prop · H4034 · 2016-09-27 00:00:00 — Den som är bosatt i är, enligt 5 kap. 9 § SFB, försäkrad bl.a. för bilstöd. För att beviljas bilstöd krävs att den försäkrade på grund av ett varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer (52 kap. 2 § SFB) samt tillhör någon av de bidragsgrupper som anges i 52 kap. 10 § första stycket SFB: 1.en försäkrad som är och är beroende av ett sådant fordon som avses i 8 eller 9 § för att genom arbete få sin försörjning eller ett väsentligt tillskott till sin försörjning, eller för att genomgå arbetslivsinriktad utbildning eller genomgå rehabilitering under vilken han eller hon får rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. eller aktivitetsstöd enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, 2.en försäkrad som är och, efter att ha beviljats bidrag enligt 1, har beviljats sjukersättning eller aktivitetsersättning, 3.en försäkrad som fyllt men inte , och 4.en försäkrad som har barn som inte fyllt . Enligt 52 kap. 3 § kan bilstöd lämnas även till en försäkrad förälder till ett försäkrat barn som på grund av ett varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita all- Det framgår också av 52 kap. 10 § andra stycket att bilstöd lämnas i fall som avses i 3 § till en försäkrad som har barn som har ett sådant funktionshinder som avses i 2 §. 10 § 4 och andra stycket lämnas under förutsättning att föräldern sammanbor med barnet och behöver ett fordon för att förflytta sig tillsammans med barnet (52 kap. 11 § SFB). För personer som tillhör den första och andra gruppen kan bilstöd lämnas även till en försäkrad som inte själv ska köra fordonet (52 kap. 13 § SFB). Detta gäller under förutsättning att någon annan kan anlitas som förare vid resorna. För övriga grupper krävs att den som beviljas bilstöd själv ska kunna köra fordonet (52 kap. 13 § andra stycket SFB). Bilstöd lämnas, enligt 52 kap. 8 § SFB, för 1) anskaffning av personbil klass I, motorcykel eller moped, 2) ändring av ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av ändringen, 3) anskaffning av en särskild anordning på ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av anordningen, eller 4) körkortsutbildning i samband med anskaffning Om det finns särskilda skäl på grund av funktions- hindrets art eller andra omständigheter lämnas, enligt 52 kap. 9 § SFB, bilstöd för anskaffning eller ändring av ett annat motorfordon än som avses i 8 § 1 eller för anskaffning av särskild anordning på ett sådant Bilstödet omfattar, enligt 52 kap. 5 § SFB, fyra olika former av bidrag: grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassningsbidrag som avser ett fordon, och bidrag för körkortsutbildning. Grundbidrag kan som högst lämnas med och beviljas för anskaffning av ett motorfordon. Vid anskaffning av motorcykel eller moped lämnas dock grundbidrag med högst 12 000 respektive 3 000 kronor (52 kap. 15 § SFB). Anskaffningsbidraget lämnas med högst och fastställs utifrån den försäkrades inkomst. Helt bidrag lämnas när den försäkrades årliga bruttoinkomst understiger . bidrag upphör vid en årlig bruttoinkomst om eller där- Med årlig bruttoinkomst avses inkomst enligt 102 kap. 7–15 §§ SFB, dvs. enligt samma regler som för beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadstillägg. För försäkrade som tillhör grupperna 1, 2 eller 3 räknas bruttoinkomsten fram utan hänsyn till makes inkomst. föräldragrupperna räknas inkomsterna samman vid beräkning av anskaffningsbidragets storlek (52 kap. 18 § SFB). Grund- och anskaffningsbidrag får, enligt 52 kap. 21 § SFB, tillsammans inte överstiga fordonets anskaffningskostnad. i första hand göras på grundbidraget. Dessa bidrag kan endast lämnas för fordon som anskaffats efter det att ett beslut om rätt till bilstöd har meddelats (52 kap. 6 § SFB). Ett anskaffningsbidrag ska minskas med sådant bidrag till inköp av ett fordon som den försäkrade får från en kommun eller ett landsting eller i form av försäkringsersättning (52 kap. 20 § SFB). Grund- och anskaffningsbidrag kan tidigast lämnas på nytt efter det senaste beslutet att bevilja något av dessa bidrag, såvida det inte finns skäl ur trafiksäkerhetssynpunkt eller medicinsk synpunkt att lämna det tidigare, eller fordonet har framförts sedan sådant bidrag senast beviljades (52 kap. 7 § SFB). Om bidrag beviljas innan nio år har gått, ska det tidigare bidraget räknas av från det nya bidraget. belopp som ska räknas av ska minskas med en niondel för varje helt år som har förflutit sedan det tidigare bidraget betalades ut (52 kap. 22 § Anpassningsbidraget motsvarar kostnaden för åtgärder i form av ändring av personbil klass I, motorcykel eller moped eller anskaffning av särskild anordning på ett sådant fordon och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av ändringen eller anordningen som behövs för att den försäkrade ska kunna bruka fordonet (52 kap. 19 § SFB). får enligt samma bestämmelse besluta att inte medge anpassningsbidrag om det fordon som den försäkrade valt är uppenbart olämpligt med hänsyn till den anpassning som behövs. om fordonet är olämpligt med hänsyn till ålder och skick. Har anpassningsbidrag tidigare lämnats kan, i fråga om bidrags- grupperna 1–3 i 10 §, anpassningsbidrag beviljas för reparation av anpassningen trots att förutsättningarna för att tillhöra gruppen inte längre är uppfyllda (52 kap. 12 § SFB). Bilstöd för körkortsutbildning lämnas i samband med anskaffning av Prop. 2016/17:4 motorfordon. Det lämnas till en försäkrad som har beviljats bilstöd till anskaffning av ett motorfordon och som uppfyller förutsättningarna i 10 § första stycket 1 samt är eller riskerar att bli arbetslös, om det bedöms att körkortsutbildningen kan leda till att han eller hon får ett stadigvarande arbete (52 kap. 8 och 14 §§ SFB). Om den som har beviljats bilstöd säljer eller på annat sätt gör sig av med fordonet från det att grund- eller anskaffningsbidrag beviljades ska bidraget, enligt 52 kap. 23 § SFB, betalas tillbaka. Samma sak gäller när en förälder beviljats bilstöd för ett barn med funktionsnedsättning och barnet som föräldern har beviljats bilstöd för har fyllt och själv beviljas bidrag. Det återbetalningspliktiga beloppet ska minskas med en niondel för varje helt år som har förflutit sedan bidraget betalades ut. Om det finns särskilda skäl får, den försäkrade helt eller delvis befrias från återbetalningsskyldigheten. Enligt 4 § FBF ska, vid bedömningen av behovet av anpassning, eller en annan med motsvarande kompetens höras, om det inte är uppenbart obehövligt. Till en ansökan om bilstöd ska, enligt 5 § FBF, ett läkarutlåtande bifogas om funktionshindret och dess inverkan på förflyttningsmöjligheterna. Om personen ska köra bilen själv, ska det av läkarutlåtandet även framgå om han eller hon uppfyller de medicinska kraven för att inneha körkort. Den som har beviljats bilstöd måste använda stödet från det att besked om utbetalning har getts, annars kan den beviljade ersättningen inte längre betalas ut (107 kap. 15 § SFB). 5.2Försäkringskassans föreskrifter och allmänna råd Enligt föreskrifter (RFFS 2004:7) om bilstöd kan en ansökan om bilstöd gälla ansökan om enbart grundbidrag. Den kan också gälla anskaffnings- och anpassningsbidrag eller enbart anpassningsbidrag. Med undantag för föräldrar till barn med en funktionsnedsättning kan endast den person som en gång har beviljats anpassningsbidrag beviljas bidrag till justering eller reparation av den aktuella anpassningen. När det gäller föräldrar kan även en annan förälder än den som beviljats anpassningsbidrag få bidrag till justering eller reparation av anpassningen. För att ska kunna betala ut bilstöd ska den försäkrade lämna in en kopia på avtal mellan den försäkrade och säljaren eller en faktura ställd till och skriftligen godkänd av den försäkrade. En begäran om att bilstöd ska betalas ut till ett anvisat konto måste vara skriftlig och innehålla uppgifter om till vilket konto utbetalning önskas. Kopia på faktura eller kvitto på genomfört köp av fordon, anpassning av fordon eller körkortsutbildning ska skickas till , dock senast från utbetalningen. 