prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt har medlen använts för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt för bidrag till resor. behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. beräknas till 169 miljoner kro- , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 175, 181 respektive . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall infördes förmånerna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliterings-pen- ning i särskilda fall. Förmånerna kan lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Ersättningarna kan också lämnas till försäkrade vars rätt till aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), eller till en försäkrad som har en låg SGI. Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 70, 68 respektive . infördes förmånen boendetillägg. Denna förmån kan lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas, om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan också lämnas till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 105, 107 respektive . Närståendepenning utbetalas till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar samt löneutvecklingen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till . Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 209, 215 respektive . Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: -2 763 846 -2 362 460 -2 742 853 -2 009 937 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den utgiftspåverkan beslut har på anslaget redovisas i tabell 3.6 (beslutsraden). Det är framförallt avskaffandet av den bortre tidsgränsen i BP16 som påverkar anslaget för åren 2017–2020. Regeringen föreslår att 41 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 42 , 43 respektive 44 . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.9.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 26 876 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 512 840 tkr. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna 19–och sjukersättning till personer i åldrarna 30–. Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är framför allt beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms öka något . Detta förväntas också påverka utgifterna för sjukersättning och aktivitetsersättning, eftersom en viss andel av personer med sjukpenning övergår till sjukersättning eller aktivitetsersättning. inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 42 698, 42 575 respektive . Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägg för personer med aktivitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. Utgiftsutvecklingen för BTP styrs av antal personer med aktivitetsrespektive sjukersättning. Utöver detta styrs det också av utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 5 210, 5 288 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns en särskild ersättning till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna beredas anställning hos . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och Arbetsförmedlingen, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 29, 30 respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: -2 378 439 -3 894 677 -4 770 417 -5 073 974 till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. De utgiftsförändringar som föranleds av beslut redovisas i tabell 3.8. Höjningen av bostadstillägget och garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas öka utgifterna på anslaget med 2017 och . Regeringen föreslår att 48 anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 47 , 47 respektive 48 . Utgifterna för handikappersättning uppgick till . beräknas utgifterna till . Antalet personer med handikappersättning uppgick till 64 100. Det är något fler kvinnor (34 300) än män (29 800) som har handikappersättning. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättningar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2226 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -5 501 tkr. Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning enligt 40, 41, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . , 2019 respektive 2020 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 3.9.51:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2829 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -71 tkr. Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet enligt 7, 43, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får också användas för utgifter för krigsskadeersättning till sjömän enligt 7, 44, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Ersättning för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre . Detta främst på grund av att livräntor enligt äldre lagstiftning upphör. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet . , 2019 respektive 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.9.61:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningsprocessen och försäkringsmedicinska utredningar, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsnära stöd, samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen. Rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen samarbetar i syfte att vidta insatser som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Insatserna ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. avsattes till detta samarbete och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna för samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen beräknas till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Finansiell samordning genom samordningsförbund Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. fanns det 83 samordningsförbund som omfattar 244 av 290 kommuner. Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Bidrag till hälso- och sjukvården Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) träffade en överenskommelse som gäller 2016; En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess: Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016 (dnr S2015/08163/SF). Den överenskommelsen omfattar totalt då även medlen för rehabiliteringsgarantin ingår i överenskommelsen. Rehabiliteringsgarantin har avvecklats . Regeringen avser att teckna en tvåårig överenskommelse med SKL för att stimulera fortsatta utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården som bidrar till en effektiv sjukskrivningsprocess. Den överenskommelsen avses omfatta , dvs. Utgifterna beräknas till . För en rättssäker prövning av rätten till ersättning från sjukförsäkringen behöver i vissa fall, utöver det läkarintyg som utfärdats av den försäkrades behandlande läkare, begära in kompletterande medicinska underlag från hälso- och sjukvården, s.k. försäkringsmedicinska utredningar. Underlagen ska ge en fördjupad beskrivning av sjukdomens konsekvenser för individens funktionstillstånd och förmåga till Det kan därigenom ligga till grund för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga. Regeringen och Kommuner och Landsting ingår, ofta årliga, överenskommelser om ersättning till landsting som levererar sådana medicinska utredningar till . Nuvarande överenskommelser28 gäller fram till och en ny överenskommelse planeras . Den pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar (AFU) som pågått avslutas och utredningsformen permanentas så att alla landsting ska även kunna välja att göra AFU. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete (förordningen [2014:67] om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete). Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tas tillvara på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. avsattes till arbetsplatsnära stöd och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . I förordningen (2014:68) om bidrag till företagshälsovården för köp av medicinsk service finns bestämmelser om bidrag till anordnare av företagshälsovård för dennes kostnader för köp av medicinsk service från offentliga eller privata vårdgivare. Syftet med bidraget är att förebygga sjukskrivning samt att vid sjukskrivning öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Detta ska uppnås genom att bidrag lämnas för företagshälsovårdens kostnader för köp av sådan S2015/08165/SF) och Försäkringsmedicinska utredningar i form av TMU och SLU (dnr S2015/08166/SF). medicinsk service som ingår som ett led i bedömningen av en arbetstagares arbetsförmåga. beslutar, enligt förordningen om utbetalning av bidrag till anordnare av företagshälsovård. har avsatts för bidrag till kostnader för medicinsk service. Medlen har reserverats i regeringens överenskommelse med SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess 2016. Dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Det beslut som redovisas i tabell 3.16 avser en överföring av till anslaget 8:1 , utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, för myndighetens arbete med försäkringsmedicinskt beslutsstöd. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.9.71:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. finns en ny ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framförallt till mindre arbetsgivare. Antalet arbetsgivare som fått ersättning för sina sjuklönekostnader uppgick till ca 42 200. Utgifterna för ersättning för höga sjuklönekostnader uppgick till . Detta är avsevärt högre än vad reformen var beräknad till. Det första årets utfall tyder på att vissa arbetsgivares sjuklönekostnader är betydligt högre än vad som har varit känt. Se även resultatredovisningen, Arbetsgivares sjuklönekostnader. Ett arbete pågår i för att studera reformens utfall närmare liksom ersättningens utformning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader . , 2019 och 2020 respektive 810 000 000 Tabell 3.19 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 351 501 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 349 499 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 349 500 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Budget för avgiftsbelagd verksamhet För administration av egna resultatområden disponerar avgiftsinkomster. Dessa områden avser i huvudsak administration av ålderspension, familjebidrag och dagpenning till totalförsvarspliktiga samt ersättning från affärsdrivande verk. har även andra avgiftsintäkter från bl.a. administration av statlig fordran samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) och övriga ersättningar. får, utöver vad som anges i avgiftsförordningen, utföra datorbearbetningar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. mot ersättning. Avgifterna disponeras av myndigheten. (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från Regeringen föreslår att anslaget ökas med för . Resurserna ska användas för att ge förutsättningar att hantera de reformer regeringen vill genomföra inom välfärdsområdet. Det handlar t.ex. om reformer inom sjuk- och aktivitetsersättningen och de familjeekonomiska stöden. Resurserna ska även användas för assistansersättningen, t.ex. höja kvaliteten på utredningar, ökad utredningskapacitet och stärka arbetet mot bidragsbrott. Därtill ska resurserna användas till de ökade volymerna inom flera socialförsäkringsförmåner till följd av det ökade antalet nyanlända personer. att anslaget ökas med 2017 som en följd av ökade kostnader eftersom utvecklingsersättningen för unga 20–sänks. –2020 föreslår regeringen att tillförs för det fortsatta arbetet med att införa reformerna och hantering av den ökade migrationen. De personella konsekvenserna vid av förslagen kan inte bedömas. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med och ökas med för att varaktigt finansiera nationella digitala tjänster. Se även utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Skälen för regeringens förslag: kredit behövs för att finansiera myndighetens betalning av utländska vårdfakturor. övertog landstingen och kommunerna kostnadsansvaret för vissa ersättningar vid vård utomlands genom lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet (se även utg.omr. 9, avsnitt 4.9.7.). kommer emellertid även fortsättningsvis att betala de utländska vårdfakturorna och först i efterhand kräva ersättning från berört landsting, på grund av att en viss utredning bör göras innan utbetalning sker. Krediten ges med stöd av 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Den räntekostnad som uppstår ska betalas av landstingen. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Beloppen är exklusive pris- och löneomräkning. De medel som beskrivs i tabell 3.21 på raden för beslut i BP17 har redogjorts för i regeringens överväganden ovan. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 2.1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 8 , 8 respektive 8 . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.9.92:2 Inspektionen för socialförsäkringen Tabell 3.22 Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 66 526 tkr prisnivå. 3Motsvarar 66 526 tkr prisnivå. 4Motsvarar 66 649 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. Inspektionen för socialförsäkringens arbete bedöms bidra till att stärka och värna rättssäkerheten samt effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Slutsatser i ISF:s rapporter ligger till grund för regeringens resultatbedömningar samt används ofta i samband med utarbetandet av reformer. Anslaget beräknas minskas med 2020 för att fortsatt finansiera en ökning av anslaget 1:2 social utvärdering, under utgiftsområde 9 i syfte att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdomar, med särskilt beaktande av kvinnors arbetsmiljöer. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2.2 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive .