prop · H4031d4 · 2016-09-20 00:00:00 — unika kunskap om varuflödet måste förvaltas och vidareutvecklas. Regeringen anser att myndighetens analys- och underrättelseverksamhet kan förbättras så att effekten av vidtagna åtgärder blir större. Regeringen ser positivt på att samverkan nationellt och internationellt med såväl myndigheter som andra aktörer utvecklas. Det är även betydelsefullt att samarbetet med vad gäller vapensmuggling fortsätter att utvecklas. Regeringens bedömning är att arbetar med att stärka medborgarnas och näringslivets förtroende för myndigheten. Internationella jämförelser indikerar att det är enkelt för företag att bedriva gränsöverskridande handel i . Regeringen delar slutsats om att en stor utmaning ligger i att behålla placering i de internationella jämförelserna. Regeringen noterar att sjukfrånvaron för framförallt kvinnor har ökat. Regeringens bedömning är att utveckling behöver analyseras så att rätt åtgärder kan vidtas för att minska sjukfrånvaron bland kvinnor. har en viktig uppgift och ska prioritera insatser för att göra det så enkelt som möjligt för företag och medborgare att göra rätt för sig som de skyddar medborgarna från hot mot hälsa, miljö och säkerhet. Myndighetens kontrollverksamhet bidrar till mål inom flera olika politikområden. Det gäller t.ex. arbete mot smuggling av kulturföremål, utrotningshotade djur, kontanta medel och narkotika. Förutom att denna smuggling i sig är brottslig kan den utgöra en källa för finansiering av terrorism. Det kan även tullrelaterad ekonomisk brottslighet utgöra. Regeringen anser därför att det är viktigt att samverkan med berörda myndigheter vidareutvecklas och att arbetar utifrån aktuella läges- och hotbilder inom samtliga restriktions- och riskområden. Regeringen anser även att det är angeläget att intensifierar arbetet med att utveckla moderna och effektiva systemstöd för riskanalys och underrättelseverksamhet. Detta arbete är viktigt för att myndigheten ska kunna fortsätta utveckla kvaliteten på kontrollerna som en hög kontrollnivå upprätthålls. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Kontroller ska genomföras i syfte att säkerställa korrekt uppbörd och att regelverken följs. Att förhindra smuggling av narkotika liksom att förhindra storskalig, frekvent illegal införsel av alkohol och tobak är särskilt viktigt som detta måste balanseras mot ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. Sådana områden rör exempelvis varor som kan användas vid terroristbrott och annan organiserad brottslighet och det kan röra t.ex. vapen och vissa kemikalier. Regeringen vill betona vikten av att drar fördel av det faktum att myndigheten ansvarar för hela varuflödet och bättre tillvaratar kompetenserna i myndighetens olika delar. Därigenom bedömer regeringen att kan göra än mer riktade kontrollinsatser och bidra till ökad konkurrensneutralitet. Med anledning av införandet av unionstullkodexen, och de nya it-systemen som införs successivt, gör regeringen bedömningen att myndigheten måste fortsätta att anpassa organisationen och omfördela resurser så att den operativa kapaciteten säkerställs. har omfattande kontakter med medborgare och företag och vid dessa kontakter är det viktigt att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten har god kunskap om könsmönster och vilken betydelse de har vid t.ex. smuggling eller informationsinhämtning. Regeringen vill betona vikten av att myndigheten säkerställer tillräcklig kompetens och analysförmåga i syfte att klarlägga mönster som har betydelse för könsstrukturer och jämställdhet. Regeringen kommer att följa arbetet noga. För att stödja regeringens satsning enligt exportstrategin ska fortsätta bidra med bl.a. riktade kunskapshöjande åtgärder till företag för att underlätta deras långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor (skr. 2015/16:48). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:2 1 Motsvarar 1 711 867 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (2 0) Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår i denna proposition att vissa nationella digitala tjänster och nationella digitala grunddata tillhandahålls avgiftsfritt för statliga myndigheter (se utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1). Därför minskas anslag med varaktigt . I budgetpropositionen tillfördes tillfälliga medel för arbete med införande av unionstullkodexen (UCC). för avskrivningskostnader för anskaffning av nya mobila scanners. upphör dessa tillfälliga medel. anvisas under anslag 1:2 2018, 2019 och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, motverka företeelser som kan leda till överskuldsättning samt underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig, och –medborgare och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde exekution görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter samt iakttagelser. 5.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde exekution. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning är –indrivet belopp (UO), –antal allmänna och enskilda mål, –antal ansökningar om betalningsförelägganden och handräckning, –antal ansökningar om skuldsanering, –antal inkomna konkurstillsynsärenden, –antal timmar brottsbekämpning (UO), och –totalt belopp avseende betalningssäkringar och kvarstad. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig och ha förtroende för verksamhet är –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), och –enkelt att nå myndigheten (UO). Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning, Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . Några av indikatorerna har även använts för den samlade analysen för utgiftsområdets utveckling i avsnitt 2 Skatt tull och exekution. Dessa har markerats inom parentes (UO). De övriga indikatorerna används specifikt för att belysa och fördjupa –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, och –uttalande från (). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning Tabell 5.1 Upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning Indrivet belopp (mdkr) enskilda mål (antal) handräckningar (antal) saneringsärenden (antal) ärenden (antal) processer (antal) bekämpning (timmar) betalningssäkring (mnkr) 1 Avhysningsmål ingår i enskilda mål. huvuduppgift är att driva in fordringar. drev myndigheten in ca varav drevs in till staten (allmänna mål) och till privata borgenärer (enskilda mål). Det indrivna beloppet är en minskning om , men det beror främst på enskilda händelser 2014 som fick stor effekt på indrivet belopp. När det gäller allmänna mål är det vanligt förekommande att gäldenären betalar i nära anslutning till att målet överlämnas till för indrivning. För enskilda mål är löneutmätning den åtgärd som genererar mest pengar till borgenärerna. Antal gäldenärer som är restförda hos har legat på en stabil nivå runt 500 000 gäldenärer . dessa utgjorde 428 000 gäldenärer fysiska personer och var män. Flest gäldenärer fanns i åldersgruppen 45–, följt av åldersgruppen 35–. Antalet barn som är gäldenärer i register har ökat något och uppgick till 813 stycken, vilket är 43 fler än 2014. Sedan statistiken började följas har antalet barn i myndighetens indrivningsdatabas minskat . Myndigheten driver ett aktivt arbete för att minska antalet barn med skulder i myndighetens register och de vanligaste skulderna som barn har är böter, skuld till brottsofferfonden och skadestånd. Antalet avhysningar fortsätter att minska, både vad gäller antal inkomna ansökningar och antalet verkställda bl.a. till följd av ett långsiktigt förebyggande samarbete med kommuner och hyresvärdar. Antalet barn som berörts av verkställda avhysningar har ökat . Sammanlagt omfattades 472 barn och i 181 av 290 kommuner har inga barn berörts av verkställda avhysningar. Summarisk process är ett förenklat förfarande där myndigheten i stället för domstol i otvistiga ärenden kan besluta om exempelvis någons rätt att kräva betalning. Den vanligaste formen av mål är betalningsförelägganden, vilka utgjorde av de inkomna ansökningarna. Grunden för ansökningarna handlade framförallt om fordringar som köpts upp av inkassobolag och fordringar för telekom och energirelaterade tjänster, ansökningar från banker och finansbolag samt obetalda trafikförsäkringar. Ansökningarna riktar sig främst mot fysiska personer och hade en juridisk person som