prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Kontrolluppgift ska enligt gällande rätt lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Den som har gett ut ersättningen eller förmånen är uppgifts- skyldig. I kontrolluppgiften ska uppgift bl.a. lämnas om värdet av den ersättning eller förmån som har getts ut och om skatteavdrag. Aktuella uppgifter ska lämnas för varje betalnings- mottagare och ska lämnas en gång . Den som har gett ut aktuell ersättning och gjort skatteavdrag ska också lämna en arbetsgivar- deklaration. I en arbetsgivardeklaration ska dock uppgifter inte lämnas för varje betalnings- mottagare, utan en arbetsgivardeklaration ska innehålla uppgift om bl.a. den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och sammanlagt avdraget belopp. Aktuella uppgifter avser således total- summorna för samtliga betalningsmottagare. Uppgifterna ska lämnas till . har lämnat promemorian Uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen till (dnr Fi2016/00407/S3). Promemorian har remissbehandlats och bereds nu inom Finans- departementet. föreslår i sin promemoria att uppgifter på individnivå, dvs. per betalnings- mottagare, om utbetalda ersättningar för arbete och gjorda skatteavdrag ska redovisas löpande i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 stället för en gång i en kontrolluppgift. föreslår att dessa uppgifter ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Ett sådant förslag skulle medföra att uppgifterna skulle lämnas till . Skatte- verket föreslår också att betalningsmottagaren ska få tillgång till dessa uppgifter löpande. anser att det finns många fördelar med ett sådant system. Regeringen delar den bedömningen och anser att det av föreslagna systemet bör införas. Syftet är att minska skattefusk och skatteundandragande. Om skulle få tillgång till löpande uppgifter per betalningsmottagare, skulle Skatte- verket få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Ett sådant system skulle även vara positivt för bl.a. betalningsmottagare och andra uppgifts- mottagare än samt ge positiva offentligfinansiella effekter. Enligt skulle ett sådant förslag ha positiva offentligfinansiella effekter om totalt ca . skulle bl.a. kunna jämföra uppgifterna per betal- ningsmottagare i arbetsgivardeklarationen med andra tillgängliga uppgifter, t.ex. uppgifter i personalliggare. Skattefelet beräknas minska med ca till följd av sådana kontroller. Dessutom bedömer att en periodiserad ränteeffekt skulle uppstå och att den beräknas uppgå till ca . Sådana här beräkningar kan dock, enligt regeringens mening, vara förenade med stor osäkerhet. Vid en försiktig bedömning av de offentligfinansiella effekterna skulle de dock kunna uppgå till . bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till . Avsikten är att proposition ska lämnas före utgången av 2016 och att det nya systemet ska införas stegvis . Det är fråga om en stor reform och det är därför viktigt att alla berörda får en rimlig förbered- elsetid för att kunna anpassa sina it-system. presenterades regeringens 10-punktsprogram mot skatteflykt. Av punkt 10 i programmet, som handlar om åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete, framgår att regeringen avser att införa uppgifter på individ- nivå i arbetsgivardeklarationen (se avsnitt 6.29). 6.28Övriga åtgärder inom skatteförfarandet Regeringen lämnade en remiss till Lagrådet med förslag som innebär att en näringsidkare utan fast driftställe i inte längre ska vara undantagen från skyldigheten att använda ett certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Förslaget har anmälts till i enlighet med det regelverk som gäller för tekniska föreskrifter. Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag på hur systemet med krav på personalliggare kan utvidgas till att även omfatta bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård. har i ett tidigare uppdrag från regeringen identifierat att det finns problem med svartarbete i dessa verksamheter och gjort bedömningen att personalliggare kan vara ett effektivt verktyg för att motverka detta. Uppdraget ska redovisas . Som framgår av regeringens 10-punkts- program mot skatteflykt har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning för att se över bestämmelserna om beräkning av skattetillägg. Syftet med utredningen ska vara att förstärka skattetilläggets allmänpreventiva effekt och att göra sanktionssystemet mer legitimt och rättvist. Av 10-punktsprogrammet framgår också att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera Skatte- verket om skatteupplägg. Regeringen kommer även att se över om en högre kostnadsränta bör tas ut i de fall den skatt- skyldiga har gjort en frivillig rättelse. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen föreslår ökade resurser till Ekobrotts- myndigheten och för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skatte- brott, skattefusk och skatteundandraganden (se utg.omr. 3 och 4). Regeringen avser även att ge ett uppdrag att lämna en rapport med goda exempel på åtgärder mot skatteflykt och skattefusk i andra länder samt föreslå andra relevanta åtgärder för att minska skatteflykt och skattefusk i (se utg.omr. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 6.29Det internationella arbetet för att ta itu med aggressiv skatteplanering och en motverka skatteundandragande extern strategi för att främja god förvaltning i Motverkande av skatteundandragande står högt upp på den politiska agendan såväl i som i andra länder. Internationella uppskattningar av skatteundandragandet tyder på att mycket stora belopp går förlorade för världens länder. T.ex. bedömer att EU-länderna förlorar på organiserade momsbedrägerier och konservativa bedömningar från talar om ett globalt skatteundan- dragande inom företagsbeskattningen på 100- . Det bedrivs därför ett internationellt arbete i de här frågorna, bl.a. inom ramen för G20/OECDs projekt mot skattebaserosion och vinstflyttning (BEPS) och genom det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. G20/OECDs projekt för att motverka BEPS påbörjades . Projektet avslutades formellt genom 13 rapporter (avseende 15 åtgärdsområden) och ett sammanfattande dokument som tillsammans utgör BEPS-paketet. Såväl OECD- som G20- länderna har godkänt BEPS-paketet. OECD- och G20-länderna liksom övriga deltagare i har också enats om att fortsätta arbeta tillsammans för att slutföra det tekniska arbetet med vissa av åtgärderna samt för att tillförsäkra en effektiv riktad övervakning av överenskomna åtgärder. enades om ett inkluderande ramverk för genomförande och övervakning av BEPS-åtgärderna. godkändes sedan av G20-länderna . Alla intresserade och relevanta länder och jurisdiktioner har bjudits in att delta i ramverket på likvärdiga villkor. Över 80 länder och jurisdiktioner har redan åtagit sig att delta i ramverket och fler förväntas göra det . En viktig del av arbetet i ramverket handlar om att stödja länder (särskilt utvecklingsländer) att genomföra BEPS-åtgärder genom att utveckla och tillhandahålla praktiska verktygslådor avseende områden som dessa länder anser vara prioriterade. Europeiska kommissionens åtgärdspaket mot skatteflykt presenterade Europeiska kommissionen ett åtgärdspaket mot skatteflykt som innehöll rättsligt bindande åtgärder för att Åtgärdspaketet bestod av: –Förslag till direktiv mot skatte- undandragande –Rekommendation om genomförande av åtgärder mot missbruk av skatteavtal –Förslag till direktiv om land-för-land- rapporter och automatiskt utbyte av sådana –Meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning antog Rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandraganden i företags- sektorn på den inre marknaden. Direktivet innebär en minimistandard och omfattar fem olika åtgärder varav tre i huvudsak överens- stämmer med . Räntebegränsningsregeln syftar till att avhålla företag från att ingå artificiella skuldförhållanden i syfte att minimera skatten. Regeln om utflyttningsbeskattning ska förhindra företag från att flytta tillgångar till ett annat land enbart för att undvika beskattning. Den allmänna regeln mot missbruk ska motverka aggressiv skatteplanering när andra regler inte gäller. Regeln om kontrollerade utländska bolag (CFC- regeln) ska förhindra vinstöverföring till länder med ingen eller låg skatt. Hybridreglerna ska hindra företag från att utnyttja länders skillnader i den skattemässiga behandlingen av företag och finansiella instrument i syfte att undvika beskattning. Direktivet ska, med vissa undantag, vara implementerat . undertecknade regeringen ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden och modeller för avtal har tagits fram inom . hade 82 länder undertecknat avtalet. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 automatiska utbytet om finansiella konton ska påbörjas respektive 2018. Regeringen verkar för att ytterligare länder ska ansluta sig till den globala standarden. undertecknade regeringen ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering och automatiskt utbyte av sådana rapporter. En modellagstiftning och modellavtal har tagits fram inom . Avtalet innebär att det ska införas gemensamma bestämmelser om land-för- land-rapporter av stora multinationella koncerner. Land-för-land-rapporterna ska inne- hålla uppgifter om intäktsbelopp, vinst före inkomstskatt, betald och ackumulerad inkomstskatt, antalet anställda, aktiekapital, outdelad vinst och materiella anläggnings- tillgångar. Land-för-land-rapporterna ska lämnas av koncernerna till skattemyndigheterna. Skattemyndigheterna ska sedan utbyta rapporterna. Rapporterna ska i huvudsak användas för övergripande riskanalys avseende skattebaserosion och vinstflyttning på intern- prissättningsområdet. hade 44 länder undertecknat avtalet. Direktivet om administrativt samarbete Rådets direktiv om administrativt samarbete antogs . antogs ett förslag till ändring i direktivet som innebar att den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton togs in i direktivet. antogs ett förslag till ändringar i direktivet som syftar till att säkerställa att upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhands- besked om prissättning utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna och i begränsad utsträckning även med kommissionen. Det automatiska utbytet ska påbörjas . Utbytet ska i vissa fall även ske retroaktivt. antogs ett förslag till ändring i direktivet som innebär ett gemensamt regelverk för land-för-land-rapportering av stora multinationella koncerner till skattemyndig- heterna och ett automatiskt utbyte av dessa rapporter mellan skattemyndigheterna. Ändringarna innebär att standard för land-för-land-rapportering tas in i direktivet. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition om de ändringar i svensk lagstiftning som behövs för att genomföra standard och ändringarna i direktivet. föreslog Europeiska kommissionen ytterligare ändringar i direktivet för att uppnå ökad insyn i och bättre bekämp- ning av skatteundandragande och skatteflykt. Förslaget, som presenterades på möte , innebär att det införs bestämmelser som ger skattemyndigheterna tillgång till upplysningar som samlats in i enlighet med penningtvättsdirektivet. Regeringens fortsatta arbete mot skatteundandragande Arbetet mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt behöver fortsätta, på såväl internationell som nationell nivå. Regeringen har presenterat ett program med tio åtgärder som kommer att prioriteras i detta arbete. En av de prioriterade åtgärderna är att stärka förut- sättningarna för utvecklingsländer att bekämpa kapital- och skatteflykt, eftersom detta ofta drabbar fattiga länder särskilt hårt. En annan prioriterad åtgärd är att införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare. En tredje prioriterad åtgärd är att vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete. Några av dessa åtgärder, som gäller bl.a. uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, personal- liggare och kassaregister, nämns i avsnitten 6.27 och 6.28. 6.30Offentligfinansiella effekter – en sammanfattning I tabell 6.13 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som presenterats i denna proposition. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatte- åtgärderna hänvisas till tidigare avsnitt i detta kapitel. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 6.13: bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter –2020 och varaktig effekt. Bruttoeffekten beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Brutto- effekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentlig- finansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen hänförs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår den skattepliktiga händelsen äger rum. Vidare beaktas i nettoeffekten även vissa indirekta effekter på skatteintäkterna och på de offentliga utgifterna. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 2017–2020. Den varaktiga effekten, som redovisas i den sista kolumnen i tabell 6.13 ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten som en åtgärd medför, dock utan koppling till hur de offentliga finanserna påverkas ett visst år. Beräkningen baseras på nuvärdet av en åtgärds framtida nettoeffekter. På så vis möjliggörs jämförelser mellan regelförändringar vars nettoeffekter är olika fördelade över tiden. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. För en närmare beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikation ”Beräkningskonventioner 2016: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler”. De offentligfinansiella effekterna av de åtgärder som redovisas i detta avsnitt har beräknats utifrån prognostiserade priser och volymer. Den prognos av offentliga sektorns totala intäkter –2020, som redovisas i kapitel 7, baseras på prognoser för ekonomiska utveckling, inklusive effekterna av de i denna proposition aviserade åtgärderna på t.ex. tillväxt och sysselsättning. I kapitel 7 redovisas intäkterna i respektive års priser och volymer. Förslag i andra propositioner Regeringen beslutade att föreslå för vissa särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt i i (se prop. 2015/16:191). Det undantag som regeringen har föreslagit i propositionen förutsätter bl.a. ändringar av de tekniska systemen. Det är ännu inte möjligt att säga P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 säkert när detta kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . Ändringarna beräknas, vid full årlig effekt, medföra i minskade skatteintäkter för staten. Detta har beaktats i inkomst- beräkningarna. Åtgärder som redan är budgeterade Vissa åtgärder som redovisas i denna proposition har redan aviserats och budgeterats i budgetpropositionen och i den av beslutade budgeten . Det gäller förslaget om begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar och sänkt reklamskatt. Notera att nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar i denna proposition föreslås förlängas med . Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Förslagen och bedömningarna i budget- propositionen innebär att skatteintäkterna sammantaget ökar med . Den totala bruttoeffekten beräknas till , se tabell 6.13. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 6.13 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2020 samt varaktig effekt Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar1 -0,30 -0,00 Skattereduktion för reparationer av vitvaror (kallat REP- -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 Höjd beloppsgräns för avdrag för resor Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Växa-stöd för den första anställda – sänkta -0,52 -0,41 -0,33 -0,33 -0,33 -0,03 arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare (tillfällig Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån Avdragsrätt för representationsmåltider – slopad Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Lika beskattning av dieselbränsle i båtar och skepp för -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 vattenbruk, skogsbruk och jordbruk Vissa frågor på elskatteområdet, summa Varav: sänkt energiskatt på el för större datacenter -0,32 -0,25 -0,25 -0,25 -0,25 -0,23 anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar av norra Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter Höjd alkoholskatt på öl och vin m.m. samt sprit Definition av beskattningsår för vissa punktskatter Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Avdragsrätt för representationsmåltider – utökat -0,06 -0,06 -0,05 -0,05 -0,05 -0,05 Införande av omsättningsgräns för mervärdesskatt -0,28 -0,28 -0,25 -0,25 -0,25 -0,25 Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer -0,27 -0,27 -0,24 -0,24 -0,24 -0,24 Ändrad intäktsränta i skattekontot (ränteeffekt) P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Begränsad uppräkning av nedre skiktgränsen Begränsad uppräkning av övre skiktgränsen Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av -0,12 -0,00 -0,02 -0,03 -0,05 Varav: slopat tak för uppskovsbeloppet (tillfällig -0,09 -0,00 -0,01 -0,02 -0,02 metod för beräkning av uppskovsbeloppet vid flytt -0,03 -0,00 -0,00 -0,01 -0,03 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, summa Varav: avkastningsskatt på pensionsmedel -0,05 -0,05 -0,00 Sänkt fastighetsskatt för vattenkraftverk -1,17 -0,50 -1,00 -1,50 -1,92 -1,92 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Utfasning av skatten på termisk effekt -1,91 -0,65 -1,38 -1,38 -1,38 -1,38 Höjd energiskatt på el (3,/kWh 1/7 2017; /kWh 1/1 2019, exkl. mervärdesskatt) Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen -1,55 Förslag i andra propositioner Skatt på konsumtion m.m. - övriga punktskatter Undantag från trängselskatt i i -0,00 -0,00 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 Delsumma – förslag i andra propositioner -0,00 -0,00 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1 Perioden –2019 är aviserat och budgeterat i budgetpropositionen och i den av beslutade budgeten . 2 Den periodiserade bruttoeffekten innehåller framtida skatteinbetalningar som diskonterats till tidpunkten för den skattepliktiga händelsen. Kostnaden för åtgä rden beskrivs av den periodiserade nettoeffekten som är nära noll och motsvaras av skillnaden mel lan uppskovsräntan och statens upplåningskostnad för skattebortfallet. Periodiserad e nettoeffekter 0,00 mdkr. Källa: Egna beräkningar. 