2016/17:4 allmänna råd Enligt allmänna råd (RAR 2002:4) om bilstöd bör ett arbete pågå för att en person ska kunna anses få sin försörjning eller väsentligt tillskott till sin försörjning genom arbete. gäller för den som genomgår arbetslivsinriktad utbildning eller rehabilitering. För att kunna beviljas ersättning för körkortsutbildning krävs enligt socialförsäkringsbalken att utbildningen kan leda till ett stadigvarande arbete. Enligt de allmänna råden avses med stadigvarande arbete att arbetet kan antas pågå . Om den försäkrade genomgår utbildningen på internat, kan kostnader för resa och logi ersättas. Ersättning för resa och logi kan även lämnas om det är nödvändigt att den försäkrade närvarar vid utprovningen av en anpassning. Anpassningsbidrag för reparation lämnas om syftet med reparationen är att återställa anpassningen till funktionsdugligt skick samt om reparationen är nödvändig för att den försäkrade ska kunna använda fordonet och den är lämplig med hänsyn till fordonets ålder och skick Processen för bilstöd, från ansökan till det att den försäkrade har fått tillgång till sin bil, involverar flera aktörer och steg, särskilt när det gäller anpassning av bilen. Ansökan om bilstöd görs hos , som utreder om den försäkrade har rätt till förmånen. I utredningen ingår att ha ett samtal med den sökande. Om den försäkrade har ansökt om grundbidrag och anskaffningsbidrag fattar beslut om rätten till dessa bidrag först. Om ansökan enbart avser dessa bidrag är processen avslutad i och med detta. Har den försäkrade ansökt om anpassningsbidrag ska eller någon annan med motsvarande kompetens höras, om det inte är uppenbart obehövligt (4 § förordningen [2010:1745] om bilstöd till personer med funktionshinder). Mobilitetscenter bedöms av ha motsvarande kompetens som i att bedöma behov av anpassning. har upphandlat tjänsterna som Mobilitetscenter tillhandahåller. kontaktar , som i sin tur kontaktar den försäkrade. I de allra flesta fall är det nödvändigt med en personlig kontakt, men i vissa fall räcker det med telefonkontakt. rekommenderar den försäkrade att vänta med att köpa bil till dess att han eller hon har träffat . Det finns ett tjugotal företag i som utför bilanpassningar, men flertalet anpassningar utförs av en handfull företag. avger ett tekniskt yttrande baserat på bedömningen av den försäkrades behov och anpassningsföretagets offert. Det tekniska yttrandet kan, förutom en bedömning av den försäkrades behov, även innehålla en bedömning av om bilen är lämplig med hänsyn till ålder och skick för de anpassningar som den försäkrade vill ha insatta i bilen. Efter tekniskt yttrande och en offert från ett eller flera anpassnings- Prop. 2016/17:4 företag fattar beslut om anpassningsbidrag varefter anpassningsföretaget kan utföra anpassningen. När anpassningen är utförd krävs en ny registreringsbesiktning av fordonet för att säkerställa att kraven i fordonsförordningen (2009:211) är uppfyllda. Vid omfattande anpassningar kan det även krävas dispens från Transportstyrelsen. Ansökan om dispens lämnas oftast in av anpassningsföretaget, med stöd av en fullmakt från den försäkrade. Efter anpassningen av bilen och om har bedömt att det är lämpligt erbjuder den försäkrade att träffa för en funktionskontroll. 