svarande. Av ansökningarna mot fysiska personer utgjorde män och kvinnor . Den största åldersgruppen var 45–, även om det var relativt jämnt mellan de tre åldersgrupperna 26–, 35–och 45–. Vad avser den könsuppdelade statistiken går det inte att säga om siffrorna kan förklaras av bristande jämställdhetsfokus, myndigheten har ännu inte gjort någon sådan analys. ingår i det s.k. JIM-arbetet som syftar till att jämställdhetsintegrera verksamheten. Diagram 5.1 Inkomna ansökningar om skuldsanering Antalet ansökningar om skuldsanering fortsätter att öka. har antalet inkomna skuldsaneringsärenden i stort sett tredubblat och vid utgången av 2015 hade ca 25 700 personer en av männens ansökningar beviljades medan av ansökningar från kvinnor beviljades. Sammantaget beviljades av ansökningarna om skuldsanering. Produktiviteten i form av antal avslutade skuldsaneringsärenden per årsarbetskraft har fortsatt att sjunka och myndigheten har bedömt att handläggningstiderna legat på en oacceptabel nivå. Därför har myndigheten utökat skuldsaneringsverksamheten med ytterligare två team, omdisponerat resurser så att andra verksamhetsdelar handlägger skuldsanerings- och omprövningsärenden samt förstärkt styrningen. En ny skuldsaneringslag träder i kraft . Ambitionen är att denna lag ska förenkla skuldsaneringsförfarandet men även ge fler möjlighet att ansöka om skuldsanering. Regeringen har tilldelat ytterligare resurser för arbetet att motverka överskuldsättning hos enskilda med införande av den nya lagen om skuldsanering för företagare har tillförts (bet. 2014/15 SkU1, rskr. 2014/15:62). är tillsynsmyndighet i konkurser, vilket innebär att myndigheten bedriver tillsyn över konkursförvaltarnas arbete. Inflödet av konkursärenden har minskat . Av de 940 konkurser som avsåg fysiska personer stod män bakom 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 konkurserna och den största åldersgruppen var 45–. Vad avser lönegarantiprocesser har antalet inkomna ärenden fortsatt minska. Förklaringen till minskningen är troligen att ansökningsavgiften till tingsrätten höjdes från till 2014. har inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet bidragit med kompetens inom tillgångsinriktad brottsbekämpning. Bland annat har en jourverksamhet etablerats för att säkerställa tillgångar som samverkande myndigheter påträffat hos gäldenärer som misstänks för, eller haft samröre med, organiserad brottslighet. Arbetstid motsvarande drygt 4 årsarbetskrafter har lagts ned på samarbetet och det har bl.a. inneburit att säkrats i dessa ärenden (2014). Samarbetet inom brottsutbytesfrågor med andra myndigheter har bidragit till att betalningssäkringar av skatt och avgifter för har kunnat göras vilket motsvarar av det yrkade beloppet (2014). Tabell 5.2 Förtroende för verksamhet NKI (indexvärde) Kundservice (antal e-post Källa: Svenskt kvalitetsindex och . Svenskt kvalitetsindex inom samhällsservice indikerar en större förändring vad gäller uppfattning om bl.a. image, servicekvalitet och effektivitetet. Myndighetens egen undersökning visar dock att andelen nöjda har sjunkit jämfört med och det hänförs framförallt till frågor kopplade till tillgänglighet och effektiv handläggning. Undersökningen visar även att kvinnor är något mer nöjda (69 NKI) med än män (64 NKI). Antalet kundkontakter har ökat något. har väntetiderna i kundservice ökat och tillgängligheten minskat. Förbättrad hantering av skulder till det allmänna är ett initiativ mellan Kronofogdemyn- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 digheten och de största statliga ingivarna av fordringar att tillsammans utveckla rutiner och arbetssätt som innebär att myndigheterna själva, så långt det är möjligt, driver in fordringarna. Arbetet ingår som en del i regeringens strategi mot överskuldsättning. Samarbetet har utveckats och myndigheterna har delat erfarenheter och kunskap mellan varandra. Det finns samsyn i att myndigheterna snabbare måste kunna erbjuda lösningar utifrån den skuldsattes situation. Det handlar t.ex. om att erbjuda avbetalningsplaner, informera om möjlighet till nedsättning eller att aktivt söka upp unga vuxna förstagångsskuldsatta för att tydliggöra konsekvenserna av utebliven betalning. För staten innebär det ökade samarbetet en effektivare ärendehantering och ett ökat förtroende för myndigheternas verksamheter. – kvinnor (%) – män (%) Sjukfrånvaro (%) Verksamheten finansieras i huvudsak via anslag om ca . hade myndigheten ett sparande om ca varav återlämnades. Det stora sparandet är en följd av en medveten återhållsamhet i syfte att finansiera kommande byte av myndighetens stordatorsystem men även en följd av att personalomsättningen varit högre än väntat . Enhetligheten i handläggningen bedöms överlag vara god men handläggningstiderna har varierat, bl.a. har de ökat kraftigt inom skuldsaneringsverksamheten. Granskningar av kvalitet visar att kvaliteten i handläggningen inom flera områden varit fortsatt bra och legat kvar på en Kvaliteten inom skuldsaneringen har dock minskat. Det förebyggande arbetet utgår från att kunskap är avgörande för förmågan att kunna hantera en ekonomi i obalans. Genom olika aktiviteter, i egen regi och med andra aktörer, kan myndigheten bidra till ökad kunskap och därmed minska riskerna för överskuldsättning. har haft en satsning att främja forskning inom myndighetens område. Resultaten har inneburit ny kunskap exempelvis om hur myndigheten bör närma sig s.k. evighetsgäldenärer för att de ska motiveras att förändra sin situation och söka hjälp för att komma ur sin skuldproblematik. Av antalet anställda var kvinnor och andelen chefer som var kvinnor uppgick till . bedriver sin verksamhet från 37 orter i landet och är indelad i tre verksamhetsområden och huvudkontor. Den totala sjukfrånvaron har fortsatt att öka och det är bland kvinnor som ökningen skett. Jämfört med staten som helhet har myndighetens sjukfrånvaro ökat mer då den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten låg på 2015. För att komma till rätta med problemen har tillsammans med företagshälsovården bl.a. gjort riktade insatser mot team med höga sjuktal. Dessutom har samtliga enheter inom ett verksamhetsområde med höga sjuktal haft personalgenomlysningar under såväl 2014 som 2015 i syfte att lära cheferna att analysera frånvaromönster och i att reflektera kring orsaker och förbättringsmöjligheter. Därefter har en handlingsplan för att minska sjukfrånvaron tagits fram. Trots vidtagna åtgärder och förbättringsinsatser har man inte kunnat se några effekter i form av minskad sjukfrånvaro. Myndigheten har fortsatt arbeta med att identifiera de bakomliggande faktorerna till sjuktalen och en försöksverksamhet i mindre skala har inletts tillsammans med företagshälsovården kring sjukanmälan där medarbetaren ska sjukanmäla sig till företagshälsovården i stället för närmaste chef. Myndigheten fortsätter även att fördjupa analysen kring sjukfrånvaron. har granskat årsredovisning och har bedömt den som i allt väsentligt rättvisande. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att myndigheten bidrar i hög grad till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Myndighetens handläggningstider har inom viktiga områden blivit längre och kunderna anser att tillgängligheten har minskat. Regeringen noterar att myndigheten har vidtagit kraftfulla åtgärder genom att bl.a. omfördela resurserna och utöka med ytterligare team, vilket bedöms som positivt. Regeringen har även tillfört myndigheten resurser för införandet av den nya skuldsaneringslagen och myndigheten arbetar med att förnya grundläggande it-system. bedöms detta leda till minskade handläggningstiderna inom skuldsaneringsområdet och utvecklingen av nya it-system bedöms leda till effektivare handläggning då dessa system kommer att möjliggöra utveckling av bl.a. e-tjänster. En viktig utgångspunkt för att förebygga överskuldsättning är kunskap. Regeringens bedömning är att myndighetens stärkande och aktiverande arbetssätt är betydelsefullt för att på minska antalet överskuldsatta i samhället. Det är vidare viktigt att myndigheten tillvaratar den kunskap som forskningen inom myndighetens verksamhetsområde leder till. Samverkan och ett helhetsperspektiv utifrån den skuldsattes situation är centralt. Det myndighetsövergripande samarbetet för att förbättra hanteringen av statliga fordringar har utvecklats på ett positivt sätt. Det bedöms som särskilt viktigt att arbetet med att identifiera att rätt ärenden överlämnas till fortsätter. Myndighetens arbete med att förenkla för företagen genom att skapa fler elektroniska lösningar är betydelsefullt och bidrar till att effektivisera handläggningen. Det är även viktigt att myndigheten internt har ändamålsenliga it-system. Därför är det positivt att myndigheten påbörjat sitt arbete med att ersätta stordatorsystemen. De undersökningar som har gjorts tyder på att förtroendet för myndigheten är fortsatt stabilt. Regeringen betonar vikten av att myndigheten omhändertar de förbättringsområden som har identifierats i tidigare undersökningar. Regeringen ser positivt på de insatser som har gjorts för att hindra att sjukfrånvaron ökar men 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 anser att det krävs ytterligare ansträngningar och analyser av varför sjukfrånvaron bland kvinnor ökar. har en viktig funktion i arbetet med att upprätthålla god betalningsvilja i samhället. Regeringen anser därför att insatser som underlättar för medborgare och företag att göra rätt för sig ska prioriteras. Det är viktigt att arbetet med att tidigt identifiera företeelser och fenomen som är av betydelse för att motverka långvarig överskuldsättning fortsätter och att myndigheten utifrån denna kunskap vidtar förebyggande åtgärder samt ger stöd åt parterna att själva lösa sina mellanhavanden på frivillig väg. Regeringen understryker vikten av samverkan med andra aktörer och myndigheter i detta arbete. har omfattande kontakter med medborgare och företag och vid dessa kontakter är det viktigt att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor. Därför anser regeringen att det är angeläget att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering och att använda kunskapen om hur olika företeelser t.ex. överskuldsättning, fördelar sig avseende kön. I arbetet bör behovet av att vidareutveckla den individbaserade verksamhetsstatistiken beaktas. Regeringen kommer att följa arbetet noga. Regeringen anser att myndighetens arbete med att utveckla organisationen och arbetssätten så att verksamheten kan bedrivas mer effektivt och därmed tillgodose medborgarnas behov är positivt. I likhet understryker regeringen vikten av att prioritera utveckling av it-system och automatisering samt att detta arbete leder till snabbare handläggning och högre kvalitet. Det är centralt att myndigheten möjliggör för medborgare och företag att i högre grad använda digitala lösningar. De möjligheter som finns till samarbete och samverkan med andra myndigheter och aktörer för att förenkla för medborgare och företag ska tillvaratas. Regeringen vill framhålla att är en viktig samarbetspart i myndigheternas gemensamma arbete mot att samhällssystemen utnyttjas på ett icke avsett sätt. Samverkan mellan myndigheter är centralt eftersom frågorna är komplexa och berör flera 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Myndigheten ska exempelvis bidra i regeringens delegation mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (dir. 2016:60). ska även fortsatt bidra och utveckla samverkan inom ramen för arbetet med att bekämpa den organiserade brottsligheten. Tabell 5.4 Anslagsutveckling 1:3 1Motsvarar 1 889 133 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 880 391 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för forskning inom exekutionsområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (5 339) (-4 650) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår i denna proposition att vissa nationella digitala tjänster och nationella digitala grunddata tillhandahålls avgiftsfritt för statliga myndigheter (se utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1). Därför minskas anslaget med varaktigt . I budgetpropositionen föreslogs myndigheten en varaktig ökning till följd av bl.a. ändrade skuldsaneringsregler för enskilda. uppgår dessa medel till . För arbete mot överskuldsättning för företagare tillförs planenligt en tillfällig ökning . uppgår dessa medel till . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:3 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive .