prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — En huvudsaklig målgrupp för undantaget i tidsbegränsningen som nämner är personer som utöver aktivitetsersättningen även har assistansersättning och handikappersättning. hänvisar till att det av kundundersökningar och kundsynpunkter framkommit att personer med stadigvarande eller mycket 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 långvarig funktionsnedsättning upplever det som en onödig och frustrerande procedur att behöva ansöka om aktivitetsersättning och behöva gå igenom en utredning av arbetsförmågan på nytt. Enligt händer det även att det blir avbrott i utbetalningarna ansökan handläggs vilket innebär oro och ekonomiska bekymmer för dessa personer. har vidare föreslagit en mer flexibel uppföljning av sjukersättningar. anger att de två motstridiga syftena med förnyad utredning, utredning av arbetsförmågan respektive stöd i återgång i arbete, innebär att de försäkrade har svårt att förstå syftet med utredningen och att många känner sig misstänkliggjorda. anser att bestämmelsen om förnyad utredning ställer högre krav på utredning än vad som är motiverat. Av förarbetsuttalanden framgår exempelvis att enbart ett telefonsamtal inte räcker. Kraven gällande förnyad utredning tar enligt stora resurser i anspråk, som det inte finns några indikationer på att andelen personer som återfår sin arbetsförmåga efter beslut om sjukersättning skulle vara annat än mycket liten. av alla med sjukersättning enligt regelverket efter juli 2008 utnyttjar möjligheten att arbeta eller studera med vilande sjukersättning. Uppföljningar av avslutade kontrollutredningar visar att färre än 50 ärenden handlar om personer som fått sjukersättning efter juli 2008.26 ISF:s rapport: Förnyad utredning av sjukersättning är uppenbart onödigt. Men i många fall är be- dömningen av om arbetsförmågan är helt nedsatt osäker på lång sikt, och i dessa fall är det enligt ISF angeläget att bedömer om arbetsförmågan är nedsatt i samma grad som när beslutet om hel sjukersättning fattades.27 Aktivitetsersättningen har inte kommit att präglas av aktivitet så som var avsikten när förmånen infördes. Det är angeläget att regelverket är utformat så att den enskildes initiativ att närma sig arbetsmarknaden underlättas. finns en förhållandevis liten grupp unga vars funktionsnedsättningar är så pass omfattande att de sannolikt aldrig kommer kunna utveckla en arbetsförmåga. Dessa personer behöver en ökad försörjningstrygghet. Personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga har således olika behov som sjukförsäkringen behöver anpassas till. Förslagen som lämnas gäller bland annat utformningen av den ekonomiska ersättningen vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga för att ge ekonomisk trygghet och underlätta övergången till arbete eller studier. Flera remissinstanser tar upp behovet av bättre insatser till försäkrade. Regeringen redogör i Politikens inriktning, avsnitt 3.5.1 för de utvecklingsinsatser som planeras inom ramen för åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) instämmer i uppfattning att det finns skäl att förtydliga regelverket så att det framgår att den förnyade utredningen inte behöver vara djuplodande i alla ärenden. ISF anser vidare att en förnyad utredning om rätten till ersättning inte behöva göras i samtliga fall. Det kan enligt ISF finnas anledning att överväga en förändring av regelverket, som gör det möjligt att avstå från förnyad utredning i ärenden där det 27 Förnyad utredning av sjukersättning (Inspektionen för socialför- 26 Fler förslag för minskat krångel (2014). säkringen kommenterar 2015:12). 3.6.4Regeringens överväganden och förslag En prövotid för studier med bibehållen aktivitetsersättning Regeringens förslag: En försäkrad som har fått aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga ska, efter ansökan hos , få studera utan att aktivitetsersättningen minskas med hänsyn till studierna. som aktivitetsersättning kan beviljas ska varje försäkrad kunna få maximalt med bibehållen aktivitetsersättning under studier. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av bland andra (), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Myndigheten för delaktighet, , , Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS), () och . , , och i (LO) är positiva till förslaget. Arbetsförmedlingen är positiv till förslaget men ser inte att det tar hänsyn till att behov av studier kan uppkomma vid olika skeden under tid med aktivitetsersättning. Att studieplanering skulle föreligga vid ett något mer generöst förslag ser Arbetsförmedlingen som osannolikt. Arbetsförmedlingen påpekar att det bör framgå om förslaget även är aktuellt vid deltagande i arbetsmarknadsutbildningar. tillstyrker förslaget och tolkar det som att det precis