prop · H303157 · 2016-04-11 00:00:00 — Resultatet kan i sådana fall bli att en användare tror sig ta del av en autentisk författning trots att så inte är fallet. Det kan framstå som oskäligt att den som tror sig ta del av en autentisk författningstext på den officiella webbplatsen för kungörande drabbas av några negativa följder på grund av avvikelserna. På samma sätt som vid andra avvikelser mellan innehåll i olika ”officiella” författningstexter och liksom i dagens pappersbaserade förfarande får de rättsliga konsekvenserna av det inträffade avgöras efter en bedömning av omständigheterna i det särskilda fallet. Regeringen anser i likhet med utredningen och att det för kungörandesystemets trovärdighet är viktigt att det finns säkra funktioner för att så snabbt som möjligt upptäcka varje form av manipulation och för att ett snabbt åtgärdande sker. Datasystemet bör omfatta en funktion som larmar vid varje form av obehörig åtgärd och som gör det möjligt att upptäcka och spåra ändringar i dokumenten. Ett annat enkelt sätt att höja säkerheten är att en uppdatering av informationen på webbplatsen enbart kan ske genom vissa datorer i ett slutet system som bara används för det ändamålet och där tillträde kräver särskild behörighet. Efter att en obehörig åtgärd upptäckts måste, på samma sätt som vid ett systemavbrott, återställandearbetet genomföras snabbt. Säkerhetskopiorna, och i sista hand det skriftliga underskriftsexemplaret, kan ligga till grund för ett återskapande av dokumenten till ursprungligt skick. Rapportens slutsatser avseende säkerhetsaspekter I regeringens uppdrag som låg till grund för rapporten ingick att lämna detaljerade förslag till innehåll och struktur på webbplatsen, vilka krav som bör ställas på bl.a. säkerhet och tillgänglighet samt att ta fram förslag på en särskild databas utifrån bl.a. kraven på säkerhet. I rapporten anförs i dessa delar bl.a. följande. Den mest fördelaktiga lösningen för driften av webbplatsen är att den sköts av en extern privat aktör. En privat aktör kan enligt rapporten erbjuda mer avancerade driftlösningar och en mer fördelaktig kostnadsbild än vad en statlig myndighet kan göra. En extern, privat drift skulle dessutom bäst bemöta en möjlig framtida utveckling av ett kungörandesystem som omfattar även myndighetsföreskrifter. rapporten understryks vidare att en extern, privat operatör i jämförelse Prop. 2015/16:157 med en myndighet också kan erbjuda en större möjlighet till säker Avgörande för rapportens slutsats i säkerhetsfrågan är att en extern aktör kan erbjuda en bättre tillgänglighet på så sätt att informationen i systemet är åtkomlig och användbar vid begäran av en behörig enhet. Till skillnad mot it-drift, som är uppbyggd för att nästan uteslutande tillgodose interna behov, kan externa, privata aktörer erbjuda lösningar avsedda för hundratusentals användare eller fler. Även om en verksamhet överlåts till en privat aktör understryks i rapporten att den offentliga beställaren är ansvarig inför medborgarna för att verksamheten fungerar på ett korrekt sätt. I rapporten anförs vidare att säkerhetsfrågan är den viktigaste utgångspunkten vid designen av webbsidan och framtagande av den tekniska lösningen. Den publika webbservern utformas så att säkerhetshål undviks. Webbplatsen skapas i syfte att minimera riskerna för eventuella felavbrott. Vidare framhålls i rapporten att ett elektroniskt system för kungörande måste ha en mycket hög grad av driftsäkerhet. Kungjorda författningar på den publika webbsidan bör helst vara åtkomliga för allmänheten dygnet runt, . En sådan lösning i en enda driftmiljö är i och för sig tekniskt möjlig att åstadkomma, men innebär mycket stora kostnader. I rapporten presenteras ett förslag till en sådan teknisk lösning där risken för otillgänglighet bedöms uppgå till . Om i stället två separata driftmiljöer för webbplatsen upphandlas skulle risken för otillgänglighet enligt rapporten minska . Om fel skulle inträffa på den interna databasen skulle det endast få effekt på författningar som ska kungöras. Lika höga driftkrav på den interna databasen som för den publika webbservern kan enligt rapporten därför inte anses föreligga. Regeringen anser att de bedömningar och förslag som framförs i rapporten i dessa delar i allt väsentligt bör kunna fungera som utgångspunkter i det fortsatta arbetet avseende utformning och drift av webbplatsen. Ett förenklat kungörande av Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand inte behöver kungöras i Förslaget i utkastet till proposition överensstämmer med Remissinstanserna har inte några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen får överlåta åt förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand (10 kap. 1 § andra och tredje styckena lagen [2003:778] om skydd mot olyckor). Länsstyrelserna och kommunerna har bemyndigats att meddela sådana föreskrifter (2 kap. 7 § förordningen [2003:789] om skydd mot olyckor). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbud mot eldning utomhus döms till böter (10 kap. 3 § första stycket 1 samma lag). Enligt 9 § kungörandelagen ska en länsstyrelses föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand kungöras genom att publiceras i länets författningssamling. Författningssamlingen ges ut genom försorg. utomordentliga förhållanden kräver det kan regeringen medge att en sådan författning kungörs på något annat sätt. I författningssamlingsförordningen finns bestämmelser om länens författningssamlingar (15–18 §§ [1976:725]). Av bestämmelserna framgår att samlingarna ska ha samma format som SFS och likartad typografisk utformning. vad som gäller för SFS finns dock i förordningen inte någon reglering om att länens författningssamlingar ska utkomma med bestämda Den praktiska hantering som utgivningen författningssamlingarna är förenad med innebär att det kan ta från det att en författning beslutats till dess att den träder i kraft. Genom 2 § andra stycket kungörandelagen har regeringen bemyndigats att undanta vissa typer av föreskrifter från kravet på kungörande i länens Det gäller bl.a. föreskrifter som avses i 3 kap. 11 § ordningslagen (1993:1617). Dessa föreskrifter tar sikte på förbud som behövs på grund av särskilda förhållanden för att skydda människor mot fara för liv eller hälsa, mot att vistas inom skade- eller riskområden, rasområden, gruvområden, skjutfält eller skjutbanor eller liknande Regeringen har med stöd av bemyndigandet bestämt att sådana föreskrifter gäller när de har kungjorts eller vid den senare tidpunkt som anges i beslutet. I brådskande fall får föreskrifterna kungöras genom att publiceras i ortstidning eller läsas upp i radio (4 § andra stycket förordningen [1993:1632] med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen [1993:1617]). Vid införandet av undantaget för regleringen i ordningslagen anfördes att det mot bakgrund av att de aktuella föreskrifterna får utfärdas endast vid särskilda händelser i regel föreligger ett behov av att de träder i kraft med mycket kort varsel (prop. 1992/93:210 s. 323). att kravet på kungörelse i de aktuella situationerna bör kunna tillgodoses genom att beslutet förs in i ortens tidningar eller läses upp i radio och att föreskriften bör kunna träda i kraft efter det att den har kungjorts på detta sätt. Även föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand behöver kunna träda i kraft med mycket kort varsel. Som anförts ovan i avsnitt 5.2 kan, för det fall införandet av ett elektroniskt system för kungörande av lagar förordningar faller väl ut, också en länsstyrelses föreskrifter komma att kungöras elektroniskt. En eventuell sådan ytterligare reform Prop. 2015/16:157 bör dock inte ske innan en utvärdering av den nu föreslagna ordningen med elektroniska kungöranden av författningar har genomförts. I avvaktan på en sådan reform bör kungörandelagen ändras så att regeringen, i likhet med vad som gäller för kungörande av föreskrifterna som avses i ordningslagen, bemyndigas att meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand som har meddelats av en länsstyrelse inte behöver kungöras i länets författningssamling. I linje med vad som gäller för kungörande av de föreskrifter som avses i 3 kap. 11 § ordningslagen bör kravet på kungörelse när det gäller föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand kunna tillgodoses genom att beslutet förs in i ortens tidningar eller läses upp i radio, och föreskriften bör kunna träda i kraft efter det att den kungjorts på detta sätt. Regeringens förslag: Förslaget att regeringen ska få meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand inte behöver kungöras i länets författningssamling ska träda i kraft . De nya bestämmelserna om elektroniskt kungörande ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. För författningar som har utfärdats före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser gälla. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens (se betänkandet s. 147 f.). Utredningen föreslår dock att de nya bestämmelserna ska träda i kraft vid ett visst bestämt datum. Remissinstanserna: anser att de kungjorda autentiska författningarna i så hög utsträckning som möjligt och ska finnas enbart på den särskilda webbplatsen. Man bör därför överväga om samtliga beslut om ändringar i författningar ska föranleda beslut om omtryck och således ett införande i SFS på webbplatsen. Samma uppfattning framförs av , och för informationsspecialister. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens. Förslaget i utkast till proposition överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inga synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Ett ikraftträdande av nu föreslagna bestämmelser om elektroniskt kungörande förutsätter att de föreslagna projekten har genomförts och att en förvaltningsorganisation har hunnit färdigställas. Även om planeringen bör inrikta sig på att allt ska vara klart till ett visst datum kan det inte med säkerhet sägas vilket datum det kan bli fråga om. Ändringarna i lagen bör därför i stället träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Med en sådan ordning ökar möjligheten 2015/16:157 att faktiskt kunna tillämpa reglerna om elektroniskt kungörande då alla praktiska förutsättningar för detta är på plats. När det gäller förslaget att regeringen ska bemyndigas att föreskriva att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand inte behöver kungöras i länets författningssamling krävs inte motsvarande förberedande åtgärder före ikraftträdandet. Den bestämmelsen bör därför träda i kraft . Det vore naturligtvis en fördel om alla författningar som har kungjorts i tryckt form i SFS kunde överföras till elektronisk form och betraktas som autentiska i samband med reformen. En sådan överföringsprocess skulle dock medföra stora praktiska svårigheter. Ett krav på att författningar som har blivit kungjorda i skriftlig form ska kungöras igen i det elektroniska systemet bör därför inte införas. I stället bör äldre bestämmelser gälla även fortsättningsvis för sådana författningar som har utfärdats före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. Det leder till att man under en övergångstid måste leva med parallella system för hur gällande författningar har kungjorts. Om regeringen beslutar att en författning ska föras in i SFS genom ett omtryck bör författningen dock i sin helhet kungöras elektroniskt. Detta bör gälla trots att en tidigare lydelse av författningen har kungjorts i den tryckta versionen av SFS enligt hittillsvarande ordning. Som några remissinstanser har påpekat bör man sträva efter att i så hög utsträckning som möjligt besluta om omtryck av äldre grundförfattningar. Det är dock knappast praktiskt möjligt att vid varje framtida ändring besluta om omtryck. Vid mer omfattande ändringar i en författning kan det finnas skäl att särskilt överväga om ändringarna bör ske genom att en ny författning får ersätta den gamla, varefter den nya författningen kungörs elektroniskt och därmed i sin helhet blir autentisk i elektronisk form. 8Ekonomiska konsekvenser och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen om elektroniskt kungörande ökar möjligheten för var och en att enkelt och kostnadsfritt få tillgång till gällande lagar och förordningar via internet. Förslagen om elektroniskt kungörande medför vissa initiala och löpande kostnader. Kostnaderna kan finansieras inom befintliga budgetramar. förväntas förslagen innebära kostnadsbesparingar för staten. Förslaget att regeringen ska få meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand inte behöver kungöras i länets författningssamling leder inte till några ökade kostnader. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens (se betänkandet s. 149 f.). Remissinstanserna: Statskontoret bedömer att förslaget på lång sikt kommer att leda till kostnadsbesparingar för staten. Rapportens bedömning överensstämmer huvudsakligen med regeringens. Reformen medför ökade kostnader under två inledande år och därefter beräknas alla kostnader kunna finansieras genom överföring av anslag för dagens friexemplar av tryckt SFS. De ökade initiala kostnaderna kan finansieras inom ramen för anslag genom omprioriteringar. Bedömningen i utkastet till proposition överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inga synpunkter i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om