prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — För företag i tjänstesektorn uppgår enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el median- elanvändningen till ca och medelanvändningen till ca 66 500 kilo- wattimmar . För medianföretaget i tjänste- sektorn som har sin verksamhet i någon av de kommuner som omfattas av nedsättningen bedöms förslaget innebära en ökad nettokostnad med ca och för medelföretaget bedöms nettokostnaden öka med . Förslaget innebär även att nedsättningen för företag i vissa kommuner i norra inte längre inkluderar den elanvändning som sker i industriell verksamhet men som inte är en del av själva tillverkningsprocessen. Den delen av industrins elanvändning kommer inte längre att få någon nedsättning av energiskatten på elektrisk kraft, utan kommer i stället att beskattas enligt normalnivån. Industrins elanvändning i tillverkningsprocessen påverkas inte, den kommer fortsatt att beskattas med . Huvuddelen av den elektriska kraft som används av tillverknings- industrin förbrukas dock i tillverknings- tillverkningsindustrin förbrukar i tillverknings- processen. Hur tillverkningsindustrins elanvändning fördelar sig inom och utanför tillverkningsprocessen, baserat på redovisningen inom ramen för elcertifikatsystemet, framgår för olika delsektorer av diagram 6.5. Diagram 6.5 Tillverkningsindustrins elanvändning inom och utanför tillverkningsprocessen SNI 05-09 Utvinning av mineraler SNI 10-12 Livsmedel m.m. SNI 17 Pappers- och pappersvaror SNI 19 Raffinerade petroleumprodukter m.m. SNI 20-22 Kemikaliska produkter m.m. SNI 23 Mineraliska produkter SNI 24 Stål- och metallframställning SNI 25-30 Metallvaror m.m. Anm.: Genomsnittlig total elanvändning 2012–2014 enligt elcertifikatsystemet. Förslaget innebär därmed i denna del en skattehöjning för elanvändningen utanför tillverkningsprocessen för industriföretag i de kommuner i norra som omfattas av nedsättningen. Uppskattningsvis berörs knappt 5 000 industriföretag som bedriver verksamhet i de kommuner som påverkas av den föreslagna regeländringen. Med oförändrade regler bedöms skattehöjningen motsvara (29,5–19,). Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el uppgår den totala elanvändningen för tillverkningsindustrin i de kommuner som omfattas av nedsättningen till ca . Med antagande om att av elanvändningen i genomsnitt sker utanför tillverkningsprocessen bedöms skattehöjningen därigenom träffa en årlig elanvändning om . Bruttokostnaden för energiskatten på elektrisk kraft för företag med industriell verksamhet i berörda kommuner kan därför sammantaget beräknas öka med ca . Eftersom energiskatten är avdragsgill mot bolagsskatten bedöms netto- kostnaden för industriföretagen uppgå till . Hur skattehöjningen för tillverknings- industrin kan förväntas påverka individuella företag med verksamhet i norra redovisas för medel- respektive medianföretag i olika delsektorer i tabell 6.8. Som framgår av tabellen kan regeländringen förväntas leda till relativt begränsade kostnadsökningar för enskilda företag, speciellt i de delsektorer där elanvändningen är högst, t.ex. för pappers- och massaindustrin. I dessa delsektorer är också den andel elektricitet som används i tillverknings- processen högst. I delsektorer med lägre total elanvändning, t.ex. inom verkstadsindustrin, används en högre andel elektricitet utanför själva tillverkningsprocessen. Men även i denna delsektor kan kostnadsgenomslaget förväntas vara begränsat för individuella företag till följd av att elanvändningen för dessa företag överlag är lägre. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 6.8 Exempel på effekter för tillverkningsindustri- företag i vissa kommuner i norra (GWh/år) (GWh/år) Utvinning av mineraler (SNI 05–09) Tillverkning av papper och pappersvaror (SNI 17) Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter m.m. (SNI 20–22) Stål- och metallframställning (SNI 24) Verkstadsindustri (SNI 25–30) Anm.: I beräkningen av nettoeffekter beaktas att punktskatten är avdragsgill mot bolagsskatten. Källor: och . Förslaget bedöms innebära att konkurrens- förutsättningarna för industriell verksamhet utjämnas inom landet. Samtliga företag som bedriver industriell verksamhet i kommer till följd av den föreslagna regel- ändringen att beskattas med den lägre skattesatsen (0,) för den elanvändning som sker i tillverkningsprocessen och i enlighet med normalnivån för den övriga elanvändning som sker i företagen. För de individuella industriella verksamheterna i berörda kommuner leder dock förslaget, som konstaterats ovan, till högre skatterelaterade kostnader och relativt sett försvagade konkurrensförutsättningar. Sammantaget bedöms begränsningen av den lägre skattenivån för vissa kommuner i norra öka företagens nettoskattekostnader med . För de skattskyldiga, i första hand elhandelsföretagen, innebär förslaget om att en lägre skattenivå för vissa kommuner i norra behålls, om än i form av ett avdrag, att elhandelsföretagen fortsatt kommer att få administrera nedsättningen. Det innebär att elhandelsföretagens administrativa kostnader inte kommer att minska i den utsträckning som P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 bedömdes av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el, där nedsättningen föreslogs avskaffas helt. Därutöver tillkommer de krav som ställs på att stödmottagarna inte får vara företag i svårigheter eller föremål för återbetalningskrav beträffande olagligt erhållet statsstöd. Prövningen av om ett tjänsteföretag i dessa kommuner uppfyller kravet på att stöd inte ges till företag i svårigheter kommer att ligga på den skattskyldige för energiskatten på elektrisk kraft. Därmed kan de skattskyldigas administrativa börda förväntas öka. Som framgår ovan finns det uppskatt- ningsvis 45 000 tjänsteföretag i berörda kommuner. Regeringens bedömning är att den administrativa bördan av att kontrollera om tjänsteföretag i norra är på ekonomiskt t.ex. systemutveckling, om Noteras bör att de effekter som här redovisas för elhandelsföretagen kommer att överföras till elnätsföretagen till följd av att skattskyldigheten för energiskatten på elektrisk kraft då föreslås tas över av elnätsföretagen (se avsnitt 6.13.12.1). Skattskyldigheten tas över av elnätsföretagen Förslaget om att elhandelsföretagens roll som skattskyldiga för leveranser till elförbrukarna tas över av elnätsföretagen bedöms inte innebära någon förändring av det samlade uttaget av energiskatt på elektrisk kraft eller medföra någon förändring av slutanvändarnas totala kostnad för elektricitet. Kostnaden för energiskatten på elektrisk kraft bärs av slutanvändarna men uppbörden sköts normalt av någon annan aktör (i första hand av elhandlarna). En överflyttning av skattskyldig- heten från elhandlarna till elnätsföretagen förändrar inte vem som i slutändan kommer att få bära kostnaden, utan motsvarande skatte- kostnad kommer i stället att, i normalfallet, faktureras slutanvändarna via elnätsfakturan. Däremot innebär förslaget att den del av den administrativa hanteringen av skatteuppbörden som ligger hos elhandelsföretaget i stället hamnar hos elnätsföretaget. Eftersom det är elnätsföretagen som förser elhandelsföretagen med de mätuppgifter som är nödvändiga för att redovisa och beräkna energiskatten på elektrisk kraft, spelar elnätsföretagen redan en viktig roll för att skatteuppbörden ska fungera. Merparten av kostnaderna för skatteuppbörden bedöms därför redan ligga hos elnätsföretagen. Vissa engångs- visa kostnader tillkommer inledningsvis för elnätsbolagen, t.ex. för att kontrollera vilken typ av verksamhet som slutkunderna bedriver. Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el bedöms tidsåtgången för att kontrollera vilken typ av kund det är fråga om uppgå per uttagspunkt och år (SOU 2015:87). Dessa kostnader bedöms kunna täckas via nättariffen. slipper elhandelsföretagen helt kostnaderna för uppbörden av energiskatten på elektrisk kraft. Sammantaget torde det innebära att de administrativa kostnaderna inte kommer att öka. Snarare kan kostnaden för den administrativa hanteringen av skatteuppbörden förväntas minska, bl.a. till följd av att det, till skillnad mot för elhandelsföretag, inte är möjligt för slutanvändarna att byta elnätsföretag. De extra kostnader för skatteuppbörden som uppstår vid byte av elhandelsföretag, uppstår över huvud taget inte med elnätsföretagen som skattskyldiga. Förslaget innebär även ett minskat antal skattskyldiga för energiskatten på elektrisk kraft. Det finns ca 170 elnätsföretag i , medan antalet skattskyldiga uppgår till 1 307, varav 298 elleverantörer (elhandlare), 233 elproducenter samt 776 elproducenter/-leverantörer. Regeringens uppskattning är därmed att förslaget innebär att antalet skattskyldiga åtminstone minskar med 128 företag. Regeringens bedömning är att förslaget innebär att de administrativa kostnaderna för elhandelsföretagen minskar med ca som de netto ökar med ca för elnätsföretagen. Sammantaget bedöms därmed de administrativa kostnaderna för uppbörden av energiskatten på elektrisk kraft minska med ca . För elnätsföretagen bedöms engångsvisa kostnader på ca tillkomma för omställning av fakturasystem, klassificering av slutkundernas verksamhet m.m. Elnätsbolagens löpande driftskostnader förväntas därutöver öka med ca , medan elhandelsbolagens driftskostnader, i motsvarande utsträckning, bedöms minska med ca . En överflytt av skattskyldigheten till elnäts- bolagen innebär även en harmonisering med hur skattskyldigheten är utformad i , och . I dessa länder ligger skattskyldigheten för energiskatt på elektrisk kraft hos elnätsföretagen. Ett lyckosamt genom- förande av en gemensam nordisk elhandlar- centrisk slutkundsmarknad bör underlättas om uppbördsmodellen för energiskatt på elektrisk kraft är densamma i de länder som omfattas av den elhandlarcentriska slutkundsmarknaden. Noteras i sammanhanget bör att exempelvis redan har implementerat en elhandlar- centrisk modell med skattskyldigheten hos just elnätsbolagen. Att elnätsföretagen, som huvudprincip, är skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft bedöms underlätta inträdet på den konkurrens- utsatta slutkundsmarknaden genom att elhandlare, från t.ex. andra länder, som vill sälja elektricitet i inte längre behöver hantera energiskatten på elektrisk kraft. På en gemensam nordisk slutkundsmarknad innebär förändringen att villkoren i detta avseende blir lika oavsett från vilket nordiskt land verksamhet bedrivs. Därmed bedömer regeringen, till skillnad från Energi- företagen elhandlare, att förslaget skapar bättre förutsättningar för en fungerande konkurrens mellan elhandlare på slutkundsmarknaden för elektricitet och snarare leder till minskade inträdeshinder. Med en elhandlarcentrisk modell kommer det finnas såväl fakturerings- som skatterelaterade frågeställningar, t.ex. vad avser mervärdesskatt, att lösa. Regeringens bedömning är, till skillnad från Energiföretagen , att förslaget inte kan förväntas innebära en avsevärd ökning av de kostnader som beror på att elhandelsföretagen ska vidarefakturera bl.a. elnätstarifferna för elnätsföretagens räkning. Dylika kostnader kommer att uppstå oavsett vilken part som är skattskyldig och kostnaderna för energiskatt på elektrisk kraft är bara en del av de kostnader som ska faktureras vidare. Förslaget säkerställer även att det finns en geografisk koppling mellan det elnätsföretag som, i normalfallet, är skattskyldig för energi- skatt på elektrisk kraft och slutanvändaren av elektricitet. På den regelreformerade elmark- naden finns det en risk för att elhandlarna har mindre lokal kännedom än elnätsföretagen, som är geografiskt knutna till sina koncessions- områden. Bedömningen är därför att det blir P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 enklare att göra skattemässiga bedömningar genom den lokala anknytningen och en stabilare kundrelation. Förslaget innebär även att en situation där den som väljer att få sin elektricitet levererad av en aktör utanför och då