6.31Författningskommentarer begränsad giltighetstid införs reglerna om Förslaget till lag om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 Lagförslaget föranleds av förslaget i avsnitt 6.6 om växa-stöd för den först anställde – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare. Förslaget innebär, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, att uttaget av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska begränsas till ålderspensionsavgiften och att löneavgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster inte ska tas ut alls. Eftersom lagen ska ha en särskild beräkning i en ny lag och inte i de huvudförfattningar som berörs. Paragrafen anger vilka avgifter och skatter som berörs av lagen. I lagen används begrepp som också används i inkomstskattelagen (1999:1229) och i social- avgiftslagen (2000:980). Genom en uttrycklig bestämmelse i lagen klargörs att begreppen i dessa lagar har samma betydelse i förevarande lag. Det innebär t.ex. att om det i lagen talas om näringsverksamhet så avses sådan verksamhet som enligt inkomstskattelagen är att betrakta P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 som näringsverksamhet (jämför 13 kap. 1 § inkomstskattelagen). Paragrafen anger på vilka ersättningar som lagen kan bli tillämplig, dvs. på ersättning som utges till personer som anställts efter . För att bestämma vilket slag av ersättning som omfattas av lagen hänvisas till 2 kap. social- avgiftslagen (2000:980). Såväl lagen (1994:1920) om allmän löneavgift som lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster hänvisar till samma kapitel i socialavgiftslagen med avseende på avgiftsunderlaget. Av denna anledning behövs ingen särskild hänvisning till dessa lagar i 3 §. Regler om begränsning av skyldighet att betala arbetsgivaravgifter på ersättning till dem som fyllt återfinns i 2 kap. 27 § social- avgiftslagen och beträffande personer födda eller tidigare i ikraftträdande- bestämmelserna till samma lag. För dessa anställda ska normalt särskild löneskatt betalas, som också omfattas av den särskilda begränsningen enligt lagförslaget. För att komma i åtnjutande av särskild beräkning enligt lagen måste arbetsgivaren ha varit ett enmansföretag från och fram till att den nya anställningen påbörjades. Om verksamheten påbörjades efter gäller mot- svarande villkor för tiden mellan verksamhetens och anställningens påbörjande. Vad som avses med ett enmansföretag regleras i 4 §. Paragrafen definierar vad som avses med ett enmansföretag. Av första stycket följer att det ska vara fråga om enskild näringsverksamhet och att verksamheten bedrivs aktivt samt att någon skyldighet att betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt på förvärvsinkomster inte föreligger. Med aktiv näringsverksamhet avses enligt 2 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229) en verksamhet i vilken den som är skattskyldig för verksamheten har arbetat i inte oväsentlig omfattning. Andra stycket reglerar frågan om hur verksamhet bedriven utomlands ska behandlas vid bedömningen av om ett företag är ett enmansföretag. Bestämmelsen avser att likställa anställda i andra länder med anställda i vid tillämpning av första stycket. Av 5 kap. 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244) framgår att skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter på ersättning för arbete kvarstår hos arbetsgivare som saknar fast driftställe i i det fall arbetsgivaren har ingått ett avtal med mottagaren av ersättningen att denne ska fullgöra arbets- givarens skyldighet i detta avseende. Enligt tredje stycket ska vid bedömningen av om avgiftspliktig ersättning getts ut bortses från belopp som getts ut under kvalifikations- perioden och som inte överstiger till en och samma person. Innebörden av denna regel är att ett företag kan komma i åtnjutande av den särskilda beräkningen även om det gett ut ersättning till personer som utfört tillfälliga uppdrag och som inte har varit godkända för F- skatt. Paragrafen reglerar innebörden av den särskilda beräkningen. I stället för arbetsgivaravgifter, allmän löne- avgift och särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster ska enligt första stycket bara ålders- pensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna betalas på den ersättning som utgetts till den anställde som först får avgiftspliktig ersättning.