elektroniskt kungörande kommer att medföra flera positiva konsekvenser. Med ett elektroniskt system för kungörande av författningar kommer fler personer än , i stort sett oberoende av var de bor eller befinner sig, på ett enkelt sätt avgiftsfritt kunna ta del av en autentisk författning. Förslaget innebär således en ökad tillgänglighet till SFS. Förslaget bör även leda till ett mer användarvänligt system. Genom att tillhandahålla autentiska författningar i elektronisk form på internet förbättras den offentliga servicen i förhållande till såväl enskilda som företagare. Det förhållandet att författningar kungörs och tillhandahålls i en autentisk version på internet kan visserligen innebära en risk för olika typer av angrepp riktade mot det elektroniska systemet. Risken för brottsliga angrepp kan dock minimeras genom en effektiv kontroll och ett kontinuerligt säkerhetsarbete. I ett elektroniskt system finns dessutom möjlighet att spåra och upptäcka olika former av intrång, vilket skapar förutsättningar för att i efterhand reda ut vad som hänt och vidta de åtgärder som kan behövas. Förslaget att regeringen bemyndigas att föreskriva att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand som har meddelats av en länsstyrelse inte behöver kungöras i länets författningssamling bedöms inte leda till några ökade kostnader. Genom förslaget möjliggörs att föreskrifter om eldningsförbud kan träda i kraft tidigare än och därigenom skapas förutsättningar för att förbättra samhällets skydd mot brand. En övergång till elektroniskt kungörande har inneburit stora kostnadsbesparingar för de allra flesta länder som bytt till en sådan ordning. I vissa länder har reformen till och med föranletts av krav på besparingar. Förslagen förväntas innebära ett effektivare resursutnyttjande och kostnadsbesparingar för staten. Genom att övergå till ett elektroniskt system undgår staten kostnader för tryckning och distribution av författningssamlingen. Dessutom möjliggör förslaget att produktionsarbetet inom ordnas på ett mer effektivt sätt och tar mindre arbetstid i anspråk. Det förhållandet att ett elektroniskt system för med sig mer ändamålsenliga och rationella arbetsmetoder inom kan i sin tur leda till kortare handläggningstider i författningsarbetet. Förslaget bör bl.a. medföra en minskad pappersanvändning, vilket leder till lägre kostnader och mindre miljöpåverkan. Besparingar kan även förväntas hos bl.a. myndigheter och bibliotek som framöver inte 2015/16:157 längre behöver ta emot SFS i tryckt form med det arbete det kan innebära. Regeringens bedömning är att regleringen i bibliotekslagen innebär att den som inte har tillgång till en dator med internetuppkoppling kommer att kunna vända sig till en offentlig inrättning, i första hand folkbiblioteken, för att där kunna använda den utrustning och få den hjälp som behövs för att få tillgång till webbplatsen för SFS. För folkbiblioteken torde detta inte innebära några väsentligt ökade kostnader eftersom befintlig teknisk utrustning kan tas i anspråk och den tillkommande arbetsbördan inte kan bedömas som särskilt stor. Regeringens förslag innebär inledningsvis vissa investeringskostnader för staten. För att skapa det elektroniska systemet krävs bl.a. teknisk kompetens och utrustning. En särskild it-lösning tas fram speciellt för kungörandet av författningar och en särskild webbplats skapas. Vissa utbildningskostnader kommer att tillkomma för personal inom . Kostnaderna kan begränsas genom att arbetet till stor del sker inom och genom att befintliga resurser tas i anspråk. Utöver kostnader för att bygga upp systemet uppkommer löpande driftskostnader för underhåll och uppdatering av systemet. Det är svårt att bedöma storleken av kostnadsposterna eftersom de är beroende av flera osäkra faktorer. Till exempel kan kostnaderna för driften variera en del beroende på hur det tekniska systemet slutligen utformas. De initiala och löpande kostnader som förslagen medför bedöms sammantaget kunna finansieras inom befintliga budgetramar. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar 2 § I fråga om andra författningar än lagar gäller att 4–9 §§ inte tillämpas på en författning 1.som på grund av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut till envar eller 2.som endast reglerar en statlig myndighets inre förhållanden eller förhållandet mellan statliga myndigheter inbördes, förutsatt att författningen inte innehåller något som kan vara av väsentligt intresse för utomstående eller för berörda arbetstagares eller uppdragstagares rättsställning. Regeringen får meddela föreskrifter om att följande föreskrifter inte behöver kungöras på det sätt som anges i 9 §: 1.Föreskrifter som avses i 41 § väglagen (1971:948). 