppgifter i utländska databaser (prop. 2011/12:157 s. 5). I begreppet ligger också att den som är personuppgiftsansvarig för registret eller databasen inte har någon kontroll över vilka uppgifter mottagaren vid ett visst söktillfälle tar del av. Den myndighet som lämnar ut uppgifter genom direktåtkomst fattar med andra ord inte beslut om utlämnande i varje enskilt fall. Det innebär att en förhandsprövning måste göras vad gäller sekretess av allt utlämnande som kan komma att ske genom direktåtkomsten (se prop. 2011/12:45 s. 133 och prop. 2011/12:157 s. 6). En sådan prövning innefattar alla de uppgifter som mottagaren har möjlighet att ta del av vid direktåtkomst.