prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Av det nationella planeringsstödet 2016 fram- går att tillgången på barnmorskor, sjuksköter- skor och läkare sysselsatta i hälso- och sjuk- vården har ökat . Tillgången på tand- läkare och specialiserade tandläkare har i stort sett varit oförändrad , medan antalet tandhygienister har ökat. Där- emot minskar tillgången på specialistsjuksköter- skor, framför allt inom internmedicin, kirurgi och psykiatrisk vård. Sammantaget hävdar sig ändå väl i tillgången till både läkare och sjuksköterskor. har den tredje högsta läkar- och sjukskötersketätheten per 100 000 invånare i EU. konstaterar likväl att efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal ökar och överstiger tillgången på samtliga personalgrupper som omfattas av planerings- stödet, det är dock svårt att bedöma om och när detta kan få konsekvenser i vården. Regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning med dialogmöten med de mest centrala aktörerna inom hälso- och sjuk- vården. Regeringen har också avsatt medel för utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, specialistsjuksköterska och barnmorska. Även antalet platser på yrkesinriktade kurser inom gymnasial vuxenutbildning samt inom yrkeshög- skolan har utökats. Dessutom har regeringen gett i uppdrag att föreslå hur det nationella planeringsstödet kan breddas till fler yrkesgrupper samt hur stödet kan ge störst nytta för huvudmän och andra vårdgivare i planeringen av sin kompetensförsörjning. Som diagram 4.16 visar råder en relativt jämn könsfördelning i läkargruppen, där är kvinnor och är män. För gruppen sjuksköterskor och barnmorskor är dock bilden en annan. Bland sjuksköterskor är kvinnor och män och bland barn- morskor är kvinnor och mindre än en halv procent män. Diagram 4.16 Antal hälso- och sjukvårdspersonal för olika professioner 2013 0 20 000 40 000 60 000 80 000 100 000 120 000 Anm: Uppgifterna avser personal som var sysselsatta inom hälso- och sjukvården samt tandvården. Källa: (Statistikdatabas för hälso- och sjukvårdspersonal). En effektivare process för utlandsutbildade Att nyanlända snabbt kommer i arbete innebär en vinst för både individen, svensk hälso- och sjukvård och samhället. Antalet ansökningar om legitimation från personer med utländsk hälso- och sjukvårdsutbildning har fördubblats , antalet inkomna ärenden var cirka 5 500. Detta i kombination med att dokumentationen om den utländska utbild- ningen ibland är bristfällig eller obefintlig för- svårar utredningsarbetet för . Av denna anledning har regeringen avsatt särskilda medel för att myndigheten ska kunna effekti- Socialstyrel- sen arbetar därför med att korta sina handlägg- ningstider genom förenklingar och effektivise- ringar i den interna processen samt genom att kontinuerligt följa upp handläggningstider utifrån uppsatta mål och nyckeltal. Myndigheten har även genomfört resursförstärkningar såväl på handläggar- som på ledningsnivå. Väntetiderna för den första prövningen av en ansökan har minskat med i genomsnitt 10 mån- ader för specialistläkare och för övriga yrkesgrupper. har antalet an- sökningar ökat . arbetar även med att förbättra informationen och dialogen gentemot sökande och andra be- rörda aktörer. En ny webblösning för förbättrad och mer användaranpassad kommunikation på arabiska, engelska och svenska har lanserats. har dessutom inlett en dialog med relevanta aktörer på området för att säker- ställa en effektivisering av hela valideringspro- cessen, inte bara den första bedömningen av själva utbildningen. vill skapa en struktur där den faktiska kunskapen kan be- dömas även när dokumentation om utbildning och kompetens saknas eller är bristfällig. Dia- logerna avser därför bl.a. kunskapsprov som är en central del i valideringsprocessen. Kunskaps- proven ska kunna genomföras för alla legitima- tionsyrken på hälso- och sjukvårdsområdet och syftar till att pröva kunskaper motsvarande legi- timationsnivå. har samordnat snabbspår som arbets- marknadens parter i samarbete med myndig- heten har initierat. Snabbspåren riktar sig till deltagare i etableringsuppdraget som har tidigare erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke där arbetsmarknadens parter har kommit överens om ett snabbspår. finns snabbspår klara bland annat för ett antal legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården (utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Insatser inom förlossningsvården och kvinnors hälsa Insatser för kvinnors hälsa och en förbättrad förlossningsvård har betydelse för ett jämställt samhälle och är prioriterade av regeringen. Inom såväl förlossningsvården som den hälso- och sjukvård som har betydelse för kvinnors hälsa i övrigt finns tydliga utvecklingsområden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ett