prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — För att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. Tabell 3.20 Resultatet för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank (som inte får Verksamheten insättningsgaranti och investerar- skydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande av- gifter placeras på räntebärande konto i Riks- gäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 3.21 Insättningsgaranti- och investerarskydd (som inte får Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. har i uppdrag att vara resolutionsmyndighet enligt krishanteringsdirektivet. I detta sammanhang har finansieringsförutsättningarna ändrats. Stabilitetsfonden kan inte användas till administrationskostnader för resolutions- uppgifter utan ska finansieras via anslag. Medel motsvarande föreslås därför tillföras anslaget . Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av den nationella digitala infra- strukturen. 22, avsnitt 4.5.1. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Ramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitets- fonden. Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av krishanteringsdirektivet ändrades reglerna för stabilitetsfonden och en ny fond för finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. Båda fonderna finansieras genom avgifter från banksystemet. I samband därmed beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden respektive resolutionsreserven. Detta följer av lagen (2015:1017) om förebygg- ande statligt stöd till kreditinstitut och lagen (2015:1016) om resolution. Enligt den numera upphävda lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut fanns en obegränsad kredit i Riks- gäldskontoret för det fall medlen i stabilitets- fonden inte räckte till. I samband med behand- 2, bet. 2015/16:FiU21, 2015/16:310) regeringen att besluta om sådana krediter och garantier avseende 2016. bör nya bemyndiganden därför lämnas. Stabilitetsfonden kan komma att användas för att finansiera förebyggande åtgärder enligt lagen om förebyggande statligt stöd. Sådana åtgärder kan vara generella kapitaltillskottsprogram där medel kan behöva tas i anspråk från fonden. Fonden består av ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella kris- insatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Om man utgår ifrån en analys utifrån vad som skulle krävas för att stärka de 10 största bankernas kapitalbas med 2–föreligger ett behov av stöd med ca 50–. Det program som inrättades vid krisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltill- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 skott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås även gälla . Garantiramen för stabilitetsfonden bör be- stämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven, eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen var baserad på de svenska bankernas upp- låning . Den ramen var då även om utnyttjandet aldrig var över 400 miljarder. Då bankernas upp- låning till viss del ökat föreslås ändå att garanti- ramen för stabilitetsfonden ska uppgå till . Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlig- het att medge garantier och föreslås även gälla . I krishanteringsdirektivet regleras de åtgärder för vilka resolutionsmyndigheten får använda medel i resolutionsreserven (artikel 101.1). De åtgärder det rör sig om är bl.a. lån eller garantier. Myndigheten kan också under vissa förutsätt- ningar betala ut kompensation till företaget, dess ägare och borgenärer. Det rör sig om sådana fall när en värdering visar att ägare, borgenärer och insättningsgarantisystemet fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Det kan också röra sig också om situationer när resolutionsmyndigheten väljer att diskretionärt undanta vissa skulder i samband med att skuldnedskrivningsverktyget tillämpas. Innan resolutionsreserven får användas vid sådant tillfälle, måste aktie- och fordrings- ägare ha bidragit till förlusttäckning och återkapitalisering med ett belopp motsvarande av företagets totala skulder eller av riksvägda tillgångar. Bedömningen är att det krävs ett tämligen drastiskt scenario för att ska behöva använda några större belopp ur resolutionsreserven. Vad gäller resolutionsreservens kreditram bör den främst bli aktuell i frågan om förlust- täcknings- och återkapitaliseringsåtgärder efter det att nedskrivning av av företagets totala tillgångar eller av företagets riskvägda tillgångar skett. Därutöver kan re- solutionsreservens kreditram komma att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 användas till att betala ut kompensation till före- tagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation, enligt resonemanget ovan. Kreditramen om motiveras därför av att den bör ha åtminstone samma förmåga till förlusttäcknings- och åter- kapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Att uppskatta eventuella kompensations- kostnader är givetvis mycket svårt, men det finns anledning att sätta kreditramen så pass högt som då plötsliga ändringar i ramen under en kris kan ge en negativ signal- effekt i sig och därmed förvärra situationen. I det fall myndigheten sätter en eller flera storbanker i resolution bör det finnas en låneram för resolutionsreserven om . Samma belopp utgör ramen för resolutionsreservens möjlighet att medge lån och föreslås även gälla . Garantiramen för resolutionsreserven kan användas för att banker i resolution initialt kan behöva stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till Riks- banken. Att uppskatta likviditetsbehov i en kris- situation är givetvis mycket svårt, men Riks- gäldskontorets bedömning är att likviditetsstöd till ett antal av storbanker skulle behöva uppgå till . Då det även här kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett krisförlopp behöva justera garanti- ramen föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsfonden sätts till . 