som vid vilande aktivitetsersättning vid studier i allmänhet bör vara fråga om studier på lägst gymnasienivå. Vidare anser att det behöver klargöras om studierna som ska bedrivas under en prövotid kan ingå som en aktivitet i ett arbetsmarknadspolitiskt program. samhälle utan rörelsehinder (DHR)tycker att förslaget i stort sett är bra. Handikappförbunden anser att förslaget är ett steg i rätt riktning men bedömer att en prövotid kommer vara en alltför 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 för många för att kunna uppnå en fungerande studiesituation som kan utvärderas inför beslut om fortsatta studier. Handikappförbunden påpekar att förslagets begränsning om att sex månaders prövotid endast kan utnyttjas en gång ökar pressen på den enskilde att ”lyckas vid första försöket”. Det torde, enligt Handikappförbunden, inte vara ovanligt att den personliga situationen och studieintresset skiljer sig åt för en och samma person vid exempelvis 19, 24 eller . Nationell samverkan för psykisk hälsa (NSPH) anser att förslaget är ett steg i rätt riktning men bedömer att är en alltför kort prövotid för bland andra unga med psykisk ohälsa som varken studerat eller arbetat. NSPH tycker att prövotiden åtminstone bör vara , eller att det bör vara möjligt att få fortsätta studera med aktivitetsersättningen ytterligare efter en individuell prövning. Vidare anser NSPH att det bör vara tillräckligt med en anmälan till om att studier inleds. Akademikers () ställer sig bakom förslaget men menar att mer skulle kunna göras med tanke på den kritik som framförts i (RIR 2015:7). kommuner och landsting (SKL) tillstyrker förslaget. SKL menar dock att det behöver preciseras vilka studier och utbildningstyper som kan komma ifråga. För unga som kommer från särskolan ser SKL att prövotiden skulle behöva vara alternativt att de ges möjlighet att ansöka om förlängning av prövotiden. () välkomnar förslaget men anser att en längre prövotid skulle kunna övervägas alternativt att det införs två prövotider . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att en försäkrad som fått aktivitetsersättning ska kunna få studera och uppbära aktivitetsersättningen . Regeringen föreslår vidare att rätt till sådan utbetalning av aktivitetsersättning begränsas under hela den tid en person kan få aktivitetsersättning, dvs. Förslaget kompletterar reglerna om vilande aktivitetsersättning vid studier och syftet är att ytterligare underlätta övergången till studier. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utflödet från aktivitetsersättning till egen försörjning via arbete eller studier är lågt. Det är angeläget att regelverket är utformat så att den enskildes initiativ till arbete eller studier underlättas. Många unga med aktivitetsersättning saknar eller har endast begränsad arbetslivserfarenhet. För den med nedsatt arbetsförmåga kan en bristfällig förankring på arbetsmarknaden innebära att steget från aktivitetsersättning till förvärvsarbete blir långt och svårt att ta. Studier är ett effektivt sätt för att förbättra möjligheterna att komma ut i eller återvända till arbetslivet. Tanken bakom nuvarande regler om vilande aktivitetsersättning vid studier var att stimulera personer med aktivitetsersättning till att studera. Vilandereglerna har dock visat sig otillräckliga för att förmå unga att våga ta steget från aktivitetsersättning till studier. Av drygt 31 000 unga som hade aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga var det endast ca 140 personer som studerade med ersättningen vilande. Regeringen anser att det är önskvärt att fler unga med aktivitetsersättning går vägen via studier för att komma ut i arbete och egen försörjning. Vid studier förklaras hela den beviljade aktivitetsersättningen vilande oavsett studiernas omfattning. Unga som är osäkra på sin förmåga att studera kan av den anledningen helt avstå från att studera. Förslaget ger den försäkrade en möjlighet att under en prövotid behålla sin ersättning och prova att studera utan att ta någon ekonomisk risk. Därefter kan den försäkrade, beroende på hur studierna har gått, fortsätta studierna med aktivitetsersättningen vilande eller avbryta studieförsöket och fortsätta med aktivitetsersättning. Förslaget ökar tryggheten och minskar de ekonomiska riskerna och administrationen för den enskilde under den inledande studietiden. Den enskilde ges genom förslaget möjlighet att inledningsvis fullt ut fokusera på om studierna fungerar. Flera remissinstanser, bland andra SKL, har efterfrågat precisering av vilka typer av utbildningar och studier som ska kunna bedrivas under den föreslagna prövotiden. Regeringen menar att det faller sig naturligt att sådana utbildningar och studier som godkänns inom ramen för vilade aktivitetsersättning på grund av studier i stort sett