prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Dessutom diskuterades de olika åtgärder som EU vidtagit för att skapa ordning och reda i flyktingmottagandet, såsom införandet av hotspots, omfördelning av asylsökande inom EU och vilka resurser medlems- staterna måste ställa till förfogande. Några medlemsstater, inklusive , redogjorde för att de bidragit med experter till Frontex och . framförde liksom tidigare vikten av att alla medlemsstater måste ta ansvar och bidra till genomförandet av beslutade åtgärder. Vid mötet informerade även om läget för asylmottagandet i landet och att hade lämnat in en begäran om att asylsökande i ska omfördela till andra medlemsstater. Därutöver informerade om beslutet att införa gränskontroller. framförde även vikten av att få på plats en permanent omfördelningsmekanism för asylsökande och där alla medlemsstater deltar. Europeiska rådets möte den 17– Årets sista toppmöte handlade främst om migration, men också om frågan om framtid i EU inför landets folkomröstning om EU-medlemskapet. I slutsatserna som antogs fanns även kortare avsnitt om kampen mot terrorismen, fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen, EU:s inre marknad, energiunionen och utrikes relationer. Migrationsdiskussionen fokuserade på hur de beslut som har tagits bättre kan genomföras. Liksom vid tidigare möten argumenterade många medlemsstater för att en stärkt yttre EU-gräns var en förutsättning för att andra åtgärder, till exempel omfördelning av asylsökande, skulle För var det särskilt viktigt att slå vakt om skrivningen Skr. 2015/16:115 i slutsatserna som öppnar upp för att andra medlemsstater, vid sidan av och , under starkt tryck skulle kunna bli föremål för omfördelning av asylsökande. höll vidare en första diskussion om kommissionens gränspaket som presenterades , i synnerhet förslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning. Medlemsstaterna hade skilda meningar om hur EU kunde stärka sin yttre gräns och om kompetensfördelningen mellan den nationella nivån och EU-nivån. Stats- och regeringscheferna förde en diskussion inför folkomröstning om EU-medlemskapet och särskilt om de frågor som identifierats som särskilt problematiska av den brittiska regeringen, bland annat frågan om EU-medborgares tillträde till de brittiska välfärds- systemen. ska fortsätta diskutera dessa frågor, med ambitionen att nå en överenskommelse, på toppmötet den 18–. Terrorattackerna i var huvudanledningen till diskussionen om kampen mot terrorismen. Diskussionen blev dock relativt kort och slutsatserna syftade till att påskynda genomförandet av redan beslutade åtgärder som informationsutbyte mellan medlems- staterna, utbyte av passageraruppgifter (PNR) och minskad tillgång till illegala skjutvapen. diskuterade uppföljningen av den rapport om fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen som kommissionens ordförande tillsammans med ordförandena för , , och presenterade . Slutsatserna innehöll en uppmaning till rådet att snabbt behandla de förslag som kommissionen presenterat, särskilt när det gäller ekonomisk styrning, eurozonens externa representation och bankunionen. Stats- och regeringscheferna antog slutsatser om EU:s inre marknad och det Transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) med innebörden att öka ambitionsnivån när det gäller att genomföra inre marknadsstrategin och strategin för den digitala inre marknaden samt att slutföra de transatlantiska handelsförhandlingarna. antog slutsatser som rör klimatpolitiken och arbetet med att genomföra energiunionen. Slutsatserna om klimatpolitiken speglar förhandlingsresultatet från klimatförhandlingarna inom ramen för COP21 och gör det möjligt för kompletterande åtgärder på EU-nivå för att begränsa den globala uppvärmningen till . I slutsatserna om energiunionen framgår det att dess samtliga dimensioner ska genomföras. Slutsatser antogs också om några utrikespolitiska frågor. Stöd uttrycktes för de internationella ansträngningarna för att nå en politisk lösning på och fredsprocessen i välkomnades. Stats- och regeringscheferna noterade även i slutsatserna att EU nått målet att bistå och med . DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Regeringen har förespråkat ett ambitiöst genomförande av 2020-strategin, bl.a. inom ramen för den europeiska terminen, för att främja ekonomisk samordning och en stabil och hållbar ekonomisk utveckling. 