1 Motsvarar 29 535 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för finans- marknadsforskning och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Finans- marknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: lämnades ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för anslaget 1:16 Finans- marknadsforskning. Regeringen bedömde att det för verksamheten bör medges en möjlighet att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om finan- siering av olika forskningssatsningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. Tabell 3.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 3.6.5Krediterna till Sjunde AP-fonden upphör Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Ränte- fond. Sjunde AP-fonden har också disponerat två krediter i . En kredit på räntekonto och en låneram för anläggningstill- gångar. Syftet med räntekontokrediten var ursprungligen att skapa neutralitet mellan generationer av premiepensionssparare. För att hantera neutraliteten mellan generationer och för att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen därför sedan upp- byggnaden av fonden fått ett be- myndigande av om en kredit till fonden på räntekonto hos . Regeringen bemyndigades även att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som kunde uppgå till högst , dels för att ta upp lån i till högst för investeringar i anläggningstillgångar. har regeringen dock inte beslutat om några krediter till Sjunde AP-fonden. Skälet är att Sjunde AP-fonden har betalat den skuld som fonden haft på räntekontokrediten och något behov av låneram för anläggningstillgångar finns inte. Regeringen lämnar därför inga förslag till nya bemyndiganden i denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Vidare omfattar området myndigheterna Ekonomistyr- ningsverket (ESV), Kammarkollegiet, Statens servicecenter och Statskontoret. I avsnittet ingår även en övergripande redovisning av politiken för elektronisk förvaltning. Budgetförslaget inom området elektronisk förvaltning behandlas inom utg.omr. 22, avsnitt 5. Statliga arbetsgivarfrågor redovisas i avsnitt 5, Offentlig upphandling i avsnitt 6 och statlig fastighetsförvaltning i avsnitt 9. Redovisning av ansvarsfördelningen för regionalt utvecklings- ansvar finns i utg.omr. 1 avsnitt 8. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen görs för vissa aspekter av den statliga förvaltningens utveckling på en Vidare redovisas vissa förvalt- ningspolitiska åtgärder som vidtagits, liksom resultaten hos de myndigheter som omfattas av området. 4.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –indikator för offentlig sektors måluppfyllelse –Organisationen nationals ranking av världens länder utifrån korruption i offentlig sektor –undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen Indikatorerna förklaras närmare i avsnitt 4.3.2. I bedömningen vägs också undersökningar från t.ex. in, liksom resultat för utgifts- områdets myndigheter, som avser statlig förvaltningspolitik. Per utgiftsområde redogörs för hur förvaltningen fungerar inom dessa. indikator Government Effectiveness (GE) beskriver effektivitet i bred mening och avser måluppfyllelse för hela den offentliga sektorn. Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, självständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utform- ning och genomförande samt beständigheten i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Mätningar har gjorts 2006– 2014 och uppdateras . Den svenska offentliga sektorn har under hela mätperioden tillhört en av de mest effektiva. Rankat på percentilen ligger på 95,7 av världens länder (se tabell 4.1). En viss nedgång syntes dock jämfört med de fem föregående årens resultat. Ett förändrat resultat mellan ska tolkas försiktigt, men regeringen kommer att följa den fortsatta utvecklingen noga. Indikatorn Corruption Perceptions Index (CPI) förs av organisationen . rankas världens länder utifrån graden av korruption i den offentliga sektorn. har legat bra till i alla mätningar. I CPI 2015 rankas svensk offentlig sektor som världens tredje minst korrupta (se tabell 4.1). Tabell 4.1 Korruption och effektivitet placering i Corruption Perceptions Index (CPI) och Government Effectiveness (GE) CPI (placering) GE (percentil) ger ut Government at a Glance (GaaG). Där följs offentlig sektor upp inom en rad områden, bl.a. allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. Som framgår