av dem gäller komplikationer och skador hos den födande kvinnan i samband med för- lossning, bl.a. i form av bristningar. Enligt , förloss- ningar och nyfödda barn har andelen kvinnor med allvarliga bristningar varit relativt . Enligt rapporten finns det betydande skillnader i förekomst av allvarliga bristningar mellan olika landsting och mellan olika sjukhus. Vid en internationell jämförelse ligger på höga nivåer, vilket senaste rapport at Glance 2015 visar. Det finns behov av samverkan och insatser för att höja och sprida vårdens kunskaper om sjuk- domar som kvinnor drabbas av; ett exempel är sjukdomen endometrios. Även när det gäller bemanning, bemötande av patienter samt meto- der för att nå kvinnor och flickor som inte är benägna att söka vård behövs insatser. Flera studier visar att behandling av skador, sjukdomar och smärttillstånd hos kvinnor varierar och att kvinnor därför får vård av varierande kvalitet. Det påverkar kvinnors hälsa på ett negativt sätt och därmed kvinnors möjligheter och förmåga att delta i samhället på ett aktivt och jämställt sätt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra förlossnings- vården och kvinnors hälsa, bl.a. genom att ge myndigheter flera uppdrag. Regeringen gav social utvärdering (SBU) i uppdrag att bl.a. tillgängliggöra kunskap om metoder som minskar komplikationer och skador i förlossningsvården. SBU redovisade att skador hos den födande kvinnan, såsom allvar- liga bristningar, är underdiagnostiserade i för- lossningsvården. Rapporten från SBU visar bl.a. att det saknas kunskap generellt om behandling av förlossningsskador hos kvinnan. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) ingick en överenskommelse om sammanlagt i syfte att förbättra förlossningsvården och vård i övrigt som stärker kvinnors hälsa. Landstingens redovisning visar i korthet att samtliga landsting avsatt medel för att utbilda befintlig personal inom förlossningsvården. Alla landsting är eniga om att de behöver utöka be- manningen av barnmorskor, undersköterskor och/eller administrativ personal. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ting ser även ett behov av nationell samordning för att sammanställa och sprida kunskap inom förlossningsvården, liksom att utöka deltagandet i kvalitetsregister. När det gäller insatser inom primärvården har landstingen redovisat flera olika satsningar, bl.a. utbildning om psykisk ohälsa, uppföljning och omhändertagande av kvinnor som drabbats av bäckenbottenskador efter förlossning, hälso- främjande åtgårder inom reproduktiv hälsa, ut- ökad bemanning inom primärvården samt be- handling av endometrios och för att minska övervikt. Alla landsting har redovisat minst en satsning riktad mot socioekonomiskt utsatta områden. En majoritet av landstingen avsatte medel för insatser riktade till utlandsfödda kvin- nor. Landstingen uppger att många av de framtida utmaningarna som finns inom förlossnings- vården och annan vård som rör kvinnors hälsa återspeglas i de insatser som landstingen påbörjat med medel –2016. Regeringen har även gett ett samlat uppdrag om förlossningsvård och kvinnors hälsa samt med särskild inriktning på primärvård. Uppdraget redovisades till () . Insatser för tidig upptäckt av våldsutsatthet och stöd till våldsutsatta Våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort psykiskt och fysiskt lidande. Kvinnor och barn som utsätts för våld och hot om våld ut- vecklar ofta både en psykisk och fysisk ohälsa. Hälso- och sjukvården och tandvården möter i stor omfattning personer som har utsatts för våld, men även våldsutövare. Vården har en viktig roll när det gäller förebyggande arbete och tidig upptäckt. Regeringen har därför gett Social- styrelsen i uppdrag att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer. Av totalt 2016 avser insatser inom hälso- och sjukvårdens och tandvårdens områden – se vidare avsnitt 7. har även fått i uppdrag att kartlägga förekomst och utformning av rutinmässiga frågor om våldsutsatthet och våldsutövande i vård och omsorg. Insatser för en mer jämlik och tillgänglig cancervård Cancervården har vidareutvecklats och stärkts . I ett internationellt per- spektiv är den svenska cancervårdens medicinska kvalitet hög. Det medför generellt sett en relativt hög överlevnad för kvinnor och män som vårdas för cancer, se diagram 4.17. Skillnaderna mellan könen är små. Diagram 4.17 Relativ femårsöverlevnad i alla former av cancer 1994–2013. Källa: (och ). Uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet visar dock att väntetiderna är långa och att de regionala skillnaderna är stora. För de flesta can- cerformer har dock skillnader i väntetid mellan män och kvinnor utjämnats. Standardiserade vårdförlopp för kortare väntetider Tillgängligheten inom cancervården behöver förbättras. Regeringen avsätter därför 2015–2018 för att korta väntetiderna och minska de regionala skill- naderna. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) tecknar årliga överens- kommelser med målet att förbättra tillgängligheten, göra cancervården mer jämlik och att få nöjdare patienter. Den viktigaste åt- gärden är att införa ett gemensamt system med standardiserade vårdförlopp som är tidsbestämt och innehållsmässigt definierat från välgrundad misstanke om cancer till start av behandling. Samtliga landsting har beslutat att införa standardiserade vårdförlopp inom cancervården och genomfördes ett om- fattande arbete i landstingen för att införa de fem första vårdförloppen. införs det vårdförlopp för 13 olika diagnoser och ytter- ligare 10 kommer att tas fram . har sett att arbetet med stan- dardiserade vårdförlopp har gett patienten ökade möjligheter att uppleva en välorganiserad vård. Det har även inneburit positiva synergieffekter som t.ex. effektivare arbetssätt och ökad sam- verkan mellan primärvård och den specialiserade vården. En mer sammanhållen cancervård har flera insatser initierats inom ramen för den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). En av de viktigaste åtgärderna är eta- bleringen av sex regionala cancercentrum (RCC). Enligt senaste uppfölj- ning som genomfördes sker etableringen av RCC enligt plan. Myndighetens uppföljningar av RCC visar att de har uppfyllt flertalet av de fast- lagda kriterierna och samtliga regioner har kommit långt i arbetet, exempelvis när det gäller att stärka patientens ställning, införande av kontaktsjuksköterskor och att stärka styrningen med kunskap genom framtagandet och in- förandet av nationella vårdprogram samt planer för palliativ vård och rehabilitering. Arbetet med nivåstruktureringen av delar av den högspeciali- serade cancervården har fortsatt, t.ex. har lands- tingen beslutat att följa RCC:s rekommendation att koncentrera ytterligare sex specifika åtgärder till färre sjukhus än . Ny strategi för att främja psykisk hälsa Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera rege- ringens arbete på området psykisk ohälsa. Myn- digheten konstaterar i sin rapport , Psykisk hälsa – ett gemensamt ansvar, att fler- talet av insatserna har nått sina mål samt lett till positiva resultat inom ramen för insatserna. Många insatser och mycket medel har lagts på att förbättra tillgängligheten för barn och unga ge- nom prestationsinsatser för att öka tillgänglig- heten till den specialiserade barn- och ungdoms- psykiatrin. kvarstår dock flera kva- litets-, jämlikhets-, jämställdhets- och effekti- vitetsutmaningar i vården och omsorgen för målgrupperna. För att bättre kunna möta den ökande psy- kiska ohälsan i och de utmaningar som den psykiatriska vården står inför genomförde regeringen en bred översyn av sta- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tens insatser inom området psykisk hälsa, efter dialoger och samverkan med berörda aktörer. Som ett resultat av denna översyn presente- rade regeringen en ny strategi för att främja psy- kisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer, inte minst barn och unga som drabbas av psykisk ohälsa och för- bättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Regeringens stra- tegi avser åren 2016–2020. Regeringen och kommuner och landsting har i enlighet med principerna i strategin ingått en överens- kommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa . Överenskommelsen ska stimulera utveck- lingsarbete och skapa bättre förutsättningar för lokala och regionala analyser av utmaningar, behov och utvecklingsmål samt att förbättra ungas psykiska hälsa. Överenskommelsen om- fattar totalt 2016. För att samordna, följa upp och stärka utveck- lingsarbetet inom området psykisk hälsa och verka för att regeringens ambitioner inom om- rådet fullföljs, inrättade regeringen /16 en nationell samordnare (dir. 2015:138) med uppdrag att föreslå hur utveckling och sam- ordning av statens insatser inom området psy- kisk hälsa långsiktigt kan integreras i ordinarie myndighetsstruktur. Insatser för att möta den psykiska ohälsan bland nyanlända och asylsökande Regeringen beviljade SKL medel 2015 för en förstudie som syftade till att samla in kunskap och goda exempel på hur hälso- och sjukvården kan identifiera behov och erbjuda tidiga insatser för att motverka psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända, inklusive ensamkommande barn. Inom ramen för arbetet har det gjorts insatser och utvecklats stödjande verktyg för hälso- och sjukvården t.ex. genom framtagande av statistik samt olika utbildnings- och informationspaket. beslutade regeringen att bevilja SKL för att sprida de resultat och de metoder som visat sig vara effektiva i