5.4Olika aktörer i processen Utöver den försäkrade medverkar flera olika aktörer i processen när det gäller bilstöd. Nedan ges en beskrivning av dessa övriga aktörers olika roller. utreder, fattar beslut och betalar ut ersättning inom bilstödet. Ärenden om bilstöd utreds av en handläggare som lämnar förslag till beslut. En särskilt utsedd beslutsfattare kvalitetssäkrar underlaget och fattar därefter beslut i ärendet. Handläggningen av bilstödsärenden är koncentrerad till en enhet på , bilstödsenheten i . har tagit fram föreskrifter (RFFS 2004:7), allmänna råd (RAR 2002:4) och en vägledning för bilstöd till personer med funktionsnedsättning (Vägledning 2003:1 version 9). Syftet med vägledningen är att vara ett hjälpmedel i handläggningen av bilstödsärenden. Vid bedömningen av behovet av anpassning ska , om det inte är uppenbart obehövligt, höra eller någon annan med motsvarande kompetens. bedömer behovet av anpassning inom ramen för sin uppdragsverksamhet, dvs. det ingår inte i det ordinarie myndighetsuppdraget. Enligt en överenskommelse mellan ersätter för kostnaderna för tekniska yttranden genom anslaget för bilstöd. Ersättningens storlek bestäms utifrån avgiftsförordningen (1992:191). Cirka 15 trafikinspektörer runt om i landet arbetar med bedömning av behov av anpassning. Det är dock endast två av inspektörerna som arbetar heltid med bilstödsärenden. För övriga utgör bilstödsärenden en begränsad del av deras arbetsuppgifter. Transportstyrelsen har bland annat ansvar för körkortstillstånd, för medicinska villkor i körkortet och för den dispens från fordonskraven som krävs för en del anpassade bilar. Myndigheten utfärdar också föreskrifter om vad som ska gälla vid en bilbesiktning samt ansvarar för vägtrafikregistret med uppgifter om landets samtliga fordon och körkortsinnehavare. Mobilitetscenter är en ekonomisk förening som startade i projektform drivet av rörelsehindersförbunden med stöd från Allmänna arvsfonden. Mobilitetscenter har sina lokaler i . Mobilitetscenter bedöms av ha motsvarande kompetens som när det gäller att bedöma behov av anpassning. har upphandlat tjänsterna som Mobilitetscenter tillhandahåller. Arbetsterapeuterna på Mobilitetscenter bedömer, precis som trafikinspektörerna på , den försäkrades behov av anpassning samt avger tekniska yttranden. Det finns även viss utrustning på Mobilitetscenter som kan användas i bedömningen av den försäkrades anpassningsbehov. behandlades 163 remisser från vilket motsvarar av Mobilitetscenters inkommande uppdrag. Övriga remisser avser medicinska körkortsutredningar på uppdrag av verksamheter inom sjukvård och habilitering. Det finns ett tjugotal företag i som utför bilanpassningar. Det finns även en branschorganisation, . har arton medlemsföretag. Flertalet anpassningar utförs av en handfull företag. De flesta av företagen har verkstad på endast ett ställe i landet. Det är uppskattningsvis fyra företag som utför avancerade föraranpassningar och tre företag som är leverantörer av golvsänkta bilar. Två av dessa är förmedlare av golvsänkta bilar importerade från tredjeland. Ett företag skickar iväg bilar för golvsänkning till ett annat EU-land. Några av företagen tillverkar produkter som de säljer till andra företag. Det krävs ett stort tekniskt kunnande av de tekniker som är anställda på anpassningsföretagen. En handfull av företagen har egen kompetens kring ergonomi, i form av sjukgymnast eller arbetsterapeut. Det är den försäkrade som väljer vilket företag som ska utföra anpassningen. Det finns inga särskilda krav på dessa företag, dvs. inget system för ackreditering eller krav på särskilt tillstånd. Vid ett möte med styrelsen för har det dock framkommit att ett arbete kring en europeisk standard för fordonsanpassning har inletts. Företag för fordonsbesiktning utför de registreringsbesiktningar som krävs efter utförd bilanpassning samt fastställer vilka uppgifter om fordonet som ska finnas i vägtrafikregistret. Ett villkor för att ett företag ska få utföra fordonsbesiktningar är att företaget är ackrediterat av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). Det svenska socialförsäkringsskyddet är uppdelat i bosättningsrespektive arbetsbaserade förmåner. Bilstöd är en bosättningsbaserad förmån. Det innebär att enligt socialförsäkringsbalken måste en person vara bosatt i för att kunna beviljas bilstöd. EU-förordningarna har dock företräde framför nationell rätt. Det betyder att en person med stöd av kan vara omfattad av svensk försäkring och ha rätt till bilstöd, även om han eller