prop · H303199 · 2016-07-19 00:00:00 — Länsstyrelserna ska utöva tillsynen över att föreskrifter och förbud följs. Vidare ska länsstyrelserna kunna besluta om de förelägganden och förbud som behövs för tillsynen och för att föreskrifter och beslut om utfodring ska följas. Beslut om förelägganden och förbud ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detta kommer att medföra en ökad mängd ärenden hos länsstyrelserna och mål hos domstolarna. Som nämnts i avsnitt 5.1 uppges andelen jägare som utfodrar vilt ha ökat från . Uppgiften avser utfodring som utförs av jägaren själv eller av jägaren tillsammans med andra jägare. De flesta jägare jagar i jaktlag, som varierar i storlek mellan ett tiotal personer ända upp till närmare 30. Utfodring bedrivs , men huvuddelen sker erfarenhetsmässigt i stödjande syfte . Antalet ansökningar om tillstånd till utfodring under vegetationsperioden bedöms därför bli begränsat. Det är svårt att förutse 2015/16:199 kostnaden för länsstyrelserna. Genom ett tillståndskrav kommer dock behovet av tillsyn över utfodring av vilt att vara förhållandevis litet. Hanteringen av tillståndsärenden samt tillsynen bedöms därför kunna finansieras inom länsstyrelsernas nuvarande ekonomiska ramar. Antalet överklaganden till domstol är svårt att förutsäga, men förväntas bli begränsat. De kostnader som förslaget medför bedöms därför rymmas inom Domstolars befintliga anslag. Minskad utfodring leder till minskad mängd vilt och därmed färre viltolyckor, vilket bör minska samhällets kostnader i detta avseende. Förslaget angående skyndsam handläggning av mål i domstol om överklagande av beslut om jakt efter björn, varg, järv, lo eller kungsörn beräknas inte leda till några större kostnadsökningar än att de kan tas inom befintliga ramar. Ett förbud mot utfodring förutsätts leda till en minskning av mängden vilt och därmed av skador av vilt på jordbruksgrödor och skog, vilket bör minska de ekonomiska förlusterna för jord- och skogsbruk på grund av viltskador. En följd av det till ett förbud knutna kravet på tillstånd för utfodring är en ökad administrativ börda för den som vill utfodra vilt. En begränsning av utfodring av vilt leder till ökade möjligheter att hålla viltstammarna på lämpliga nivåer utifrån de ekologiska förutsättningarna. Det samlade betestrycket från hjortar och rådjur på främst lövträd och örter, vilket påverkar även djurarter som är specialiserade på dessa växter, gör att minskade stammar kan antas bidra till en bättre uppfyllelse av miljömålen levande skogar och ett rikt växt- och djurliv. Reglering av vildsvinsstammen minskar de negativa effekterna på jordbruket och ökar därmed indirekt möjligheten att uppnå miljömålet ett rikt odlingslandskap. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Utredningens förslag: Överensstämmer inte med promemorians förslag. Utredningen föreslår att ikraftträdande ska ske . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna är angelägna och bör träda i kraft . Lagändringarna bör därför träda i kraft . Förslaget till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Ändringen innebär att ett nytt tredje stycke införs enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förbud mot eller villkor för utfodring av vilt som inte hålls i hägn. Med stöd av bemyndigandet kan regeringen i jaktförordningen införa t.ex. ett allmänt förbud mot utfodring . Regeringen kan även delegera föreskriftsrätten till en förvaltningsmyndighet. Den myndighet som regeringen bestämmer får i det enskilda fallet besluta om undantag från ett sådant förbud. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3. Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsen utövar länsstyrelserna tillsynen över att föreskrifter och beslut om utfodring av vilt följs. Länsstyrelserna får vidare meddela de förelägganden och förbud som behövs för tillsynen och för att föreskrifter och beslut om utfodring ska följas. Länsstyrelsernas beslut om förelägganden och förbud får förenas med vite. Bestämmelsen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3. I paragrafen, som är ny, föreskrivs att mål om jakt efter björn, varg, järv, lo eller kungsörn ska handläggas skyndsamt. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7. Ändringen innebär att länsstyrelsernas beslut om förelägganden och förbud enligt den nya 42 a § samt en myndighets beslut enligt 4 § tredje stycket om undantag från ett förbud mot utfodring av vilt får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelsen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3. De nya bestämmelserna och ändringarna i lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 9. Sammanfattning av betänkandet Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54) Myndigheter måste i de fall samverkan inte fungerar ges möjligheter att agera för att undvika oacceptabla problem med växande viltstammar och ökad polarisering mellan olika intressen. Problemet utgör, enligt min uppfattning, den stödjande utfodringen av frilevande klövvilt, särskilt av vildsvin. I nuvarande jaktlagstiftning finns inga definitioner avseende utfodring. Jag föreslår att följande definitioner av utfodring införlivas i jaktförordningen. •Med utfodring avses utplacering av foder till frilevande vilt i syfte att stödja eller avleda. Åtling är inte att betrakta som utfodring. •Med stödjande utfodring avses utplacering av foder i syfte att gynna frilevande vilt genom förbättrad överlevnad eller reproduktion. •Med avledande utfodring avses utplacering av en liten mängd foder i syfte att styra frilevande vilt för att minska skadepåverkan. •Med åtling avses utplacering av en liten mängd foder eller annat material i syfte att locka vilt till särskilt iordningsställd plats för att underlätta jakt. Utifrån dessa definitioner och den beskrivna problembilden föreslår jag ett entydigt förbud mot stödjande utfodring av klövvilt . Med hänsyn till den enighet som finns om detta kan ett sådant förbud klart uttryckas i jaktförordningen. Däremot bör avledande utfodring fortsatt vara möjligt . Den nationellt ansvariga viltförvaltningsmyndigheten ska också i föreskrifter kunna meddela undantag från förbudet. Det kan exempelvis finnas behov av att tillåta saltstenar . Saltsten innefattas formellt i foderdefinitionen. Åtling är att betrakta som en jaktmetod. har rätt att meddela föreskrifter för åteljakt enligt 15 § jaktförordningen för vildsvin. Någon ytterligare reglering om åtling är därmed inte nödvändig. Det är viktigt att åtling med en liten mängd foder även fortsättningsvis är tillåtet för att underlätta jakt på vildsvin. Frågan kring stödjande utfodring av klövvilt utanför vegetationsperioden är mer komplicerad. För vissa arter, på vissa områden, finns, och kommer finnas, behov av att utfodra vilt i syfte att stödja populationerna. På andra områden, , finns inte detta behov. Eventuella behov av att begränsa utfodring utanför vegetationsperioden bör först och främst avgöras av jägare och markägare i samverkan med andra intressen som t.ex. jord- och skogsbruk. Begränsningar måste dock också kunna ske av myndigheterer om den frivilliga samverkan inte lyckas hantera dessa frågor. Begränsningar bör dock endast genomföras och på de områden där behoven fastställts. Jag föreslår att regeringen i jaktförordningen ger ett bemyndigande till den nationellt ansvariga viltförvaltningsmyndigheten att, efter hörande av , meddela föreskrifter om utfodring av frilevande klövvilt. Myndigheten bör vid framtagandet av före- skrifterna även meddela allmänna råd. Till hjälp under arbetet bör det nationella klövviltsrådet involveras som stöd genom sin kompetens inom Om det visar sig att varken samverkan, eller den genom föreskrifter föreslagna regleringen av utfodring, är tillräckligt för att hantera uppkomna problem av frilevande klövvilt, ska kunna meddela enskilda beslut om ytterligare begränsning eller förbud av utfodring av klövvilt. Dessa beslut kan även innefatta avledande utfod- ring ifall exempelvis antalet utfodringsplatser är så stort att dess effekt Syftet är att komma till rätta med en alltför långtgående stödjande effekt av utfodringen. Eftersom ett generellt förbud mot stöd- jande utfodring föreslås i jaktförordningen, menar jag att enskilda beslut av om förbud eller begräns- ningar endast kommer att realiseras under särskilda omständigheter. Dessa förbud, eller ytterligare begränsningar, bör fattas på grundval av exempelvis skador på jord- och skogsbruk, skador på annan privat eller allmän egendom samt viltolyckor i trafiken eller risk för sådana skador Besluten bör avse begränsade områden under begränsade Tillsynen av förbudet i jaktförordningen mot stödjande utfodring , föreskrifter om utfodring och länsstyrelsernas beslut föreslås skötas av . är behörig myndighet att utöva kontroll över foderföretag i Detta gäller foder enligt förordning (2006:814) om foder och animaliska biprodukter. ges enligt mitt förslag möjlighet att meddela föreläggande och beslut mot otillåten utfodring. Förelägganden och beslut får förenas med vite. Det finns starka skäl för att underlätta kameraövervakning av vildsvins- Jag föreslår därför att sådan övervakning under vissa förutsätt- ningar ska få ske utan individuell tillståndsprövning av . ska vara