förstudien nationellt och även fortsätta att samla in goda exempel och tillgängliggöra dessa för resten av landet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Vården för personer med kroniska sjukdomar Särskilda insatser har genomförts för att för- bättra vården för personer med kroniska sjuk- domar –2016. Regeringen har också aviserat medel . En nationell strategi för att förebygga och be- handla kroniska sjukdomar togs fram 2014. Strategin fokuserar på utvecklingen av kunskaps- baserad och patientcentrerad vård, prevention och tidig uppmärksamhet. Regeringen bedömer att den nationella strate- gin och de insatser som har genomförts har bi- dragit till att lyfta fram frågor som rör vården av kroniska sjukdomar och behovet av att skapa en långsiktigt socialt och ekonomiskt hållbar hälso- och sjukvård. Den nationella strategin har vidare pekat ut vilka områden som behöver utvecklas och att primärvården har en nyckelroll i detta arbete. För att vården för personer med kroniska sjukdomar ska förbättras på lång sikt krävs att landstingen och hälso- och sjukvårdens verk- samheter arbetar aktivt med att förbättra vården. Regeringens insatser bidrar till en sådan ut- veckling genom att stärka landstingens förut- sättningar att samordna flera viktiga utveck- lingsinsatser när det gäller bl.a. patientcentrerad och kunskapsbaserad vård. Regeringen för också dialog med berörda intressenter om utvecklingen av hälso- och sjukvården för personer med kro- niska sjukdomar. Insatser som bidrar till en bättre vård för personer med kroniska sjukdomar fördelade regeringen till olika insatser för att främja utveck- lingsområdena i den nationella strategin. In- satserna tog i hög grad sikte på att utveckla pri- märvårdens insatser för målgruppen. Primär- vården har en nyckelroll i arbetet med kroniska sjukdomar framför allt när det gäller att före- bygga, diagnosticera och samordna vårdinsatser mellan vårdenheter och vårdnivåer. Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) som syftar till att främja utvecklingen av patientcentrerade arbetssätt och metoder samt resultatuppföljning i primärvården. I överenskommelsen ingår även att utveckla en generisk modell för spridning och tillämpning av kunskapsstöd, så kallade pro- gramråd. har nya programråd star- tats för ADHD, en nationell kompetensgrupp för primärvård, strama, biobankrådet samt internetbaserat stöd och behandling. Arbetet med programråden har utvärderats och de har ett starkt stöd bland företrädare för huvudmännen. Programråden har bl.a. underlättat framtagande av vårdprogram inom prioriterade områden. Dessutom har SKL inlett ett arbete med att samordna utveckling och spridning av kliniska behandlingsrekommendationer för ett stort antal kroniska sjukdomar till landstingen. har utvecklat nya nationella kunskapsstöd för kroniska sjukdomar samt tillsammans med företrädare för pro- fessionens organisationer fortsatt att stödja im- plementeringen av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. har även spridit verktyg och metoder för ett bättre bemötande i vården och fördelat stats- bidrag till projekt som bidrar till bättre vård för personer med kroniska sjukdomar. Dessutom har främjat arbetet med hälsosamma matvanor inom hälso- och sjukvården med särskild inriktning på primär- vården. Fortsatt ökad samordning av resurser för personer med sällsynta diagnoser Nationella funktionen för sällsynta diagnoser (NFSD) arbetar , på uppdrag av , med att samordna, koordinera och sprida information inom området sällsynta diagnoser. NFSD bidrar t.ex. i arbetet med att skapa diagnoser (CSD) i landets sex sjukvårdsregioner. CSD arbetar bland annat med att öka kunskapen om, och för- bättra omhändertagandet av patienter med, säll- synta diagnoser. finns ett CSD inom fem av sex sjukvårdsregioner. De olika centrumen har kommit olika långt i sitt arbete beroende på geografiska och ekonomiska förutsättningar. lämnade en rapport till regeringen med förslag på hur NFSD kan förvaltas efter 2018. föreslår att en tydligare statlig roll kan etableras och att NFSD utvecklas mot en koordinerande roll i relation till detta. Regeringen bereder för när- varande förslaget. En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess Personer med kroniska sjukdomar och psykisk ohälsa står för en majoritet av sjukskrivnings- kostnaderna. För att minska sjukfrånvaron har staten och SKL ingått överenskom- melser för att stimulera landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården. I regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro lyfts hälso- och sjukvården fram som en nyckelaktör för att främja hälsa, förebygga ohälsa och bidra till att minska sjukfrånvaron. I programmet finns därför insatser för att primärvårdens verksamhet i högre grad ska kunna anpassas