av diagram 4.1 ligger klart över OECD-snittet. Som förändring i procentenheter har förtroendet heller inte förändrats . Diagram 4.1 Förtroende för den nationella regeringen Källa: (2015), Government at a glance 2015 En innovativ och samverkande statsförvaltning Agenda 2030 för hållbar utveckling Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030, den FN-resolution om hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling som generalförsamlingen antog och som sträcker sig . Som startpunkt för arbete anordnade regeringen en större lanserings- konferens . Agendan och de 17 målen ligger i stora delar i linje med de mål som beslutat inom utgiftsområdena. Inom flera områden finns initiativ, handlingsplaner och strategier som kan bidra till att uppfylla agendans mål. Samtliga departement har t.ex. tagit fram interna handlingsplaner för politik för global utveckling kopplat till de globala målen. En skrivelse som beskriver rege- ringens arbete med sin politik för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 överlämnades till (skr. 2015/16:182). Regeringen arbetar också på bred front för att öka takten i miljömålsarbetet, vilket har betydelse för agendans genomförande. För att få en helhetsbild av hur uppfyller agendans mål och delmål, inklusive en redovisning av på vilka områden det behöver vidtas ytterligare åtgärder, tillsatte regeringen en delegation för arbetet med Agenda 2030. Delegationen ska lämna ett fullständigt förslag till handlingsplan av genomförande av agendan, med del- redovisning . En förutsättning för genomförandet är att arbetet bedrivs brett i samhället, bl.a. genom forskning, i näringsliv, kommuner samt i civilsamhället. Delegationen har därför i uppgift att förankra och stimulera detta arbete. Delegationens upp- drag löper till (dir. 2016:18). De statliga myndigheterna har en viktig roll i genomförande av Agenda 2030. Regeringen har gett ett 80-tal statliga myndig- heter i uppdrag att kartlägga och redovisa hur deras verksamheter bidrar till att de globala målen nås nationellt och internationellt och om det finns behov av ytterligare åtgärder (Fi2016/01355/SFÖ). Kartläggningen utgör bl.a. ett underlag för delegationens arbete. Digital förnyelse av det offentliga Den offentliga förvaltningen måste kontinuerligt utveckla sin verksamhet och hitta innovativa lösningar för att möta de krav som följer av förändringar i omvärlden. Regeringen driver programmet Digitalt först för en digital förnyelse av det offentliga i linje med de övergripande målen för digitaliseringen, förvaltningspolitiken samt e-förvaltningen. Regeringen har fattat beslut om ett antal strate- giska uppdrag inom styrning och digital mognad, innovativa digitala lösningar samt en digital infrastruktur (se utg.omr. 22 avsnitt 4.4.2). I en delrapport till ett pågående regerings- uppdrag om statliga och kommunala myndig- heters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande har Statskontoret bedömt att den spontana utvecklingen på området är svag (Fi2015/04644/SFÖ). Bedömningen är i linje med olika internationella jämförelser där tappar placeringar inom framförallt öppna data (se utg.omr. 22 avsnitt 4.4.2). För att främja utvecklingen har regeringen vidtagit ett antal åtgärder, bl.a. har fått i uppdrag att främja myndigheters arbete med att tillgäng- liggöra information och öppna data (Fi2016/01537/SFÖ). Uppdraget ska genom- föras i samarbete med Lantmäteriet och pågår till och med . Vidare har Statens servicecenter fått i uppdrag av regeringen att i samverkan med utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e- arkiv (N2014/03415/ITP). Syftet är att göra det enklare och mer kostnadseffektivt för myndig- heterna att införa och använda e-arkiv. En del- redovisning lämnades (N2016/01802/EF). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Övriga resultat för e-förvaltning redogörs för i utg.omr. 22 och för e-upphandling i utg.omr. 2 avsnitt 6. En utvecklad och mer strategisk styrning Regeringen har genomfört ett antal kunskapsseminarier på universitet och högskolor i olika delar av landet om hur styrningen av offentlig förvaltning kan utvecklas. Återkom- mande frågor i diskussionerna med forskare, fackliga företrädare och offentliga arbetsgivare var behovet av att stärka tilliten som utgångs- punkt för styrning på alla nivåer, effektivisera och minska eventuell onödig administration för att frigöra mer tid för kärnuppgifter. Andra frågor som berördes var behovet av att i ökad grad ta till vara medarbetarnas kompetens och erfarenheter, och att öka utrymmet för strategisk styrning bl.a. genom minskad detalj- styrning och ökad långsiktighet. Regeringen har mot denna bakgrund initierat en tillitsreform. Denna syftar till att utveckla formerna för en styrning och uppföljning som balanserar behovet av kontroll med förtroendet för medarbetarnas kunskap och erfarenheter. Som ett led i detta arbete har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga, analysera och i vissa delar lämna förslag om statens styrning av verksamhet som utförs av statliga myndigheter, kommuner och landsting (Fi2016/00372/SFÖ). Uppdraget, som består av flera delar, ska redovisas vid olika