tillräckligt med en anmälan. Förutsättningar skulle vara att övervakningen begränsas till ett mindre område som tydligt markeras, att kameraövervakning endast får ske och att det används någon form av integritetsskyddande teknik. sökan om tillstånd för kameraövervakning av vilt sänks från till för fysisk person. Författningsförslag i betänkandet Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54) Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs att 4 § jaktlagen (1987:259) ska ha följande Viltet skall vårdas i syfte att –bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet, och –främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. I viltvården ingår att genom särskilda åtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången på vilt. För att åtgärderna utförs och anpassningen sker svarar markägaren och jakträttshavaren. Viltet skall vårdas i syfte att –bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet, och –främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. I viltvården ingår att genom särskilda åtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången på vilt. För att åtgärderna utförs och anpassningen sker svarar markägaren och jakträttshavaren. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter och beslut om utfodring av frilevande vilt. utövar tillsyn över utfodring av frilevande vilt och får inom ramen för sin tillsynsverksamhet meddela de förelägganden som behövs för att föreskrifter och beslut som meddelats med stöd av denna paragraf om utfodring ska följas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i kameraövervakningslagen dels att 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 15 a § av följande lydelse. I denna lag används följande ord och uttryck med nedan angiven betydelse. Användning av övervakningsutrustning. Övervakningsutrustning Övervakningskameror och övrig övervakningsutrustning. Övervakningskameror TV-kameror, andra optisk-elektro- niska instrument och därmed jämförbara utrustningar som är uppsatta så att de, utan att manövreras på platsen, kan användas för personövervakning samt separata tekniska anordningar för avlyssning eller upptagning av ljud vilka i samband med användning av sådan utrustning används för personövervakning. Övrig övervakningsutrustning Separata tekniska anordningar för att behandla upptaget bild- och ljudmaterial. En stat som varken ingår i Euro- peiska unionen eller är ansluten till Varje åtgärd eller serie av åtgärder som vid kameraövervakning vidtas i fråga om bild- och ljudmaterial, vare sig det sker på automatisk väg nisering, lagring, bearbetning eller ändring, användning, utlämnande genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande, sammanställning eller samkörning, utplåning eller förstöring. Banklokal och lokal hos kreditmarknadsföretag En lokal där det huvudsakligen bedrivs rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. En lokal där det huvudsakligen bedrivs verksamhet i vilken ingår postverksamhet enligt postlagen (2010:1045). En lokal där konsumenter kan köpa varor eller tjänster eller hyra varor, dock inte restauranger och andra näringsställen. Ett område där det bedrivs tunnelbaneverksamhet och krävs färdbevis för att vistas. Varje slag av frivillig, särskild och otvetydig viljeyttring genom vilken någon efter att ha fått information godtar att bli kameraövervakad eller att bild- och ljudmaterial överförs till tredjeland. All slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Plats som iordningställs i syfte att locka vilt för att jaga. En övervakningskamera får efter anmälan sättas upp för kameraövervakning av åtel för vildsvin om 1. övervakningskameran är fast monterad och försedd med fast optik, 2. övervakningskameran har ett upptagningsområde som på marken inte överstiger och det övervakade området är tydligt markerat, ljud får inte ske utan tillstånd. Denna lag träder i kraft . En ansökan i ett ärende om tillstånd till kameraövervakning av åtel för vildsvin som har inletts före ikraftträdandet ska ses som en anmälan efter . Förteckning över remissinstanser, betänkandet Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54) , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , , , i , i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , , , , , , , Djurens rätt, , Förbundet , , , , , , , , , , Viltskadecenter och Världsnaturfonden. Sammanfattning av promemorian Komplettering av SOU 2014:54 Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt En övervakningskamera ska efter anmälan få sättas upp för kameraövervakning av en vildsvinsåtel, om 1.kameran är fast monterad och försedd med fast optik, 2.kameran har ett upptagningsområde som på marken inte överstiger , 3.det övervakade området är tydligt markerat och markeringen är väl synlig i alla ljusförhållanden, 4.