för kvinnor och män med psykisk ohälsa och långvarig smärta. E-hälsa och digitalisering – verktyg för utveckling av hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården har integrerat it-stöd av olika slag i det dagliga arbetet. I princip har alla landsting elektroniska journaler och av alla recept hanteras elektroniskt. I rapporter och undersökningar framkommer dock kritik mot hälso- och sjukvårdens it-stöd och den digitala arbetsmiljön i stort. Enligt rapporten led är tiden från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys upplever medarbetarna inom hälso- och sjukvården att systemen har låg användarvänlighet, att det finns för många parallella system och att kompatibiliteten dem emellan är bristfällig, vilket bl.a. leder till dubbel- och trippelregistreringar. Som ett led i arbetet med att komma till rätta med problemen har regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) enats om en långsiktig vision för e-hälsoarbetet som rör hälso- och sjukvård, socialtjänst och i tillämpliga delar tandvården. Visionen säger att till 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitali- seringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd. Särskilt utpekade mål- grupper i visionen är brukare, klienter, patienter samt medarbetare. Arbetet med digitalisering och e-hälsa ska drivas utifrån ett jämställdhets- perspektiv för att säkerställa likvärdig service, resursfördelning och inflytande. Vidare framgår att man i arbetet med visionen ska verka för att it-stöd bör vara användbara för alla människor oavsett t.ex. ålder, funktionsnedsättning eller kunskapsnivå. Frågor om administration och it-stöd har även lyfts upp som ett av tre utvecklingsområden i överenskommelsen mellan regeringen och SKL om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården, den s.k. professionsmiljarden. E- hälsofrågorna kopplar även till arbetet som sker 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inom politiken för digitaliseringen av det offent- liga . Bland annat ingår E-hälsomyndig- heten i Rådet för digitaliseringen av det offent- liga , som inrättades 2015. Regeringens life science-samordnare arbetar med frågan och Verket för innovationssystem har i två regerings- uppdrag genomfört insatser avseende digitali- sering för bättre hälsa, vård och omsorg. I arbetet med detta bidrar , SKL och andra berörda aktörer som represen- terar näringsliv, forskarsamhälle, brukare vård- givare m.fl. Även landstingen har inom ramen för olika grupper initierat ett arbete med att gemensamt uppdatera sina it-system så att de bättre kan möta verksamheternas och invånarnas behov. är fortsatt aktiv inom det europeiska nätverket eHealth Network. Bland annat medverkar i den arbets- grupp under nätverket som kallas Joint Action to support the eHealth Network. Fokus i det arbetet har legat på möjliggörande av utbyte av e-recept inom EU. Utvecklingsarbete för förbättrat informationsutbyte Staten genomför insatser för att förenkla informationsutbytet inom hälso- och sjukvården. fick ett utökat mandat att tillhandahålla dels standardi- serade begrepp och termer, dels en struktur för hur informationsöverföring bör hanteras. har haft i uppdrag att se över formerna för de insatser som myn- digheten gjort inom ramen för arbetet med ändamålsenlig och strukturerad dokumentation. I uppdraget ingick att analysera användbarhet kring de produkter och tjänster som myndig- heten tillhandahåller utifrån behovet hos mot- tagarna, främst huvudmännen, professionerna samt berörda privata aktörer. En rapport lämna- des . Rapporten bereds för när- varande inom . har under arbetat med att ta fram en nationell källa för ordina- tionsorsak vid läkemedelsbehandling. Källan blev klar och den terminologiska delen av källan används av vissa landsting som underlag för s.k. ordinationsmallar. För att underlätta upp- dateringen av kodsystemet och möjliggöra im- plementering i vården av hela källan för ordina- tionsorsak har och Social- styrelsen fått i uppdrag att utveckla ett verktyg för förvaltning och distribution. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Arbetet med att förbättra informationsutbyte görs även inom andra sakområden, t.ex. när det gäller läkemedel via den nationella läkemedels- listan, se under avsnitt 4.6 Politikens inriktning, samt inom område, se avsnitt 7 Politik för sociala tjänster. Nationell läkemedelsstrategi bidrar till en bättre läkemedelsanvändning Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) har, tillsammans med de viktigaste aktörerna på läkemedelsområdet, enats om att bygga vidare på och utveckla det arbete som pågår inom ramen för den natio- nella läkemedelsstrategin för en säker, effektiv och jämlik läkemedelsanvändning utifrån tre perspektiv – patient, innovation och e-hälsa.