också godkänns under en prövotid. Men eftersom prövotiden ska förmå fler unga att våga pröva studier och underlätta för dem att komma igång så anser regeringen att det även ska vara möjligt att pröva andra typer av utbildningar och studier. Kortare yrkesutbildningar kan med fördel påbörjas under en prövotid. Däremot ska prövotid inte beviljas för studier som ingår som en aktivitet i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Prövotiden ska heller inte användas för sådana kurser och enklare studier som en försäkrad kan få gå som en godkänd del av en social rehabilitering eller som en aktivitet inom ramen för aktivitetersättning. Det är viktigt att den försäkrade är medveten om att i de fall studierna inte är studiemedelsberättigande så behöver personen finansiera eventuellt fortsatta studier efter prövotiden på annat sätt än genom aktivitetsersättning eller studiemedel. bör tydligt informera om detta redan i samband med beslutet om prövotid. Flera remissinstanser, bland andra Handikappförbunden, NSPH, SKL och TCO anser att prövotiden skulle kunna vara längre än de som promemorian föreslår. Regeringen har noga övervägt hur länge en försäkrad ska kunna studera med bibehållen utbetalning av aktivitetsersättningen och instämmer i den bedömning som görs i promemorian, dvs. att en prövotid är lämplig och väl avvägd. Utgångspunkten för bedömningen har varit att förmå fler unga att våga pröva studier som försäkringens legitimitet inte får urholkas. En alltför generös prövotid kan uppfattas som orättvis av andra studerande som finansierar sina studier med studiemedel. Den skulle också riskera att bli en drivkraft in i försäkringen. Sistnämnda argument motverkas dock av prövning av rätten till ersättning och av att en person måste ha fått aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga innan prövotiden kan påbörjas. Även om regeringen är medveten om att en längre prövotid än skulle kunna vara till nytta för vissa så bedömer regeringen att för de allra flesta kommer vara en tillräcklig tid för att kunna utvärdera om de är redo att fortsätta studera. Att göra det möjligt att förlänga prövotiden efter en individuell prövning, så som NSPH föreslår, har inte varit aktuellt eftersom det skulle innebära komplicerade och svåravvägda bedömningar och risk för olikformig rättstillämpning. Att prövotiden nu bestäms innebär att den unge får möjlighet att utvärdera sin studieförmåga under drygt en hel termin för att därefter kunna göra en väl- grundad bedömning av möjligheten att gå vidare med studierna. Genom att inte behöva finansiera sina studier med studiemedel, vilka delvis består av lån, under en termin blir prövotiden också ett kraftfullt ekonomiskt incitament till att börja studera. Förslagets begränsning vad avser att varje individ ska kunna få studera och uppbära aktivitetsersättningen under hela den tid en person kan få aktivitetsersättning, dvs. mellan 19–, beror på att regeringen vill värna legitimiteten i försäkringen. Arbetsförmedlingen påpekar att denna begränsning i förslaget inte tar hänsyn till att behov av studier kan uppkomma under olika skeden under tid med aktivitetsersättning. Handikappförbunden framhåller att den personliga situationen och studieintresset kan skilja sig starkt åt för en och samma person vid olika åldrar och att det talar emot den föreslagna begränsningen. Regeringen håller med om att behov av och intresse för studier kan väckas i olika skeden under tid med aktivitetsersättning och då även se olika ut. Regeringen anser dock, i likhet med vad som anförs i promemorian, att ett generösare förslag riskerar att öppna upp för studieplanering. Syftet med förslaget är att ge unga med aktivitetsersättning incitament till att våga pröva studier, inte att längre utbildningar ska bekostas genom sjukförsäkringen. Därför bedömer regeringen att sex prövotidsmånader med aktivitetsersättning är rimligt. med prövotid för studier som påbörjas ska anses förbrukad. Den som redan fått samtliga sex prövotidsmånader kan således inte under en senare ersättningsperiod få nya prövotidsmånader för studier. Däremot kan han eller hon givetvis då få ersättningen vilande vid studier om villkoren för detta är uppfyllda. Har personen emellertid inte förbrukat samtliga med prövotid för studier kan han eller hon få rätt till de kvarvarande månaderna med prövotid. För att den försäkrade ska känna till att det går att studera med bibehållen aktivitetsersättning under en prövotid bör informera om denna möjlighet redan i samband med beslutet att bevilja aktivitetsersättning. En försäkrad som avser att börja studera med bibehållen aktivitetsersättning ska ansöka om detta. Regeringen bedömer att en ansökan är att föredra framför det enklare förfarandet med anmälan, som NSPH förordar, eftersom