själv blir skattskyldig undviks. Noteras i sammanhanget bör även att införandet av ett återbetalningssystem innebär att frågan om vid vilken skattenivå som skatt ska tas ut av slutanvändaren av elektricitet i första hand handlar om en geografiskt väl avgränsad bedömning mellan två skattenivåer. I vissa kommuner i de norra delarna av landet är skattenivån lägre för hushåll och tjänstesektor. För övrig elanvändning ska som huvudregel skatt vid normalnivån utgå. Det innebär att den huvudsakliga bedömning som behöver göras av den skattskyldige är i vilken kommun användningen sker, vilket i allt väsentligt är avgörande för vilken skattenivå som aktualiseras. Elnätsbolagen vet genom att de är fysiskt anslutna till slutanvändaren alltid var i landet elanvändningen sker och genom att de mäter förbrukningen hur mycket elektricitet som elanvändaren förbrukar. Den komplexitet som tillkommer genom de föreslagna regel- ändringarna är att den elektricitet som används utanför tillverkningsprocessen i tillverknings- industrin inte längre omfattas av den lägre skattenivån som gäller för hushåll och tjänste- företag i vissa kommuner i norra . Regeringens bedömning är att de föreslagna ändringarna sammantaget innebär att komplexiteten i skattskyldigheten minskar och att elnätsföretagen bl.a. genom sin fysiska koppling till slutanvändaren är särskilt lämpade att hantera skattskyldigheten för energiskatten på elektrisk kraft. Särskilt om effekterna för små företag Den föreslagna gränsen för återbetalning innebär att vissa företag som i nuvarande system har en nedsättning av energiskatten på elektrisk kraft till , men som har en för låg årlig elanvändning, inte kommer att kunna få återbetalning. Dessa företags skatte- kostnad ökar därmed. Regeringens bedömning är att detta visserligen kommer att påverka de små företagen, men gränsen för återbetalning är låg och bedöms inte belasta företagen annat än marginellt. Den högsta möjliga kostnads- ökningen blir , eller efter bolagsskatteeffekter, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 vilket inte kan anses motivera att särskilda åtgärder vidtas. För mindre företag som har en årlig elanvändning som är högre än och kan ansöka om återbetalning gäller samma förfarande som för större företag. Tidsåtgången för att ansöka om återbetalning bedöms uppgå till per ansökan. Ansökan görs elektroniskt till och bedöms inte vara mer krävande mindre företag. Företag i vissa kommuner i norra föreslås också få en högre skattenivå genom att nedsättningen begränsas. Effekterna av den föreslagna förändringen för små företag förväntas dock vara marginell till följd av att den förväntade justeringen av nedsättningens storlek uppgår till använd elektricitet. Sammantaget bedömer regeringen därmed att särskild hänsyn inte behöver tas till små företag. Effekter för hushåll och offentlig sektor Förslaget om att begränsa nedsättningen för vissa kommuner i norra till bedöms motsvara en skattehöjning med för de hushåll som träffas av skattenedsättningen. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el uppskattar i sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) att ca 500 000 hushållskunder berörs av regel- ändringen. Totalt beräknas regeländringen resultera i en kostnadsökning för hushållen i berörda kommuner som uppgår till , inklusive mervärdesskatt. För en eluppvärmd villa med en årlig elanvändning på innebär förslaget att elkostnaden, allt annat lika, ökar med , inklusive mervärdesskatt. För en lägen- hetskund som har en årlig elanvändning om blir motsvarande kostnads- ökning, allt annat lika, , inklusive mervärdesskatt. Även offentliga aktörers elkostnader påverkas av den föreslagna förändringen av skattened- sättningen för vissa kommuner i norra . Sammantaget beräknas kostnaderna för energiskatten på elektrisk kraft för offentlig sektor i vissa kommuner i norra öka med ca . För ett landsting som totalt förbrukar elektricitet innebär den föreslagna begränsningen av nedsättningen exempelvis att elkostnaderna, allt