övervakning sker endast – 6.00 samt 5.kameran är placerad maximalt från marken. Avlyssning eller upptagning av ljud ska inte få ske utan tillstånd. Bild- eller ljudmaterial från kameraövervakning av en vildsvinsåtel dit allmänheten har tillträde ska endast få bevaras under högst . Innehållet i anmälan ska motsvara de krav som uppställs i kameraöver- Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelsen om anmälningsplikt ska dömas till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som bryter mot bestämmelsen om bevarandetid avseende bild- och ljudmaterial från allmän kameraövervakning av vildsvinsåtel. Författningsförslag i promemorian Komplettering av SOU 2014:54 Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt Förslag till lag om ändring i kameraövervakningslagen (2013:460) Härigenom föreskrivs i fråga om kameraövervakningslagen (2013:460) dels att 2, 8, 21, 32 och 45 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 15 a §, av följande lydelse. I denna lag används följande ord och uttryck med nedan angiven betydelse. TV-kameror, andra optisk-elektro- niska instrument och därmed jäm- förbara utrustningar som är upp- satta så att de, utan att manövreras på platsen, kan användas för per- tekniska anordningar för avlyss- ning eller upptagning av ljud vilka i samband med användning av sådan utrustning används för per- Separata tekniska anordningar för att behandla upptaget bild- och En stat som varken ingår i Euro- peiska unionen eller är ansluten till Varje åtgärd eller serie av åtgärder som vid kameraövervakning vidtas i fråga om bild- och ljudmaterial, Banklokal och lokal hos kreditmarknadsföretag vare sig det sker på automatisk väg eller inte, t.ex. upptagning, organi- ändring, användning, sammanställning eller samkörning, utplåning eller förstöring. En lokal där det huvudsakligen bedrivs rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. En lokal där det huvudsakligen bedrivs verksamhet i vilken ingår (2010:1045). En lokal där konsumenter kan köpa varor eller tjänster eller hyra varor, dock inte restauranger och Ett område där det bedrivs tunnel- baneverksamhet och krävs färd- bevis för att vistas. Varje slag av frivillig, särskild och vilken någon efter att ha fått information godtar att bli kamera- övervakad eller att bild- och ljud- material överförs till tredjeland. All slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. I denna lag används följande ord och uttryck med nedan angiven betydelse. 2015/16:199 Övervakningskameror är uppsatta så att de, utan att manövreras på platsen, kan använ- avlyssning eller upptagning av ljud vilka i samband med användning av sådan utrustning används för Separata tekniska anordningar för att behandla upptaget bild- och En stat som varken ingår i Euro- peiska unionen eller är ansluten till Varje åtgärd eller serie av åtgärder som vid kameraövervakning vidtas i fråga om bild- och ljudmaterial, vare sig det sker på automatisk väg utlämnande genom översändande, Banklokal och lokal hos kreditmarknadsföretag En lokal där det huvudsakligen bedrivs rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. bedrivs verksamhet i vilken ingår (2010:1045). köpa varor eller tjänster eller hyra varor, dock inte restauranger och andra näringsställen. Ett område där det bedrivs färdbevis för att vistas. Plats som iordningställs i syfte att locka vildsvin för att jaga. Varje slag av frivillig, särskild och vilken någon efter att ha fått information godtar att bli kamera- övervakad eller att bild- och ljud- material överförs till tredjeland. All slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Tillstånd till kameraövervakning krävs för att en övervakningskamera ska få vara uppsatt så att den kan riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. Tillstånd behövs dock inte i fall som avses i 10–15 §§. Kameraövervakning som avses i 12–15 §§ är tillåten efter anmälan. Tillstånd till kameraövervakning krävs för att en övervakningskamera ska få vara uppsatt så att den kan riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. Tillstånd behövs dock inte i fall som avses i 10–15 a §§. Kameraövervakning som avses i 12–15 a §§ är tillåten efter anmälan. En övervakningskamera får efter anmälan sättas upp för kameraövervakning endast i syfte att övervaka en vildsvinsåtel, om 1.kameran är fast monterad och försedd med fast optik, 2.kameran har ett upptagningsområde som på marken inte överstiger , 3.det övervakade området är klart avgränsat 4.övervakning sker endast mellansolens nedgång och solens uppgång samt 5.kameran är placerad från marken och vinklad neråt mot vildsvinsåteln. Avlyssning eller upptagning av ljud får inte ske utan tillstånd. En anmälan om kameraövervak- En anmälan om kameraövervak- 12–15 §§ ska göras skriftligen 12–15 a §§ ska göras skriftligen hos i det län där hos i det län där kameraövervakningen ska ske. kameraövervakningen ska ske. I en anmälan om kameraövervakning ska det anges 1.vem som ska bedriva kameraövervakningen samt i förekommande fall vem som ska ha hand om övervakningen för anmälarens räkning och var övervakningen ska förekomma, 2.vilken typ av verksamhet som övervakningen ska förekomma i, 3.om bilder ska spelas in och bevaras eller, i fall som avses i 12 §, ljud avlyssnas och tas upp, 4.vilka kategorier av befattningshavare som ska få ha tillgång till det bevarade materialet, och 5.om området utanför in- och utgångar samt uttagsautomater eller liknande anordningar ska övervakas i enlighet med bestämmelserna i 12 §. Om de förhållanden som har redovisats i en anmälan enligt andra stycket ändras, ska skriftligen underrättas om förändringen. Bild- eller ljudmaterial från kameraövervakning av en plats dit allmänheten har tillträde får bevaras , om inte beslutar om en längre bevarandetid. Bild- eller ljudmaterial från kameraövervakning av en vildsvinsåtel dit allmänheten har tillträde får dock endast bevaras . Bild- och ljudmaterial från kameraövervakning av en plats dit allmänheten inte har tillträde får inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med övervakningen. När bild- eller ljudmaterial från kameraövervakning inte längre får bevaras ska det förstöras. Till böter eller fängelse i högst Till böter eller fängelse i högst döms den som uppsåtligen döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot eller av oaktsamhet bryter mot någon av bestämmelserna i någon av bestämmelserna i 8 § om tillståndsplikt, 8 § om tillståndsplikt, 12–15 §§ om anmälningsplikt, 12–15 a §§ § om upplysningsplikt, § om upplysningsplikt, styckena om bevarandetid, och Detsamma gäller den som bryter mot villkor i beslut som har meddelats med stöd av 19 eller 20 §. I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. För en gärning som omfattas av ett vitesföreläggande ska det inte dömas till ansvar. Förteckning över remissinstanser, promemorian Komplettering av SOU 2014:54 Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt Kammarrätten i , , , , , , i , i , i , i , i , i , i , i län, i , i län, i , i , i , i län, , , , , , , Civil Rights Defenders, Djurens rätt, , Förbundet , , , , , , , Svenskt Friluftsliv, , , , Viltskadecenter, Världsnaturfonden. Sammanfattning av promemorian Överprövning av beslut om skyddsjakt och licensjakt för vissa rovdjur Bestämmelsen 58 § jaktförordningen innebär att om självt beslutar om skyddsjakt eller licensjakt på björn, varg, järv eller lo (och beslut på skyddsjakt av kungsörn) kan det beslutet överklagas till Skulle däremot fatta beslut om delegation av skyddsjakt eller licensjakt av de nämnda rovdjuren kan inledningsvis själva delegationsbeslutet inte överklagas. styrelsen som första instans fattar beslut i frågan kan det beslutet över- klagas till , men beslut kan därefter Skyddsjaktsbeslut eller licensjaktsbeslut på dessa rov- djur där utgör första instans kan därmed som huvudregel inte överprövas av domstol. har ratificerat art- och habitatdirektivet, som ger björn, varg och lodjur ett strikt skydd och Århuskonventionen, som anger att ska se till att allmänheten har rätt att få sådana beslut prövade av domstol eller i administrativ ordning och att rättsmedlen ska vara objektiva, rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma. Kommissionen driver ett överträdelseärende mot om den bristande möjligheten att rättsligt pröva beslut om skyddsjakt och licens- jakt av rovdjur. Kommissionen anser att ordningen i om att jakt- beslut som fattats av endast kan överklagas till Naturvårds- verket inte är i överensstämmelse med Århuskonventionen jämfört med artikel 216.2 i EUF-fördraget och principen om ändamålsenlig verkan av art- och habitatdirektivet. Slutsatsen i denna promemoria är att överklagandeförbudet inte i och för sig strider mot Århuskonventionen. Däremot är ett sådant förbud inte förenligt med grundläggande principer om effektiva nationella rättsmedel och principen om ändamålsenliga verkan. möjligt att förbudet även strider mot likvärdighetsprincipen. En bedömning är vidare att en med ett brett deltagande från partsintressenter inte är ett godtagbart alternativ till