konse- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kvensen av att påbörja studier utan att uppfylla villkoren för prövotid kan bli att rätten till ersättningen ifrågasätts. Ett grundläggande villkor för att ska kunna bevilja en ansökan om prövotid för studier är att den försäkrade måste ha fått aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga . Med månad menas kalendermånad och med ”fått” menas också sådan tid som retroaktiv utbetalning sker för. Prövotid ska kunna beviljas som andra rehabiliteringsåtgärder pågår. Beslutet om prövotid vid studier ska kunna överklagas. Om en försäkrad som inte uppfyller villkoren för prövotid ändå börjar studera, eller börjar studera utan att ha ansökt om prövotid, ska ta ställning till om rätten till ersättningen ska omprövas. En försäkrad som studerar med prövotid ska när som helst, oavsett anledning, kunna välja att avbryta studierna. Något medicinskt underlag behöver inte visas i samband med avbrott. Däremot bör den försäkrade anmäla till att han eller hon avbryter prövotiden. Prövotid som har löpt fram till anmälan ska nämligen anses förbrukad. Avser den försäkrade att fortsätta studera efter att prövotiden löpt ut finns möjlighet att ansöka om vilande aktivitetsersättning. Det är därför naturligt att har viss kontakt med den försäkrade för att följa upp hur studierna utfaller och säkerställa att den försäkrade känner till möjligheten att få ersättningen vilande för vidare studier. Samordning med vilande ersättning Regeringens förslag: Har den försäkrade före den första månad som vilandeförklaringen avser fått aktivitetsersättning under prövotid ska ett beslut om vilandeförklaring tillsammans med prövotidsperioden få uppgå . med regeringens förslag. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av bland andra Arbetsförmedlingen, CSN, Myndigheten för delaktighet och . ISF tillstyrker förslaget men anser att det behöver förtydligas om en person som redan har (eller har haft ) vilande aktivitetsersättning vid bestämmelsens ikraftträdande kan omfattas av prövotid och om avräkning i sådana fall ska ske. SKL instämmer i förslaget. TCO anser att en period med aktivitetsersättning under prövotid inte bör avräknas period med vilande aktivitetsersättning för studier. finner att den föreslagna samordningen med vilande ersättning är helt logisk. Skälen för regeringens förslag: Vilande aktivitetsersättning vid studier kan beviljas för som längst 24 månader. Ett grundläggande villkor för att beviljas vilande aktivitetsersättning för studier är att den försäkrade fått aktivitetsersättning . Att det införs en möjlighet att studera med bibehållen aktivitetsersättning ska inte påverka nuvarande kvalificeringsvillkor för vilande ersättning eftersom den försäkrade får aktivitetsersättning. Den som uppfyller villkoren för aktivitetsersättning under prövotid kan beviljas detta oavsett om han eller hon har haft en tidigare period av vilande ersättning. Någon avräkning från prövotiden ska inte göras med anledning av perioder med vilande aktivitetsersättning. Däremot ska det från de 24 månader som det maximalt är möjligt att bevilja vilande ersättning för, räknas av månader med prövotid för studier som infallit som närmast föregått vilandeförklaringen. Förslag om större trygghet vid vilande sjukersättning Regeringens förslag: Ett belopp motsvarande av den sjukersättning som har förklarats vilande ska kunna betalas ut när ersättningen är vilande för förvärvsarbete. med regeringens förslag. Remissinstanserna: (), , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Myndigheten för delaktighet, , Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS), (), Kommuner och Landsting (SKL) och tillstyrker förslaget. Handikappförbunden, akademikers centralorganisation (), TCO, , , Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH), och är positiva. delar bedömningen att möjligheten att behålla av den vilande ersättningen bör vara densamma vid sjukersättning som vid aktivitetsersättning. Myndigheten ser dock att formuleringen avseende att behovet av att kunna stimulera försök med återgång till arbete är lika stort för försäkrade med sjukersättning som för försäkrade med aktivitetsersättning, blir märklig i relation till det övergripande syftet med promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att en försäkrad som haft sjukersättning nder och får pröva att arbeta med vilande sjukersättning ska kunna få ett belopp motsvarande av den sjukersättning som har förklarats vilande , i stället . Under nuvarande förhållanden får den som har vilande aktivitetsersättning vid förvärvsarbete behålla av den vilande ersättningen . Motsvarande period för den som har vilande sjukersättning vid förvärvsarbete är 12 månader. Möjligheten att behålla av den vilande ersättningen bör vara densamma vid