3.1Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till strategins målsättningar i enlighet med strategins riktlinjer (se avsnitt 27). inleddes en översyn av 2020-strategin. Diskussioner i rådet ägde rum och kommissionen genomförde ett offentligt samråd. publicerade kommissionen ett meddelande som sammanfattar de synpunkter som inkommit i det samrådet om hur 2020-strategin bör utvecklas de kommande fem åren. Några huvudsakliga slutsatser är att 2020-strategin fortsätter att vara ett relevant övergripande ramverk för tillväxt och sysselsättning i EU och på nationell nivå. Vidare bedöms strategins målsättningar fortsatt vara relevanta och spegla de utmaningar som EU och dess medlemsstater står inför. måste ägandeskapet och genomförandet av strategin stärkas. 3.2Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den femte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för (se faktapromemoria 2014/15:FPM17). Vid Europeiska rådets möte bekräftades dessa prioriteringar av stats- och regeringscheferna som vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och utgör en analytisk grund för de landsspecifika rekommendationerna. Regeringen kunde i stort ställa sig bakom kommissionens analys av den svenska ekonomin att bl.a. bostadsmarknaden, hushållens skuldsättning, situationen för unga och utrikes födda på arbetsmarknaden samt övergången från skola till arbetsliv är viktiga utmaningar. överlämnade sina nationella reform- och konvergensprogram till kommissionen. Efter att samtliga medlemsstater bidragit med sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna samt till som helhet. De medlemsstater som genomgår makroekonomiska anpassningsprogram får inte landsspecifika rekommendationer. gällde det och . Rekommendationerna identifierar de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020- strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer behandlades i rådsstrukturen. Vid den 25–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att ställa sig bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger inför rådets behandling av tillväxtöversikten och respektive juli inför antagandet av de landsspecifika rekommendationerna. Samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 3.3Sveriges nationella reformprogram 2015 Inom ramen för den europeiska terminen ska medlemsstaterna överlämna nationella reformprogram till kommissionen där de med utgångspunkt i de integrerade riktlinjerna för 2020-strategin redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. nationella reformprogram 2015 överlämnades och där redogörs det för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. tog del av reformprogrammet . Det nationella reformprogrammet inleds med en beskrivning av det ekonomiska läget och en redogörelse för regeringens övergripande mål 2015/16:115 för den ekonomiska politiken och dess inriktning på kort och medellång sikt. Fokus läggs sedan på de nationella 2020-målen och på åtgärder som vidtas för att hantera de utmaningar som också identifieras av de rekommendationer som fick inom ramen för den europeiska terminen 2014. Rapporten lyfter även fram andra viktiga områden för tillväxt som inte direkt kan kopplas till de nationella målen eller rekommendationerna som t.ex. den inre marknaden, för samt sammanhållningspolitiken. Inom ramen för den femte europeiska terminen antog rådet en landsspecifik rekommendation för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. rekommenderades att göra följande: –Ta itu med hushållens ökande skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, särskilt genom att stegvis begränsa ränteavdragen för bostadslån i beskattningen eller genom att höja fastighetsskatten, och genom att öka amorteringstakten på bostadslån. Åtgärda det strukturellt låga utbudet av bostäder, främja konkurrensen i byggsektorn, effektivisera plan- och överklagandeprocesser för byggnation och se över systemet för hyresreglering för att tillåta mer marknadsanpassade hyror. De landsspecifika rekommendationerna är inte bindande och regeringen ser dessa som ett instrument för att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som sätts upp inom EU. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer för att komma tillrätta med EU-ländernas minskande konkurrenskraft och svaga tillväxt. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtöversikt (se faktapromemoria 2015/16:FPM26). Tillväxtöversikten är startskottet för den europeiska terminen 2016 och i rapporten redogör kommissionen för sina övergripande prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken för . De prioriteringar som kommissionen föreslår ligger i linje med föregående år; en ny ansats till investeringar, genomförandet av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. I tillväxtöversikten konstaterar kommissionen att EU:s ekonomi genomgår en måttlig åter- hämtning och att den ekonomiska aktiviteten förväntas tillta succesivt. Skillnaderna inom EU är dock fortsatt stora när det gäller ekonomiska resultat, sociala villkor och genomförande av reformer. Kommissionen föreslår att politiken 2016 inriktas på att befästa återhämtningen och främja konvergens mot de bästa resultaten. En förnyad process av uppåtgående ekonomisk och social konvergens måste enligt kommissionen till för att åtgärda de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan och inom medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att Skr. 2015/16:115 effektivt genomföra reformer och bedriva en ansvarsfull finanspolitik. Regeringen välkomnar den årliga tillväxtöversikten och stöder det övergripande budskapet om vikten av fortsatta reformer för att förbättra EU:s konkurrenskraft och säkra en varaktig återhämtning av ekonomin. Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar. Den har medverkat till att stärka säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. värnar att utvidgningens principer upprätthålls och att unionens åtaganden fullföljs. Viktiga framgångar har bl.a. varit att ett stabiliserings- och associeringsavtal () trätt i kraft med , att ett med Kosovo undertecknats, fortsatta framsteg i normaliseringsdialogen mellan och liksom en fortsatt dynamik i utvecklingen av det regionala samarbetet på västra . Framstegen ger belägg för utvidgningsprocessens fortsatta dragningskraft och centrala roll för att säkra fred, demokrati och rättsstatens principer i EU:s närområde. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgnings- Paketet innehåller en övergripande utvidgningsstrategi för den nuvarande kommissionens mandatperiod samt översynsrapporter för kandidatländerna , (fYROM), , , och de potentiella kandidatländerna Bosnien och I årets utvidgningspaket fortsätter fokus att vara på rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, ekonomisk utveckling och välkomnar överlag inriktningen att ta itu med de grundläggande frågorna först och därmed stärka utvidgningens Nytt är att kommissionen har introducerat tydliga bedömningsskalor för ett antal reformområden vilket bidrar till en bättre jämförbarhet mellan länderna. välkomnar mer transparens och jämförbarhet i utvidgningsprocessen, vilket också förenklar ansvars- utkrävande av regeringarna i de berörda länderna. Vid rådet för allmänna frågor antogs rådsslutsatser som slår fast att utvidgningen är en prioritet för EU och bidrar till fred, demokrati, välstånd och stabilitet, och att EU:s åtagande gentemot länderna på västra och står fast. Vidare välkomnas den nya metodologin för bedömningen av ländernas reformframsteg samt fortsatt fokus på att hantera grundläggande frågor. Även behovet av förbättrad strategisk kommunikation om utvidgningsprocessen, ländernas anslutning till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, och stärkt samarbete i kampen mot 2015/16:115 understryks. I den ländervisa genomgången av rådsslutsatserna välkomnas de framsteg som har gjorts i länderna , som behovet av fortsatta genomgripande reformer för att komma tillrätta med tillkortakommanden lyfts fram bl.a. när det gäller rättsstat och yttrandefrihet. Den samarbets- och verifikationsmekanism (CVM) som beslutades i samband med och EU-anslutning är fortfarande i kraft. har kommissionen redovisat dessa länders utestående anpassningsarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. fortsätter att uppvisa betydande brister i genomförandet av CVM:s riktmärken, främst inom rättssystemet, korruption och organiserad brottslighet. Även i finns problem men här kan dock vissa förbättringar noteras. hamnade EU:s och gemensamma hantering av flyktingströmmarna i fokus. hölls ett toppmöte mellan EU- länderna och , där huvudfrågan var antagandet av en gemensam handlingsplan för att hantera flyktingsituationen. Vid toppmötet kom man också överens om en utvecklad utrikes- och säkerhetspolitisk dialog som ska syfta till att bemöta och hantera gemensamma utmaningar i närområdet. I ambitionerna att stärka samarbetet ingår också ekonomiska frågor och energi. Förhandlingar om en uppgraderad tullunion förutses också inledas . EU har aviserat ett stöd –2017 på till insatser för att bistå i hanteringen av flykting- situationen