annat lika, ökar med . Förslaget om att skattskyldigheten flyttas över till elnätsföretagen bedöms inte öka kostnaderna för slutanvändarna av elektricitet. Till följd av att de administrativa kostnaderna för uppbörden av energiskatten på elektrisk kraft sammantaget kan förväntas minska skapas snarare förutsättningar för att de energiskatte- relaterade kostnader som överförs till slutanvändarna kan minska. Förslaget innebär därutöver att privatpersoner endast kan bli skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft om de producerar skattepliktig elkraft som de inte överför till nätet. I praktiken kan de därmed endast bli skattskyldiga om de har storskalig produktion av elektricitet. Förslaget bedöms även underlätta det konkurrensutsatta bytet av elleverantör för slutkunden, eftersom skatteupp- börden då alltid är en fråga för det lokala elnätsföretaget. Förslagen innebär att kommer att få tillkommande arbetsuppgifter. Det kommer att medföra dels initiala engångskostnader, dels ökade löpande kostnader. De initiala engångs- kostnaderna är främst hänförliga till it-system- utveckling men även till framtagande av nya blanketter och till information. Det bedöms att som ett led i sina informations- insatser är bäst lämpat att avgöra om förslagen föranleder särskilt behov av information till företagen. bedömer att de förslag som följer av betänkandet Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) innebär engångskostnader om ca , var- av avser utveckling av blan- ketter, informationsinsatser samt godkännande av frivilligt skattskyldiga och medgivande om kvartalsvis återbetalning. avser kostnader för IT-utveckling. Därutöver bedöms förslagen leda till ökade löpande kostnader om ca , varav avser personalkostnader och avser kostnader för it-drift. Andra myndigheterFörslagen bedöms inte leda till ökade kostnader för andra myndigheter. Det pågående arbetet med en elhandlarcentrisk nordisk slutkunds- modell, som bl.a. är delaktig i, bedöms dock underlättas genom förslaget om att skattskyldigheten för energi- skatt på elektrisk kraft flyttas från elhandels- företagen till elnätsföretagen. Den system- ansvariga myndigheten, , föreslås vidare undantas från kretsen av skattskyldiga.313 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Med avseende på de förslag som behandlades i promemorian Den särskilda norrlandsskatte- ansöka om återbetalning. Vissa av dessa företag nivån och vissa statsstödskrav på elskatte- kommer att ansöka kvartalsvis vilket innebär att Fi2015/04727/S2), att dessa förslag medför engångs- tiotusentals beslut om återbetalning. föreligger ett överklagbart beslut. blanketter och informationsinsatser. med stor osäkerhet att försöka bedöma hur beräknas engångsvisa kostnader för it-utveckling många överklaganden som kommer att göras. om ca tillkomma. bedöms även medföra ökade löpande kostnader konkurrenskraftig energiskatt på el, gjorde för administration av inkommande deklarationer utifrån en jämförelse med hur många vilka beräknas uppgå till ca överklaganden som jordbrukets återbetalningar ger upphov till, bedömningen att antalet kostnaderna för it-drift beräknas öka och uppgå tillkommande överklaganden kan förväntas vara Förslaget innebär följaktligen att det finns en Förslaget om att skattskyldigheten för energi- risk för en ökad arbetsbörda för förvaltnings- skatten på elektrisk kraft flyttas till elnäts- Regeringens bedömning är dock företagen innebär att måste kon- att antalet tillkommande mål blir begränsat. takta samtliga skattskyldiga för att utreda om de Genom förslaget om datorhallar tillkommer även fortsättningsvis ska vara registrerade. materiell lagstiftning som kan medföra gränsdragningsfrågor som i sin tur kan leda till mål hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. registrering och information till de nya skatt- Baserat på den objektiva effektgräns som föreslås, kan ett hundratal företag komma att bedömer att de löpande kostnad- beröras av de nya reglerna. Det bör endast