sjukersättning som vid aktivitetsersättning. Förslaget gäller alla försäkrade med sjukersättning oavsett ålder, det vill säga även försäkrade som med förslaget om hel sjukersättning från kommer att vara under och få sjukersättning. Arbetsförmedlingen ställer sig frågande till promemorians bedömning att behovet av att stimulera försök till återgång i arbete är lika stort för försäkrade med sjukersättning som för försäkrade med aktivitetsersättning. Enligt blir formuleringen märklig i relation till det övergripande syftet med promemorians förslag. Regeringen instämmer i promemorians bedömning om att regelverket kring rätten till ersättning gör att grupperna skiljer sig åt. Det hindrar dock inte att en försäkrad med sjukersättning som börjar arbeta med vilande ersättning har lika stor nytta av månadsbeloppet som försäkrade med aktivitetsersättning. I den meningen är behovet lika stort hos försäkrade med sjukersättning. Rättviseskäl talar också för likformighet vad gäller den ekonomiska stimulansen till försäkrade med sjukersättning eller aktivitetsersättning som provar att arbeta med vilande ersättning. En tidigare möjlighet att få hela aktivitets- eller sjukersättningen utbetald ersattes 2009 av nuvarande stimulans, som innebär att en försäkrad som vill arbeta med aktivitets- eller sjukersättningen vilande kan uppbära ett månatligt belopp motsvarande av den del av ersättningen som är vilande. Ur- sprungligen gällde för både aktivitets- och sjukersättningen att det månatliga beloppet kunde betalas ut så länge ersättningen var vilande, dock längst under en och samma vilandeperiod (prop. 2007/08:124). Bestämmelsen ändrades 2013 så att månadsbeloppet får betalas ut till försäkrade med vilande aktivitetsersättning mot tidigare (prop. 2012/13:1 UO10). Andelen av kvinnor respektive män med aktivitetsersättning 25–som hade vilande aktivitetsersättning var . Det kan jämföras med andelen av kvinnor respektive män med sjukersättning 30–som hade vilande ersättning samma månad, som var . Förslag om hel sjukersättning från 19 år Regeringens förslag: Hel sjukersättning ska få lämnas det år då den försäkrade fyller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av bland annat Arbetsförmedlingen, Centrala studie- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 stödsnämnden (CSN) , Myndigheten för delaktighet, , Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS) och i (LO). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Handikappförbunden och är positiva till förslaget. är positiv och konstaterar att förslaget ligger i linje med myndighetens egna iakttagelser – dvs. att unga med permanent funktionsnedsättning bör få längre beslutsperioder och att det är positivt att aktivitetersättningen renodlas. lyfter fram vikten av att unga med sjukersättning även fortsättningsvis erbjuds behovsanpassade aktiviteter. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) tycker att förslaget är rimligt men anser att det behöver framgå tydligare hur bedömningen av rätten till sjukersättning från är tänkt att göras. ISF uppfattar att det finns en viss diskrepans mellan lagtexten och motivtexten i fråga om vilka som avses ingå i gruppen. Prövning av rätt till sjukersättning för unga ska göras enligt samma regler som för äldre men enligt motivtexten är det endast de unga vars grava och omfattande funktionsnedsättningar som är så pass omfattande att de sannolikt aldrig kommer kunna utveckla en arbetsförmåga som ska kunna få sjukersättning . samhälle utan rörelsehinder (DHR) understyrker att reglerna för vilka som är aktuella för hel sjukersättning måste vara mycket tydliga eftersom det annars finns fara för att fel personer får sjukersättning. Nationell samverkan för psykisk hälsa (NSPH) ser positivt på att tryggheten ökar för personer med de allra mest omfattande funktionsnedsättningarna, men framhåller att beslut om hel sjukersättning måste ske på ett rättssäkert sätt. Akademikers () tillstyrker förslaget. ser poängen med att renodla gruppen med aktivitetsersättning men ser farhågor med att beviljandet av aktivitetsersättning kan komma att öka i generositet och anser att regeringen måste vara uppmärksam på en sådan utveckling. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kommuner och landsting (SKL) ser fördelarna med att renodla aktivitetsersättningen. ser SKL bekymmer med att ringa in målgruppen för sjukersättning. SKL föreslår att det bör finnas möjlighet att kunna ansöka om aktivitetsersättning om den enskilde som uppbär sjukersättning så vill, börjar utveckla arbetsförmåga eller tidigare blivit felbedömd. SKL pekar också på behovet av anpassade aktiviteter för denna grupp. () välkomnar att aktivitetsersättningen renodlas och har inga principiella invändningar mot att det blir möjligt att lämna hel sjukersättning .