prop · H303102 · 2016-06-22 00:00:00 — Vidare har regeringen uttalat att stöden till personer med funktionsnedsättning är en viktig del av arbetet med att förverkliga FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. God kvalitet, kompetens, likabehandling och rättsäkerhet ska prägla stödverksamheterna, och en helhetssyn tillämpas vid stöd och service till personer med funktionsnedsättning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.8.1, rskr. 2015/16:102). Det övergripande målet för verksamheterna inom individ- och familjeomsorgen är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, samt att stärka skyddet för utsatta barn (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). I samband med att åtgärder som rör barn vidtas ska barnets bästa särskilt beaktas. Vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Sociala barn- och ungdomsvården Kommunerna har enligt socialtjänstlagen ett övergripande ansvar för att barn och ungdomar ska växa upp under trygga och goda förhållanden, och ska i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdomar, samt bedriva förebyggande arbete för att förhindra att barn och ungdomar far illa. Kommunerna ska vidare aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel och dopningsmedel bland barn och ungdomar, samt, tillsammans med andra samhällsorgan, organisationer och andra, uppmärksamma och verka för att barn och ungdomar inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. Kommunerna ska följa utvecklingen hos barn och ungdomar som har visat tecken till en ogynnsam utveckling samt, i nära samarbete med hemmen, sörja för att dessa får det skydd och stöd som de behöver. I vissa situationer kan tvångsvård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga behöva tillgripas för att ge barn och unga skydd, vård och stöd. Vård av vuxna personer med missbruks- och beroendeproblem Kommunerna ska enligt socialtjänstlagen arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Vidare ansvarar kommunerna för att vuxna med missbruksproblematik får den hjälp de behöver. I särskilda fall kan tvång tillgripas enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Målet för dessa ingripanden är att motivera den intagna att frivilligt medverka till fortsatt behandling. Enligt socialtjänstlagen ska kommunerna verka för att den som utsatts för brott, och dennes närstående, får stöd och hjälp. Kommunerna ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Kommunerna ska också beakta att barn som bevittnat våld mot eller andra övergrepp av eller mot närstående också är offer för brott. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på något annat sätt har enligt socialtjänstlagen rätt till bl.a. ekonomiskt Rätten till ett sådant bistånd utgår från en individuell behovs- Målet med såväl ekonomiskt bistånd som annat bistånd är att stärka den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. 6.2 Riktade statsbidrag till Inom område fanns avsatta för riktade statsbidrag, fördelade på åtta riktade statsbidrag 2015. Samtliga av dessa bidrag finansierades från anslag under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av det nämnda beloppet utbetalades som statsbidrag 2015. Följande riktade bidrag omfattas av redovisningen: – evidensbaserad praktik, – förbättrade stöd- och behandlingsinsatser vid omhändertagande av berusade personer, – utbildning och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården, – utvecklingsmedel för arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn, eller barn som bevittnat våld eller våldsutövare, – personligt ombud, – investeringsstöd till äldrebostäder, och – fritidspeng barn i hushåll med försörjningsstöd. De fyra förstnämnda bidragen är en del av satsningen på styrning med kunskap, som regleras i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. En gemensam nämnare för dessa bidrag är att de syftar till att öka förutsättningarna för att insatserna inom baseras på bästa tillgängliga kunskap. De riktade statsbidragen utgör stöd för att utveckla samverkan på den nationella, regionala och lokala nivån. Nedan följer en redogörelse för de ovan nämnda riktade bidragen. Staten har ingått årliga överenskommelser med SKL och finansierat arbetet med att stödja utvecklingen av evidensbaserad praktik inom område, i syfte att brukare och patienter ska få del av insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap. –2014 utvecklade staten tillsammans med SKL regionala samverkans- och stödstrukturer för kunskapsutveckling inom social- De kan liknas vid en slags infrastruktur för att möjliggöra kunskapsutveckling och kunskapsutbyte. kommelsen angavs att staten skulle fortsätta att stödja utvecklingen av nämnda stödstrukturer för att ytterligare förenkla (dnr S2015/00317/FST). Inom ramen för satsningen inrättades 2015 även ett kansli för en Nationell samrådsgrupp för kunskapsstyrning inom . På nationell och regional nivå fortsatte utvecklingsarbetet under detta år utifrån tidigare satta mål avseende den sociala barn- och ungdomsvården och verksamhetsområdet stöd till personer med funktionsnedsättning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts sammanlagt till satsningen fördelade på anslaget 4:5 Stimulansbidrag åtgärder inom äldrepolitiken, anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete och anslaget 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Uppgift saknas om hur stor del av detta belopp som fördelades till kommunerna. Förbättrade stöd- och behandlingsinsatser vid omhändertagande av berusade personer Statsbidraget till förbättrade stöd- och behandlingsinsatser vid omhändertagande av berusade personer har funnits . Statsbidraget syftar till att stödja det lokala och regionala utvecklingsarbete för att öka den medicinska säkerheten och förbättra omvårdnaden av personer som omhändertas enligt lagen om omhändertagande av berusade (1976:511), förkortad LOB (dnr S2014/2933/FST). Målet med satsningen är att minska antalet personer som förvaras i häkte, efter att blivit omhändertagna av polis enligt LOB. Detta är särskilt angeläget för barn och ungdomar som omhändertas. För att erhålla bidrag skulle landstingen och kommunerna 2014, tillsammans med , gemensamt utveckla alternativa lösningar till förvaring i häkte av personer som omhändertas enligt LOB. utbetalades statsbidraget till kommuner och landsting under förutsättning att dessa hade ingått en överenskommelse om insatserna, och att dessa inbegripit . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till kommunerna och landstingen. Utbildning och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Statsbidraget för utbildning och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården syftar till att förstärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen inom den sociala barn- och ungdomsvården för att säkra en trygg och säker vård. Enligt regleringsbrev fick statsbidraget användas till utbildningssatsningar, stöd och handledning för oerfarna handläggare m.m. Målgruppen för insatserna var personal som sysslar med myndighetsutövning inom den sociala barn- och ungdomsvården, primärt socialsekreterare som har i huvudsaklig uppgift att utreda, dokumentera och följa upp barnavårdsärenden. Insatserna inleddes och ska avslutas (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.15.4, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/12:115). fördelar statsbidraget enligt en fördelningsmodell som baseras på antalet barn i ekonomiskt utsatta familjer 2003–2010. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Uppgift saknas om hur stor del av detta belopp som fördelades till kommunerna. Utvecklingsmedel för arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn, eller barn som bevittnat våld eller våldsutövare Särskilda utvecklingsmedel har för arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn, eller barn som bevittnat våld eller våldsutövare avsatts. Statsbidragets syfte är att stimulera till en högre kvalitet i kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn, barn som bevittnat våld samt våldsutövare. Enligt socialtjänstlagen ska, som tidigare anförts, socialnämnden särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ska också särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller emot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Utvärderingar av tidigare års satsningar visar att medlen har använts till att bl.a. kartlägga våld i nära relationer och att utveckla kunskapsutbyte och samarbete, samt att utveckla och uppdatera checklistor och rutiner för arbetet (Att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer, och , 2015). fördelade statsbidraget till både kommuner och ideella aktörer. För att få ta del av statsbidraget ska den sökande lämna uppgifter om projektets syfte och tillvägagångssätt samt tidplan och plan för dokumentation och uppföljning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till 119 kommuner. Statsbidraget för personligt ombud ska stödja kommuner som bedriver verksamhet med sådana ombud. Det personliga ombudet ska dels ge den enskilde bättre förutsättningar att påverka sin livssituation och delaktigheten i samhället, dels öka samverkan mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting utifrån den enskildes önskemål och behov. Statsbidraget har utbetalats under olika former . utbetalades bidraget enligt förordningen (2013:522) om statsbidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för vissa personer med psykiska funktionsnedsättningar. Målgruppen för verksamheten var vuxna personer med psykiska funktionsnedsättningar och betydande och väsentliga svårigheter att utföra aktiviteter på olika livsområden. Kommunerna ansöker om statsbidraget hos länsstyrelserna, som sedan tillsammans med fördelar medlen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:1 Personligt ombud under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till kommunerna. Den s.k. bemanningssatsningen är ett statsbidrag som utbetalades första gången , i syfte att öka bemanningen i