hon inte har sin bosättning i . Det EU-rättsliga regelverket innefattar de lagar, författningar och övriga tillämpningsbestämmelser som rör ett visst antal grenar av sociala trygghetsförmåner, till exempel förmåner vid sjukdom, ålderdom, invaliditet eller familjeförmåner. För att regelverket ska vara tillämpligt gäller att det måste finnas en koppling mellan aktuell förmån och någon av de olika grenarna. Socialhjälp är undantagen från tillämpningsområdet. Syftet med regelverket är att samordna ländernas olika system och fastställa vilket lands lagstiftning en person ska vara omfattad av, dvs. vilken stat som ska vara behörig. Regelverket vilar på ett antal principer, exempelvis principerna om likabehandling, sammanläggning av perioder och ett lands lagstiftning. Som huvudregel gäller att en person omfattas av arbetslandets lagstiftning. Regelverket innehåller inga materiella bestämmelser kring vilka stödformer en person kan ha rätt till, utan hänvisar till nationell lagstiftning. Förordning (EG) nr 883/2004 delar in förmåner vid sjukdom i vårdförmåner och kontantförmåner. Bilstöd klassificeras som en vårdförmån. Med vårdförmåner avses förmåner avsedda att tillhandahålla, tillgängliggöra, direkt betala eller ersätta kostnader för sjukvård och sjukvårdsprodukter samt sidotjänster till denna vård inklusive förmåner vid långvarigt vårdbehov. Vårdförmåner lämnas enligt lagstiftningen i det land där den försäkrade är bosatt. Det gäller även om han eller hon är bosatt i ett annat medlemsland än det land vars lagstiftning han eller hon är omfattad av, den behöriga staten. Denna situation uppstår exempelvis när personen arbetar i ett land, men är bosatt i ett annat land. När förmånen i dessa fall lämnas i bosättningslandet lämnas den för den behöriga statens räkning, men i enlighet med bosättningslandets lagstiftning. Vårdförmåner blir således inte föremål för export. I och med att bilstöd klassificeras som en vårdförmån och inte en kontantförmån kan det heller inte utgöra en förmån i enlighet med artikel 70.2. c i förordning (EG) nr 883/2004, eftersom denna artikel enbart rör särskilt icke-avgifts- finansierade kontantförmåner. 2016/17:4 5.6 Regelverk i Regelverken för fordon till personer med funktionsnedsättning har identifierats som ett gränshinder i . I och med att de nationella reglerna är olika kan situationen uppstå att en person som har rätt till stöd för anskaffning, anpassning etc. i ett land inte har en sådan rätt i ett annat land. Dessutom varierar nivån på avgifter för import, besiktning och registrering av bilen mellan länderna. Detta kan innebära svårigheter att flytta för personer som är beroende av en särskilt anpassad bil. Det svenska regelverket uppställer inga hinder utifrån reglerna kring bilstöd avseende möjligheten att flytta till ett annat land, utan samma regler gäller som för andra fordon. Om personen genom en flytt till ett annat land kommer att omfattas av ett annat lands försäkring, kan inget ytterligare bilstöd beviljas, t.ex. i form av anpassningsbidrag vid en reparation. Det nuvarande regelverket för bilstöd har, med några mindre förändringar, funnits . var således det första helåret efter att bilstödet infördes. Statistiken visar stora variationer mellan åren i antal personer som fått bilstöd. Skillnaderna förklaras av att det fanns ett stort uppdämt behov av bilstöd och av regeln att ett nytt grund- eller anskaffningsbidrag, , inte kunde lämnas igen förrän förflutit sedan sådant bidrag senast beviljades. kan dessa bidrag lämnas med mellanrum. 6.1.1Antal personer som fått bilstöd Av statistik framgår att grundbidrag betalades ut till 5 679 personer, varav var kvinnor och män (, Bilstöd – åren 1988–2004). var det år då flest personer beviljades stödet. –2013 är det i genomsnitt närmare 2 100 personer som har fått bilstöd , något fler män än kvinnor. Bilstöd kan lämnas till fem bidragsgrupper enligt 52 kap. 10 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, dvs. till 1) försäkrad som är för förvärvsarbete eller arbetslivsinriktad rehabilitering, 2) försäkrad som avses under 1 men som senare fått sjukersättning eller aktivitetsersättning, 3) försäkrad som fyllt men inte , 4) försäkrad som har barn som inte fyllt och 5) försäkrad som har barn med en funktionsnedsättning. och minskade antalet personer som beviljats bilstöd i bidragsgrupp 1. är det fler föräldrar till barn med funktionsnedsättning, bidragsgrupp 5, som har fått bilstöd Det är oklart vad minskningen i Prop. 2016/17:4 bidragsgrupp 1 beror på. Den fördelning mellan kvinnor och män som gällde för utbetalning av grundbidrag som nämnts ovan (kvinnor och män) visar sig också inom bidragsgrupperna 1, 3 och 1989, vilket i princip också gällde . Bidragsgrupp 2 motsvarade en procent av alla mottagare av bilstöd, där andelen kvinnor var . Andelen kvinnor ökade till , då bidragsgruppen motsvarade av samtliga mottagare av bilstöd. motsvarade bidragsgruppen av alla mottagare och andelen kvinnor utgjorde då . –2004 var bidragsgrupp 4 den minsta gruppen med högst en procent av alla mottagare. I denna grupp har andelen kvinnor genomgående varit lägst. var andelen kvinnor . tillhörde endast 32 personer bidragsgrupp 4 och de allra flesta var män (, Bilstöd – åren 1988–2004). Förhållandet var detsamma . är alltjämt året med de högsta kostnaderna för bilstöd. Då lämnades bidrag med som fördelades till drygt 5 500 personer. Grundbidraget utgjorde då av kostnaderna för bilstöd. Anskaffningsbidraget och anpassningsbidraget svarade för vardera av kostnaderna (Mobil med bil – Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst, SOU 2005:26). var det närmare 1 900 personer som fick bilstöd till en sammanlagd summa av . Detta år stod grundbidraget för av kostnaderna, anskaffningsbidraget för och anpassningsbidraget för resterande ([2014] Budgetunderlag – 2015–2017 del 2). Kostnader för bilstödets bidragsformer i kronor Särskild databearbetning baserad på register lämnas bilstöd inom ramen för anslagna medel. innebär att om de anslagna medlen för året har förbrukats, kan inte betala ut ytterligare bidrag under innevarande år (52 kap. 7§ socialförsäkringsbalken). Om den situationen uppstår får den försäkrade beviljat bidrag . Sedan införandet av ovan nämnda bestämmelse har utbetalningarna stoppats vid tio tillfällen. för bilstödet tagit slut 2011 och 2012. Det medförde en över- skjutning av utbetalningar för beslutade bidrag till påföljande år. innebär att de faktiska kostnaderna 2011 var 290 miljoner var de faktiska kostnaderna 336 miljoner och för år 2013 var de (uppgifter från Det går inte att, utifrån registeruppgifter, se hur utbetalningarna före fördelar sig på de olika bidragen. I promemorian görs dock antagandet att överskjutande belopp är proportionellt fördelat på de olika infördes regleringen att nytt grundbidrag och anskaff- ningsbidrag kan lämnas efter att bidragen senast har lämnats. här är en förklaring till minskade kostnader . har det skett en ökning av kostnaderna för bilstödet med Det är främst anpassningsbidraget som står för ökningen. Ökningen har skett utan att det är avsevärt fler personer som får bilstöd. Antalet personer som har fått grundbidrag och kostnaderna för bidraget har varierat över åren. En förklaring är bestämmelsen om hur som ska ha gått för att nytt bidrag ska kunna lämnas. Diagram 6.2 Antalet personer som fått de olika bidragen inom bilstödet Särskild databearbetning baserad på register Antalet personer som har beviljats anskaffningsbidrag har successivt minskat och därmed även kostnaderna för bidraget. var det 586 personer som fick bidraget (325 kvinnor, 261 män) till en kostnad av . var det 252 personer (116 kvinnor, 136 män) som beviljades bidraget och kostnaderna var (statistik, särskild körning). Kostnaden för anskaffningsbidraget utgjorde ([2014] Budgetunderlag 2015–2017 del 2). var det 239 personer (117 kvinnor, 122 män) som beviljades anskaffningsbidrag till en kostnad av .