prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — Socialfondsprogrammet beräknas omfatta totalt ca , varav ca i EU-medel och i nationell medfinansiering. En viktig utgångspunkt för socialfondsprogrammet är att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och därmed bidra till att nå målet om en väl fungerande arbetsmarknad liksom EU 2020-strategins målsättningar. Svenska har sedan programmets start /2015 t.o.m. slutfört 98 projektutlysningar, inom vilka 188 projekt med en budget om totalt har beviljats. Detta belopp motsvarar en tredjedel av den totala ramen för socialfondsprogrammet, inklusive nationell medfinansiering. Till och med mitten av hade knappt 15 000 personer påbörjat deltagande i socialfondsprogrammet inklusive sysselsättningsinitiativet för unga. Av dessa var unga , då insatser för unga har prioriterats i inledningen av programgenomförandet. Könsfördelningen bland det totala antalet deltagare var kvinnor och män, vilket till viss del ska ses mot bakgrund av att män också svarar för en större andel av unga arbetslösa. För att underlätta för projektanordnarna i programmet tillämpar Svenska en modell, vilken godkänts av , för förenklad kostnadsredovisning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Socialfondsmedel finansierar även arbete med lokalt ledd utveckling genom den s.k. Leadermetoden, se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. EU:s sysselsättningsinitiativ för unga EU:s sysselsättningsinitiativ för unga avser endast åren 2014–2018. Medlen för initiativet uppgår inom socialfondsprogrammets medelsram till totalt ca , varav EU-medel och nationell medfinansiering. Sysselsättningsinitiativet inriktas på att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för unga i de tre regioner som enligt EU:s kriterier berörs av initiativet, dvs. , och Mellersta . hade av medelsramen beviljats till projekt. Totalt 8 800 personer hade påbörjat deltagande. Av dessa var kvinnor och män, vilket i stort avspeglar könsfördelningen bland unga arbetslösa. Av de 5 000 deltagare som lämnat sysselsättningsinitiativet har totalt , kvinnor i något högre grad än män, fått en stärkt ställning på arbetsmarknaden. Dessa deltagare hade vid avslutandet fått arbete, gått till studier, eller – om man var deltagare utanför arbetskraften – anmält sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. En oberoende utvärdering av sysselsättningsinitiativet för unga har avrapporterats i en första del. Utvärderaren bedömer att initiativet i stora drag är en väl fungerande satsning och att genomförandet ligger i linje med EU:s och tänkta inriktning. Insatserna har en bred målgrupp och tydligt individfokus, samt bygger i hög grad vidare på befintliga metoder och arbetssätt. pekas på ett antal svagheter i genomförandet av initiativet. Dessa avser bl.a. bristen på ett samlat systemgrepp vid uppbyggnaden av verksamheten och en outnyttjad potential för lärande. Att svagheterna inte hanterades tidigt är dock, enligt utvärderingen, förståeligt med hänsyn till den korta initieringsfasen och starkt fokus på att snabbt använda och utbetala medlen. Ett antal rekommendationer lämnas, vilka b.la. handlar om att föra en strategisk diskussion om volymmål i relation till risken för inlåsningseffekter och hur sysselsättningsinitiativet kan vara en resurs för nyanlända. Arbetslöshetsförsäkringen ska underlätta och stimulera till omställning. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att säkerställa att försäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. En viktig del i det uppdraget är att säkerställa att de arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning uppfyller de krav som ställs i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. I de fall det kan antas att en arbetssökande som får eller begär ersättning missköter arbetssökandet, förlänger tiden i arbetslöshet, orsakar arbetslösheten eller inte uppfyller de allmänna villkoren för rätt till ersättning ska Arbetsförmedlingen underrätta arbetslöshetskassan och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. mottog arbetslöshetskassorna ca 197 100 underrättelser, vilket är en minskning från föregående år med anledning av ändrade rutiner. Den främsta orsaken till att en underrättelse skickats var att arbetssökande inte lämnat in sin aktivitetsrapport . Ett annat sätt för Arbetsförmedlingen att följa upp, men även att stötta, den arbetssökande i dennes arbetssökande är genom uppföljning av den aktivitetsrapport som den som uppbär arbetslöshetsersättning är skyldig att lämna. fick ca 59 800 personer med arbetslöshetsersättning en åtgärd med anledning av att han eller hon inte lämnat in sin aktivitetsrapport, vilket är en minskning från föregående år. infördes ett system för uppföljningsåtgärder för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program och som får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. De nya åtgärdsreglerna inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen liknar i huvudsak de som infördes inom arbetslöshetsförsäkringen 2013. Arbetsförmedlingen tog emot ca 285 300 underrättelser mars–. Av dessa underrättelser resulterade ca 236 600 i någon form av åtgärd. Även för denna grupp var den vanligaste orsaken till att underrättelse skickats att aktivitetsrapporten inte lämnats in . var sanktionsgraden inom arbetslöshetsförsäkringen , vilket är en marginell ökning från föregående år. Inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen var den mars–. höjdes taket för den inkomstrelaterade ersättningen så att den som tjänar får av sin lön . Den högsta dagpenningen uppgår därmed till dag 1–100 och till därefter. Även grundbeloppet höjdes, från till per dag. Höjningen var av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring som ger individen trygghet vid arbetslöshet. Efter höjningen av taket har andelen ersättningstagare som inte får av sin dagsförtjänst minskat . Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Målet om en väl fungerande arbetsmarknad är ambitiöst och regeringen kan konstatera att politiken verkat i rätt inriktning för att nå målet. Resultaten kring ungdomsarbetslösheten har förbättrats och förstärkts av konjunkturuppgången och demografiska förändringar som inneburit minskade ungdomskullar. Resultaten inom etableringsuppdraget har också förbättrats trots en kraftig ökning av antalet deltagare (se utg.omr. 13 avsnitt 3.5). Matchningen på arbetsmarknaden har dock inte förbättrats och trots det bättre arbetsmarknadsläget har trenden kring resultaten för grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden inte vänt. Långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden har också uppmärksammats av EU då medlemsländerna antog en rådsrekommendation som syftar till att öka övergångarna från långtidsarbetslöshet till sysselsättning. Av resultatredovisningen framgår ytterligare områden där det finns behov av resultatförbättringar. En stor andel av dem med högre sannolikhet att kvarstå i arbetslöshet är personer utan en fullföljd gymnasieutbildning, utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga och äldre arbetslösa. Subventionerade anställningar spelar en stor roll för att arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden får ett arbete. För nyanlända är subventionerade anställningar ofta en väg in på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan det vara av avgörande betydelse för att de ska kunna komma ut i arbetslivet. Regeringen kan konstatera att volymerna i de subventionerade anställningarna minskar, vilket kan innebära minskade möjligheter för att närma sig arbetsmarknaden. har trenden med sjunkande resultat för arbetsmarknadsutbildningen brutits och det har skett en marginell förbättring. Resultatet är fortsatt lågt och det är därför viktigt att ansträngningarna fortsätter för att förbättra resultaten. Försämringen av resultaten är därför fortsatt problematisk. Stödet till start av näringsverksamhet bedöms ha goda sysselsättningseffekter även om utflödet till arbete har minskat . Att deltagarantalet varierat kan till viss del förklaras med konjunktursvängningar, men även med hur Arbetsförmedlingen hanterat stödet. Under främst 2013 och 2014 riktades stödet i stor utsträckning till personer som står långt från arbetsmarknaden, vilket bidragit till en halvering av deltagarantalet. Arbetslösheten bland unga (15–) minskade betydligt . som arbetslösheten sjunker bland ungdomar, främst bland dem med fullföljd gymnasieutbildning, har ungdomar som anlänt i sen ålder till landet, ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning och ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning är mycket hög, , och risken för framtida långtidsarbetslöshet är därmed också mycket hög. ökade antalet sent anlända unga kraftigt. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har satsat på en kraftig utbyggnad av det reguljära utbildningssystemet, bl.a. genom förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux och en utbyggnad av antalet utbildningsplatser inom (se utg.omr. 16 avsnitt 9.3), insatser för unga som varken arbetar eller studerar (se utg.omr. 17 avsnitt 15.3.3) och utbildningskontrakt. Regeringen anser att erfarenheterna av en ökad samverkan kring ungdomsarbetslösheten bör användas på andra områden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Det är positivt att sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga enligt SCB:s undersökning ligger på en högre nivå än 2008. Arbetslösheten är dock, trots ett minskat antal arbetslösa vid Arbetsförmedlingen, fortfarande alltför hög. Antalet personer som har fått del av de särskilda insatserna bland personer med funktionsnedsättning har ökat , både i form av subventionerade anställningar, och övriga insatser. Emellertid har antalet minskat , vilket inte är i linje med regeringens intentioner. är det problematiskt att andelen personer som har fått arbete eller utbildning minskat och att de delmål som avsett detta i funktionshindersstrategin inte har uppnåtts. Utvecklingen mot att en lägre andel av dem som får del av de subventionerade anställningarna går vidare till arbete utan stöd riskerar att medföra att alltför många blir kvar i insatser längre än nödvändigt. Arbetsförmedlingens samverkan med avseende stöd för återgång i arbete till personer som är sjukskrivna och unga med aktivitetsersättning är en viktig del av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och ett effektivt samarbete mellan myndigheterna behövs för att säkerställa att personer får stöd vid övergången till Arbetsförmedlingen. Utfallen visar att samverkan till en mycket stor del varit inriktad på att stödja personer som uppnått maximala antalet dagar inom sjukförsäkringen. lämnar en stor del Arbetsförmedlingen snart efter att programmet avslutats utan att gå vidare till arbete eller utbildning. Sedan den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades finns det bättre förutsättningar att samverkans- och rehabiliteringsinsatser ges vid tillfällen när de ger mest effekt. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av att rehabiliteringsbehov identifieras och att arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser vid behov vidtas så att den som är sjukskriven eller har aktivitetsersättning utvecklar eller återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Det är positivt att antalet unga med aktivitetsersättning som prövats via kartläggning och som fått del av insatser har ökat. Regeringen bedömer att samordningsförbunden har en viktig funktion för att åstadkomma förstärkta insatser för unga, bl.a. unga med aktivitetsersättning. Även om övergångarna till arbete för utrikes födda har ökat i absoluta tal är det problematiskt att andelen som fått ett arbete har minskat. Att övergångarna till studier har minskat är särskilt oroande med tanke på de stora utbildningsbehov som finns inom målgruppen. Avsaknad av gymnasieutbildning medför en väsentligt lägre sannolikhet att vara i sysselsättning jämfört med de som har gymnasial eller högre utbildning. Det finns ett fortsatt behov av insatser för att öka övergångarna till arbete och studier, inte minst mot bakgrund av det stora antalet personer som sökte asyl i och som väntas inträda i etableringsuppdraget . Resultaten för etableringsuppdraget redovisas närmare under utg.omr. 13 avsnitt 3.4.6 och 3.5. Regeringen bedömer att genomförandet av det nationella socialfondsprogrammet 2014– 2020 har kommit igång i tillfredställande omfattning och att sysselsättningsinitiativet för unga i stort fungerar väl utifrån givna förutsättningar. Regeringen kommer att följa utvecklingen i socialfondsprogrammet, med särskilt fokus på resultaten och på framgångsrika metoder som kan genomföras i ordinarie verksamhet. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Målet ska nås genom att antalet personer och antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta utgör grunden för välfärd. Regeringens arbetslöshetsmål är ambitiöst och utmaningarna framöver är stora. En viktig del i regeringens jobbagenda är en aktiv arbetsmarknadspolitik. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden är stark. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar, inte minst bland ungdomar. Långtidsarbetslösheten har minskat och är bland vuxna lägst i EU. Antalet nyanmälda lediga platser till Arbetsförmedlingen ligger på historiskt höga nivåer. Problematiskt är att en allt större andel av de arbetslösa har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller främst de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är födda utanför , personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetslösa. Många arbetslösa riskerar därmed att fastna i långvarig arbetslöshet som det finns brist på arbetskraft på delar av arbetsmarknaden, inte minst inom välfärdsområdena. Det kraftigt ökade antalet asylsökande innebär att fler personer förväntas få uppehållstillstånd. Det finns ett stort behov av att underlätta för nyanlända att snabbare än etablera sig på arbetsmarknaden. För att lyckas är arbetsmarknadspolitiken viktig, men det behövs kraftsamlingar på en rad områden, t.ex. inom utbildningspolitiken och bostadspolitiken, för att de nyanländas kraft och kompetens ska kunna tillvaratas. Att det finns lediga bostäder i regioner där det finns jobb- och utbildningsmöjligheter är en viktig förutsättning. Matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras Bristen på arbetskraft är stor inom flera delar av den svenska arbetsmarknaden. konjunkturbarometer visar att bristen på arbetskraft ligger över det historiska genomsnittet. I detta läge är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken bidrar till att underlätta för arbetsgivare att få tag på lämpliga personer och därmed till att de lediga jobben kan tillsättas snabbare. En viktig del i detta arbete är att rusta arbetslösa kvinnor och män som saknar relevant utbildning och erfarenhet så att de kan ta de lediga jobben. Tillgången på rätt utbildad arbetskraft är avgörande för svensk tillväxt, jobb och välfärd. Den brist på rätt utbildad personal som flera branscher upplever riskerar sysselsättningsuppgången. De stora investeringarna i och fokuseringen på matchning är viktiga för . För att klara kompetensförsörjningen avser regeringen att bjuda in parter och branscher till samtal kring hur de satsningar som är gjorda inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken kan utvecklas för att klara de framtida utmaningarna. För att bidra till en mer effektiv arbetsmarknadspolitik och därmed lägre arbetslöshet har regeringen förenklat och förtydligat det arbetsmarknadspolitiska regelverket, förbättrat förutsättningarna för lokal samverkan, t.ex. med kommuner och landsting, infört ökade möjligheter för arbetslösa att kombinera arbete med utbildning samt förändrat styrningen av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Arbetsförmedlingen bl.a. genom ett ökat fokus på resultat och minskning av detaljstyrningen. Denna omläggning av arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra matchningen fortsätter. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar kan, bl.a. med kompetensplattformarna som verktyg, bidra till en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet utifrån de förutsättningar som finns och de prioriteringar som görs i respektive län. Genom stärkta relationer med arbetsgivare förbättras förutsättningarna för lyckade rekryteringar och i förlängningen för en effektivare matchning. Arbetet med att anpassa Arbetsförmedlingens verksamhet till arbetsgivarnas behov fortsätter. Inom myndigheten förstärks arbetsgivararbetet med mer personal, bl.a. särskilda företagsrådgivare och ett ökat fokus på uppsökande verksamhet. Arbetsförmedlingen har även startat särskilda arbetsgivarcentrum och satsar på utvecklingen av digitala matchningstjänster. Det är angeläget att Arbetsförmedlingen är en offensiv partner och att myndigheten matchar arbetssökande mot enskilda arbetsgivare. har tillkännagett att regeringen bör återuppta en bred översyn av Arbetsförmedlingen (bet. 2014/15:AU6, rskr. 2014/15:100 och bet. 2014/15:AU11, rskr. 2014/15:249). Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förändra styrningen av Arbetsförmedlingen. Utformningen av myndighetens regleringsbrev för budgetåren 2015 och 2016 (dnr 2014/4473/A samt dnr 2015/03299/A) innebär att styrningen är mindre detaljerad och att den tydligare fokuserar på verksamhetens resultat. Vidare har regeringen och beslutat om en rad ändringar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att bl.a. minska detaljstyrningen och öka möjligheten till individanpassning. gav regeringen i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontoret har i sin rapport (dnr A2016/00471/A) gjort bedömningen att arbetet med att minska den detaljerade styrningen och öka delegeringen av verksamhetsansvar går i rätt riktning. Vad avser förändringar på har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning för en bred översyn av det statliga åtagandet samt Arbetsförmedlingens uppdrag (dir. 2016:56). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 lämna förslag som syftar till att förbättra och tydliggöra ansvar och samspel mellan olika aktörer som påverkar matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen anser därmed att tillkännagivanden är slutbehandlade. Regeringen har inlett ett nytt kunskapslyft som fullt utbyggt omfattar omkring 69 000 utbildningsplatser inom yrkesvux, folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskola. Regeringen avser att i anslutning till denna proposition lämna en proposition till om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux. Satsningen innebär att vuxna ges rätt att studera inom komvux i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet och särskilda kunskaper när det gäller högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning. Rätten ska enligt förslaget införas . En departementspromemoria med förslag om ett nytt rekryterande studiestartsstöd (dnr U2016/02685/SF) har utarbetats inom och remitterats. Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa i åldern 25–med kort tidigare utbildning och stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet föreslås införas . I avvaktan på det nya studiestartsstödet och för att öka drivkraften till studier för dem som saknar fullföljd gymnasieutbildning har regeringen infört en möjlighet för deltagare i jobb– och utvecklingsgarantin att studera som längst på heltid med bibehållet aktivitetsstöd. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen och kommunerna samverkar för att ytterligare underlätta för personer som har kort eller bristfällig utbildning att delta i reguljär utbildning. Det är också viktigt att de utbildningar som erbjuds svarar mot behovet på arbetsmarknaden. Validering är ett centralt verktyg för att synliggöra kompetens som förvärvats på olika sätt och stärka individens omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att dagens system för validering behöver utvecklas med avseende på såväl utbud som tillgänglighet och kvalitet. Regeringen tillsatte därför en nationell delegation med uppdrag att –2019 följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen, som antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019, kommer att i bör- jan av 2017 lämna förslag till en nationell strategi för validering (se även utg.omr.16). Arbetsmarknadsutbildningen behöver förbättras så att den i större utsträckning leder till ett arbete efter avslutad utbildning och kan motverka bristsituationer när det gäller arbetskraft på arbetsmarknaden. Detta skulle kunna ske genom t.ex. ett tydligare krav på resultat efter avslutad utbildning och ökade möjligheter till ytterligare inslag av arbetsplatsförlagd utbildning. Av vikt är också att arbetsmarknadsutbildningen fungerar som ett komplement till reguljär utbildning för att undvika ineffektiva dubbla utbildningsvägar. Jämställdheten på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i övrigt i samhället. Regeringens arbete med en jämställdhetsintegrerad politik kommer att fortsätta. Arbetsförmedlingens verksamhet ska främja jämställdhet och motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska resurserna och programmen måste bättre bidra till jämställdheten och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Minska tiden som unga är arbetslösa Regeringen har prioriterat satsningar på ungdomar. sjunker både arbetslösheten och långtidsarbetslösheten bland ungdomar (15–) kraftigt och låg på den lägsta nivån respektive 2007. Trots detta är det allt för många ungdomar som påbörjar sitt vuxenliv i långtidsarbetslöshet. Svårast att komma in på arbetsmarknaden har ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning, ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och ungdomar som är utrikes födda. Regeringen har därför tagit initiativ till 90- dagarsgarantin. Garantin innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Som ett led i arbetet har regeringen inrättat Delegationen för unga till arbete, Dua, som verkar för att främja samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner i syfte att minska ungdomsarbetslösheten. Regeringen har också beslutat om en strategi för unga som varken arbetar eller studerar (dnr U2015/05478/UF) och tillsatt en samordnare för målgruppen (U 2015:06). För att undvika att en ungdom hamnar i jobbgarantin för ungdomar och för att anpassa det arbetsmarknadspolitiska regelverket till 90- dagarsgarantin avser regeringen att göra det möjligt för ungdomar att i större utsträckning ta del av insatser utifrån individens behov före inträdet i jobbgarantin för ungdomar, exempelvis en kortare arbetspraktik. Ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning och befinner sig i ett arbetsmarknadspolitiskt program får per dag i utvecklingsersättning. det år ungdomen fyller höjs ersättningen till per dag, dvs. ungdomen får utvecklingsersättning på samma nivå som ungdomar som har en fullföljd gymnasieutbildning. För att öka incitamenten för ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning att återgå till studier bör ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen även efter det år ungdomen fyller , vilket innebär en sänkning av ersättningen jämfört med hur det är .