den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre. Bemanningssatsningen sträcker sig fram och beräknas uppgå till 2016–2018. Enligt regeringens uppdrag till får statsbidraget användas till kostnader för personal som arbetar nära de äldre t.ex. omsorgspersonal, fysioterapeuter och arbetsterapeuter (dnr S2015/04099/FST och dnr S2015/04636/FST). Om oerfaren personal rekryteras ska dessa erbjudas insatser såsom introduktion, handledning och en utbildningsplan i syfte att säkerställa att personalrekryteringen står i relation till de enligt socialtjänstlagen gällande kvalitets- och kompetenskraven. Statsbidraget fördelas enligt en modell som är baserad på standardkostnaderna i utjämningsmodellen för äldreomsorgen i det kommunala utjämningssystemet, vilket innebär att kommuner med en ofördelaktig struktur kan tilldelas relativt sett mer statsbidrag jämfört med kommuner som har en mer fördelaktigare struktur. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Statsbidraget utbetalades första gången och då enbart avseende insatser . Av detta belopp utbetalades till 289 kommuner. Statsbidraget investeringsstöd till äldrebostäder syftar till att stimulera anordnandet av särskilt boende för äldre eller trygghetsbostäder. Målgruppen är äldre personer som behöver särskilt stöd eller personer som har fyllt . Statsbidraget har funnits i olika former . utökades stödet till att även innefatta trygghetsbostäder. Medel har betalats ut till byggnation av 10 500 särskilda boenden och 2 300 trygghetsbostäder . Statsbidraget kan sökas för både ny och ombyggnation, av både privata och kommunala fastighetsägare. Statsbidraget uppgår med ett visst stödbelopp per kvadratmeter av fastighetens yta. I förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. finns ett antal villkor för att erhålla statsbidrag. Ett villkor är att de aktuella byggnadsprojekten inte finansieras med hjälp av något annat statligt stöd. Byggnationerna ska dessutom uppfylla de grundläggande kraven för permanentbostäder och därutöver utformas så att omvårdnadsarbete kan utföras i enlighet med de krav som kan ställas enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Mottagarna av statsbidraget förbinder sig vidare att under från det att statsbidraget betalats ut använda, eller överlåta fastigheten till annan som använder 2015/16:102 bostäderna för det ändamål och i enlighet med de villkor som gällde för statsbidraget. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts för satsningen på anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till kommunerna. Fritidspeng barn i hushåll med försörjningsstöd utbetalades ett bidrag till s.k. fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd. Enligt numera upphävda bestämmelser i socialtjänstlagen (4 a kap. 1–3§§) skulle hushåll som uppbar försörjningsstöd av , med barn i årskurs fyra till nio, av kommunerna beviljas fritidspeng för att täcka kostnaderna för barnets deltagande i fritidsaktiviteter. Barnets fritidsaktiviteter skulle vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. hade regeringens uppdrag att fördela ett riktat statsbidrag till kommunerna som avsåg kompensation för de ökade kostnaderna till följd av den ovan nämnda regleringen (dnr S2015/971/FST). Statsbidraget fördelades enligt en fördelningsnyckel som byggde på antalet barn i hushåll som haft försörjningsstöd i respektive kommun. Statsbidraget avskaffades (prop. 2015/16:1 bet. 2015/16:SoU1, rskr 2015/16:102). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till kommunerna. 7Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I skolväsendet ingick 2015 förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna samt utbildning i svenska för invandrare. Den pedagogiska personalen inom skolväsendet uppgick till 308 100 anställda, varav var kvinnor och var män. De totala kostnaderna för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick till . Kostnaden per verksamhet redovisas i diagram 7.1. Diagram 7.1 Kostnader per verksamhet för pedagogisk verksamhet 2014 7.1Nationella mål för skolväsendet I skollagens inledande kapitel anges övergripande mål som gäller för hela skolväsendet, och i vissa fall även för sådan annan pedagogisk verksamhet som omfattas av lagen. Enligt dessa mål ska alla barn och elever, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen ska också vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. För varje skolform finns vidare särskilda mål som närmare beskrivs i lagen. Nedan redogörs för dessa mål. Redogörelsen har avgränsats till de verksamheter som omfattas av redovisningen av de riktade bidrag som anges i avsnitt 7.2. Målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Det övergripande inriktningsmålet för regeringens insatser för förskolan och är en verksamhet av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt (prop. 2014/15 utg.omr. 16, bet. 2014/15:UbU:1, rskr. 2014/15:90). Förskolan ska enligt skollagen stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt lagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning som det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier 2015/16:102 eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Fritidshemmet ska komplettera skolan genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Enligt skollagen ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till elevers olika behov. Eleverna ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja elevernas allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Gymnasie- och gymnasiesärskolan är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning, eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då de fyller 20. Gymnasie- och gymnasiesärskolan är frivilliga skolformer. Gymnasieskolan omfattar 18 nationella program, varav 12 yrkesprogram och 6 högskoleförberedande program med totalt 60 olika inriktningar. Inom de nationella programmen finnas även s.k. särskilda varianter som är godkända av (). För de elever som inte är behöriga till de nationella programmen finns 5 introduktionsprogram. I gymnasiesärskolan finns det totalt 9 nationella program och individuella program som är till för elever som inte kan följa undervisningen på ett nationellt program. Även inom gymnasiesärskolan finns möjlighet till särskilda varianter av program som godkänns av . Gymnasie- och gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Skolans huvuduppgift är enligt läroplanen att förmedla kunskaper samt skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning, dvs. vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi), är enligt skollagen att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Kommunerna ska tillhandahålla komvux och särvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att och önskar delta i sådan utbildning ges möjlighet att delta. En vuxen har rätt att delta i komvux och särvux på grundläggande nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år den enskilde fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i respektive grundsärskolan och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. För behörighet till särvux på grundläggande nivå gäller även att den vuxne ska ha en utvecklingsstörning. Kommunerna ska även tillhandahålla komvux och särvux på gymnasial nivå. En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och uppfyller vissa ytterligare villkor. Behörig är också den som är yngre, men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasiegymnasie- särskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Vid urval ska de med minst utbildning prioriteras. För behörighet till särvux på gymnasial nivå gäller även att den vuxne ska ha en utvecklingsstörning. Kommunerna är även skyldiga att erbjuda sfi till dem som har rätt till sådan utbildning. Rätt att delta i sfi har personer fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om personen är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. 7.2Riktade statsbidrag till skolväsendet och annan pedagogisk utbildning Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har antalet statsbidrag riktade till skolväsendet ökat . har redovisat en fördjupningsstudie om de specialdestinerade statsbidragen till skolan (bet. 2015/16:UbU1 bilaga 5). Studien visar utgiftsutvecklingen enligt budgetpropositionerna –2016 för anslag som avser olika ersättningar respektive riktade statsbidrag till skolväsendet. ökade de avsatta anslagsmedlen i budgetpropositionerna för de anslag som omfattar statsbidrag till barn-, ungdoms- och vuxenutbildning från ca till ca . Vissa medel som avsatts för bidrag har inte förbrukats. Från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning utbetalades statsbidrag för ca 50 olika insatser inom skolväsendet. Totalt utbetalades från detta utgiftsområde i statsbidrag, varav 9,3 miljarder till kommunerna och till enskilda huvudmän. Redovisningen i denna skrivelse omfattar 12 riktade statsbidrag avsedda för skolväsendet som 2015 utbetalades från anslag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och statsbidraget som utbetalades med medel från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. miljarder kronor för dessa bidrag. Av beloppet utbetalades som riktade statsbidrag. De övriga riktade statsbidrag som 2015 utbetalades från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, men som inte redovisas i denna skrivelse, uppgick till . Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattas av redovisningen: –en förstärkt elevhälsa, –försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i , –Samverkan för bästa skola, –mindre barngrupper i förskolan, –Lärarlyftet II, –fler anställda i lågstadiet, –karriärtjänster för lärare, –maxtaxa och bidrag till omsorg , och nätter, samt –statsbidrag till yrkesinriktad och teoretisk vuxenutbildning. Nedan följer en redogörelse för de ovan nämnda riktade bidragen. har 2012–2016 regeringens uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid ansvara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för lärare som undervisar i matematik, det s.k. Matematiklyftet (dnr U2012/02013/GV).