tillfällen . De delar som har redovisats handlar om mer tid till kärnverksamhet (Statskontoret 2016:19) respektive utvecklat medarbetar- och ledarskap (Statskontoret 2016:20) redovisades (Fi2016/00372/SFÖ). Rappor- terna bereds i . Statskontoret har i rapporten i praktiken undersökt relationen mellan tillit och kontroll (Fi2016/00488/SFÖ). Statskontoret konstaterar bl.a. att ansvarskänslan och engage- manget i en verksamhet ökar när den centrala styrningen minskar och medarbetarna får bättre möjlighet att delta i planeringen av arbetet. Vidare har Statskontoret redovisat ett regeringsuppdrag om att kartlägga myndig- heternas arbete för att förebygga korruption (Statskontoret 2015:23). Statskontoret anser att det generellt hos myndigheterna finns brister i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 beredskap och medvetenhet om korruption. Regeringen har mot denna bakgrund uppdragit åt Statskontoret att kartlägga hur statliga myndigheter under regeringen arbetar med s.k. visselblåsarfunktioner för att upptäcka misstänkta fall av korruption och vad myndig- heternas erfarenheter av sådana funktioner är (Fi2016/01356/SFÖ). Statskontorets rapporter är en del i myndig- hetens uppdrag att förse regeringen med relevanta, konkreta och användbara besluts- underlag för omprövning och effektivisering av den statliga förvaltningen. har så gott som alla departementet anlitat Stats- kontoret. Av vad som framgår av Statskontorets uppföljningar håller myndighetens rapporter och uppdrag hög kvalitet. Uppföljningar visar också att uppdragen utgör viktiga beslutsunderlag och att de har kommit till nytta i flera sammanhang. ESV har bistått regeringen och övriga myndigheter med underlag i syfte att utveckla den ekonomiska styrningen, öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen (se även Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12:4). ESV:s prognoser för statens inkomster och utgifter respektive redovisning av det ekonomiska läget utgör ett väsentligt underlag för analyser av statens ekonomi. Vidare är ESV:s revision av EU-medel grunden för regeringens nationella intygande till . Effektivitetsvinster med administrativ samordning Statlig inköpssamordning syftar till att åstad- komma besparingar för staten genom att samordna statliga myndigheters inköp av varor och tjänster. Totalt förvaltar Kammarkollegiet 1 300 ramavtal och ESV fem stycken. Använd- ningen av Kammarkollegiets ramavtal, mätt i omsättning, ökade från ca 11,8 till ca 13,5 mil- jarder kronor . Miljöhänsyn har varit ett särskilt fokus under ramavtalsupphand- lingarna för myndigheten . ESV påbörjade ramavtalsupphandlingar av ekonomi- system och e-inköp . Avtalet för e-inköp riktar sig även till kommuner och landsting. Kammarkollegiet tillhandahåller tjänster för statliga myndigheters fordringsbevakningar. Jämfört med föregående år har både antalet kunder (från 126 till 132) och kundnöjdheten ökat. Andelen som ansåg att myndighetens tjänster är bra eller mycket bra steg från . Det interna statliga försäkringssystemet hos Kammarkollegiet ska hålla statens kostnader för skadehantering på en låg nivå. Vidare ska kravet på god säkerhet för statlig utställningsgaranti upprätthållas. En grundläggande verksamhets- försäkring tecknades 2015 av sammanlagt 211 försäkringstagare. Nivån har varit i stort sett . Genom en förlik- ning har alla försäkringsanspråk för tågolyckan i tillgodosetts. Av storskadorna kvarstår brandskadan i oreglerad. Kammarkollegiet lanserade ett metodstöd för riskanalys, som hade använts av 23 statliga myndigheter. Kammarkollegiets kapitalförvaltning syftar till en trygg förvaltning med god avkastning och låg risk för i huvudsak statlig sektor. Kammar- kollegiets tjänster inom kapitalförvaltningen nyttjades 2015 av drygt 400 kunder till ett värde av , en ökning med fyra miljarder . Aktieindexkonsortierna och ränte- och företagsobligationskonsortiet har nått myndighetens mål. Däremot ser inte de aktivt förvaltade aktiekonsortierna ut att uppfylla myndighetens mål. Statens servicecenter har till uppgift att till- handahålla tjänster avseende administrativt stöd åt myndigheter under regeringen. Syftet är att genom stordriftsfördelar och digitalisering öka effektiviteten och minska administrationskost- naderna. erbjöd myndigheten tjänster inom ekonomi- samt lönerelaterade tjänster. Vid utgången av 2015 var totalt 144 myndigheter och 5 stiftelser anslutna till ett eller flera av myndighetens tjänsteområden, en netto- ökning med sex myndigheter. av statens anställda (71 000 personer) omfattades av tjänsterna. Samtliga kundmyndigheter fick en ren revisionsberättelse. Bland de kundmyndig- heter som inte fick högsta betyg i ESV:s ekonomiadministrativa värdering var ett fall delvis relaterat till Statens servicecenters leverans. Myndighetens mätningar av kund- nöjdhet indikerar att kvaliteten i de löne- relaterade tjänsterna är bra, medan de ekonomi- relaterade tjänsterna uppvisar brister. Den kritik som finns gäller bl.a. användarvänligheten i produktionssystemen. Mätt i löner per årsarbetare har servicecentrets produktivitet inom löneadministrationen minskat till 835 löner (exklu- sive kundsupport).