i , inklusive att förbättra levnadsvillkor för och integration av de syriska flyktingarna i landet. Vid uttalades ambitionen att ge ny energi till anslutningsförhandlingarna. Rådet för allmänna frågor beslutade att öppna kapitel 17 om finansiella och monetära frågor. Det fanns också ett uttalat intresse från flertalet medlemsstater att öppna förhandlingar kring rättsstatens principer och demokratifrågor (kapitel 23 och 24). Kommissionens årliga översynsrapport, liksom slutsatser från rådet för allmänna frågor , riktade skarp kritik mot inrikespolitiska utveckling, bl.a. på yttrandefrihetsområdet. Det konstaterades att den instabila inrikespolitiska situationen försämrats mellan det ordinarie parlamentsvalet och nyvalet . EU uppmanade också att återuppta den kurdiska fredsprocessen. har fortsatt att understryka vikten av samarbetet med , men betonat vikten av att bygga detta samarbete på den formella EU-anslutningsprocessen. På så sätt säkerställs konditionalitet och möjligheten att ställa krav på interna reformer i mot ökad rättssäkerhet, yttrandefrihet och respekt för minoriteter. Landet har präglats av en djup politisk kris. Stora mängder avlyssnat material har påvisat allvarliga brister i landet när det gäller bl.a. rättsväsendets oberoende, maktmissbruk, valfusk och bristande respekt för fundamentala rättigheter inklusive yttrandefrihet. EU hjälpte till att medla fram en politisk uppgörelse mellan de fyra största politiska partierna som innebar att oppositionen återgick till parlamentet, att en rad genomgripande reformer ska genomföras och att nyval skulle ske . Kommissionen har i sin översynsrapport behållit den rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar om EU-medlemskap som man gett , dock villkorad med att framsteg görs i genomförandet av överenskommelsen . Den olösta namnfrågan mellan och som har medfört att beslut om förhandlingsöppning har blockerats kvarstår. I enlighet med den nya förhandlingsmetodiken och den s.k. nya ansatsen ligger ett särskilt fokus på granskningen av rättsstatsfrågorna. Den nya ansatsen innebär att kapitel 23 (rättsväsende och fundamentala rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. Dessa kapitel öppnades och då beslutades även 84 reformriktmärken för att vägleda arbetet. Sammanlagt har 22 kapitel av 35 totalt nu öppnats för förhandling. Gransknings- processen av befintlig montenegrinsk lagstiftning i förhållande till EU:s lagstiftning avslutades . Inom ramen för medlemskapsförhandlingarna betonar aktivt vikten av att EU noggrant analyserar och håller rådet informerat om reformarbete inom rättsområdet med fokus på organiserad brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter. Efter framsteg på rättsstatsområdet, mot korruption och organiserad brottslighet, och mot bakgrund av att valet och efterföljande regeringsskifte kunde genomföras i enlighet med internationella normer, beslutade rådet att bevilja status som kandidatland. Beslutet var ett viktigt symboliskt och politiskt steg i riktning mot framtida medlemskapsförhandlingar med EU. För att ska anses redo att inleda förhandlingar ställer dock kommissionen krav på att landet genomför ytterligare en rad reformer. Det gäller bl.a. rättsstatens funktionssätt, kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt att öka respekten för de mänskliga rättigheterna. EU har också understrukit vikten av en kontinuerlig och förbättrad dialog mellan regering och opposition samt ett konstruktivt 2015/16:115 arbete i parlamentet. I årets framstegsrapport noterade kommissionen vissa förbättringar inom ovan nämnda områden, men det konstaterades också att det inom rättsväsendet alltjämt fanns ”substantiella tillkortakommanden”. beslutade att inleda medlemskapsförhandlingar och anta det s.k. förhandlingsverket, vilket gjordes vid det första formella förhandlingstillfället mellan och EU . Förhandlingskapitel ska öppnas i enlighet med den nya förhandlingsmetodik, den s.k. nya ansatsen, som introducerades i och med förhandlingar. Den nya förhandlingsmetodiken trycker på vikten av rättsstatsfrågorna genom att kapitel 23 och 24 öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. Vidare gäller den frågor med koppling till normaliseringsdialogen mellan och Kosovo som samlas under kapitel 35 (övrigt). Överenskommelsen mellan inom ramen för normaliseringsdialogen har möjliggjort framsteg i utvidgningsförhandlingarna. öppnades kapitel 35 (se ovan) och kapitel 32 om finansiell kontroll. Att nu har öppnat sina första