i ett erna inte påverkas av en överflytt av skatt- fåtal fall vara tveksamt om ett datacenterföretag är berättigat till en nedsatt energiskatt på Bedömningen är därför att innebära att får engångsvisa förslaget inte kommer att medföra en nämnvärt kostnader om ca och ökade ökad arbetsbelastning hos de allmänna löpande kostnader om ca Förslaget om att skattskyldigheten för energi- ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. skatt på elektrisk kraft tas över av elnäts- Förslaget om att skattskyldigheten för energi- företagen bedöms inte medföra några effekter skatt på elektrisk kraft tas över av elnäts- för de allmänna förvaltningsdomstolarna. företagen bedöms leda till en säkrare skatte- uppbörd t.ex. eftersom elnätsföretagen genom nämnvärt påverka antalet mål eller arbets- koncessionsförfarandet, till skillnad från el- belastningen i de allmänna förvaltnings- handelsföretagen, är föremål för en lämplig- bedöms leda till en säkrare skatteuppbörd. Genom förslagen om anpassningar till införs en möjlighet att under vissa förutsättningar bli frivilligt skattskyldig eller att få återbetalning av energiskatten på elektrisk kraft. Dessa möjligheter knyter båda an till elanvändningen. Förslagen bedöms inte leda till en nämnvärt ökad arbetsbörda för de allmänna förvaltningsdomstolarna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Förslagen innebär vissa förändringar av skattebaserna för energiskatten för elektrisk kraft. Därutöver tillkommer nya bedömningar av vissa delskattebasers storlek från de bedömningar som Utredningen om sektors- neutral och konkurrenskraftig energiskatt på el gör i sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87). I jämförelse med vad som t.ex. redovisas i publikation Beräkningskonventioner 2016 bedömer regeringen att följande förändringar av skattebaserna uppkommer: –Den skattebas för hushåll och tjänste- företag som omfattas av nedsättningen för vissa kommuner i norra är i utgångsläget mindre än vad som redovisas i Beräkningskonventioner och bedöms motsvara ca . –Elanvändningen för större datacenter kommer enligt förslaget att beskattas med . Bedömningen är att förslaget innebär att en elanvändning motsvarande 654 giga- wattimmar för normalnivån och 656 giga- wattimmar för nedsättningen i vissa skattebaser till skattebasen för 0,5- öresnivån. –Från skattebasen för hushåll och tjänste- företag som omfattas av nedsättningen för vissa kommuner i norra försvinner den elanvändning som sker i industriell verksamhet utanför tillverkningsprocessen i dessa kommuner. Den delen av elanvänd- ningen i industriell verksamhet i norra överförs i stället till skattebasen för normalnivån. Förändringen bedöms med- föra att ca överförs från skattebasen för nedsättningen för vissa kommuner i norra till skattebasen för normalnivån. Sammantaget beräknas därmed skattebasen för nedsättningen för vissa kommuner i norra 2017 uppgå till , dvs. efter det att föreslagna regeländringar har genomförts. Förslaget om en övergång till en återbetal- ningslösning för den förbrukning som sker i tillverkningsprocessen för företag som bedriver industriell verksamhet inkluderar en gräns för när företagen är berättigade till återbetalning, om företagen i fråga inte är frivilligt skattskyldiga. Gränsen innebär att återbetalning görs baserat på den del av den årliga skattebetalning som överstiger . Att en återbetalnings- gräns föreslås införas leder även till att de företag som har en elanvändning som medför att företaget inte når över gränsen inte kommer att vara berättigade till återbetalning av energi- skatten på elektrisk kraft. Förslaget bedöms därmed leda till ökade skatteintäkter och beräknas brutto uppgå till . Nettoeffekten bedöms uppgå till . Förslaget om ett ändrat system för återbetalning påverkar även uppbörden av energiskatten på elektrisk kraft. Enligt förslaget får företagen den lägre skattesatsen, om de är skattskyldiga, genom ett avdrag, eller, om de inte är skattskyldiga, genom ett återbetalnings- förfarande.