kapitel i medlemskapsförhandlingarna sänder en viktig politisk signal och uppmuntrar till ytterligare reformansträngningar i landet. I Bosnien har reformarbetet för landets EU-närmande återupptagits efter ett långvarigt dödläge. Inom ramen för den nya ansats för Bosnien som rådet för utrikes frågor beslutade om kunde landets stabiliserings- och associeringsavtal med EU träda i kraft . antog sedan regeringarna på de olika nivåerna i Bosnien en om- fattande reformagenda som innehöll såväl socioekonomiska som institutionella reformer. Meningsfulla framsteg i genomförandet av reformagendan ska bana väg för en trovärdig bosnisk EU- medlemskapsansökan. Landrapporten för Bosnien som kommissionen presenterade reflekterar de framsteg som har gjorts . Den pekar på de utmaningar som kvarstår inte minst på rättsstatsområdet, inklusive åtgärder mot korruption och organiserad brottslighet. När det gäller socioekonomiska reformer består utmaningen bl.a. i att tackla en fortsatt hög arbetslöshet. En fortsatt källa till kritik är behovet av att an- passa landets författning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheter och de grundläggande friheterna (Europa- konventionen). Kommissionen uppmanar Bosnien att etablera en mekanism som säkerställer ett effektivt genomförande av EU-lagstiftning liksom understryker vikten av att godkänna den anpassning av stabiliserings- och associeringsavtalet som krävs med anledning av Skr. 2015/16:115 anslutning till EU. fortsätter att inom ramen för rådsarbetet vara engagerat i att föra Bosnien närmare EU. Efter parlamentsval dröjde det ända till innan en ny regering kunde bildas. Detta, och parlamentsvalet i , innebar att den viktiga normaliseringsprocessen mellan och saktade in. Processen har dock fått nytt momentum i och med överenskommelsen om inrättandet av ett serbiskt kommunförbund i norra som träffades i mellan de bägge länderna. Den inrikespolitiska situationen i Kosovo har blivit alltmer spänd . Oppositionen har demonstrerat, ibland våldsamt, mot överenskommelsen från och mot den allmänna normaliseringen med . Tårgas har vid upprepade tillfällen kastats i parlamentet för att störa den demokratiska processen. undertecknades ett s.k. stabiliserings- och associeringsavtal () mellan EU och Kosovo. Förhandlingarna inleddes och med undertecknandet tar Kosovo ett viktigt steg mot EU. Natos insatsstyrka KFOR och EU:s civila rättsstatsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) spelar fortfarande en viktig roll för stabilitet och utveckling i landet, inte minst i norr. EU har beslutat om att förlänga EULEX mandat med . 4.10EU:s finansiella stöd till västra och Det nya instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) inrättades 2014 och har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU- närmandeprocesser genom riktade insatser inom bl.a. rättsstatsområdet och kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. IPA II har i stort sett oförändrad finansiering jämfört med föregående period och har utvecklats när det gäller flexibilitet, resultatfokus och kopplingar till utvidgningen. Finansiellt stöd ges även inom ramen för EU:s regionala förvaltningsfond med anledning av krisen i (Madadfonden) i syfte att hjälpa grannländer och västra att omhänderta och förbättra situationen för flyktingar. för har som övergripande mål att bidra till att rädda havsmiljön i , att länka samman regionen och 2015/16:115 att öka tillväxten i regionen. som gått har handlingsplanen för dess genomförande reviderats i syfte att fokusera arbetet ytterligare, och en ny makroregional EU-strategi för Alpregionen har antagits av rådet. Mer fokuserad handlingsplan för ett effektivt genomförande Kommissionens handlingsplan för genomförandet av strategin har reviderats i syfte att fokusera insatserna för att nå de mål och delmål som ligger till grund för handlingsplanen. är fortsatt drivande i det genomförande arbetet och flera statliga myndigheter innehar rollen som samordnare för policyområden samt är delaktiga i genomförandet av projekt med stöd av EU-finansiering. Som ett resultat av rådets slutsatser om att stärka styrningen av EU:s makroregionala strategier (se faktapromemoria 2013/14:FPM92) har medlemsstaterna tagit ett större ägarskap i det genomförande arbetet genom inrättandet av ett roterande ordförandeskap bland de nationella samordnarna för för . leddes av , därefter . Från förlängdes ordförandeskapen från halvårsvis till årsvisa ordförandeskap med början med . Årligt strategiforum i Jurmala