3.Föreskrifter med särskilda trafikregler som har meddelats av en statlig väghållningsmyndighet. 4.Föreskrifter som avses i 3 kap. 11 § ordningslagen (1993:1617). 5.Föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand som har meddelats av en länsstyrelse. Regeringen får också meddela föreskrifter om att föreskrifter om högsta Prop. 2015/16:157 tillåtna färdhastighet eller om bärighetsklasser för vägar inte behöver kungöras på det sätt som anges i 6 §. Paragrafen reglerar frågor om undantag från vissa av bestämmelserna i kungörandelagen. Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafens andra stycke kompletteras med ett bemyndigande enligt vilket regeringen får meddela föreskrifter om att föreskrifter om förbud mot eldning utomhus och liknande förebyggande åtgärder mot brand som har meddelats av en länsstyrelse inte behöver kungöras på det sätt som anges i 9 §. De föreskrifter som avses är sådana som en länsstyrelse meddelar med stöd av 2 kap. 7 § förordningen (2003:789) om skydd mot 4 § Lagar och förordningar ska kungöras i . Om möjligheten att överblicka författningsmaterialet underlättas eller det finns andra skäl, får regeringen bestämma att en av regeringen beslutad författning i stället ska kungöras i någon annan angiven författningssamling. synnerliga skäl, får regeringen bestämma att en sådan författning ska kungöras i någon annan angiven publikation. Om utomordentliga förhållanden kräver det får regeringen besluta att en författning ska kungöras på något annat sätt än som anges i första stycket. tid som annars räknas från kungörande i ska då i stället räknas från det kungörande som regeringen beslutat. Paragrafen reglerar frågor om i vilka publikationer författningar kungörs. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafens första stycke ändras språkligt utan att någon saklig ändring Där anges huvudregeln att lagar och förordningar ska kungöras i Den bestämmelse som funnits om att SFS utges genom regeringens försorg tas bort som en följd av att någon tryckt version inte längre ska finnas. I 5 § första stycket finns bestämmelser om den nya elektroniska publiceringen av SFS. I övrigt görs vissa språkliga ändringar i paragrafens andra och tredje 5 § Regeringen ska se till att publiceras elektroniskt på en särskild webbplats. En författning ska anses kungjord när den har publicerats i Svensk författningssamling på webbplatsen. Paragrafen, som är ny, reglerar frågor om elektronisk publicering av SFS och när en författning ska anses kungjord. Övervägandena finns i avsnitt I första stycket anges att SFS ska publiceras elektroniskt på en särskild webbplats på internet. Med uttrycket särskild webbplats avses att webbplatsen är fristående från andra webbplatser och har en egen Regeringen ska även fortsättningsvis ha ansvar för publiceringen av SFS. Tidpunkten för kungörandet har stor betydelse för när en författning kan göras gällande i förhållande till allmänheten. gällande ordningen anses en författning i praktiken vara kungjord när den 2015/16:157 har kommit ut från trycket. I ett elektroniskt system ska kungörandet, enligt andra stycket, anses ske då författningen har publicerats i SFS och därmed är åtkomlig på webbplatsen för allmänheten. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 2 § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för författningar som har utfärdats före ikraftträdandet. Av första punkten framgår att 2 § träder i kraft och att tidpunkten när lagen i övrigt ska träda i kraft överlåts till regeringen att bestämma. Övervägandena finns i avsnitt 7. Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser gäller för författningar som utfärdats före ikraftträdandet. Detta innebär att författningar som utfärdats före ikraftträdandet av nu föreslagna bestämmelser inte behöver kungöras igen efter ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av betänkandet Elektroniskt kungörande av författningar (SOU 2008:88) Utredningen föreslår att kungörandet av lagar och förordningar ska ske elektroniskt genom att en författning förs in i () som publiceras på en särskild webbplats på Internet. Enligt förslaget ska en författning ha den lydelse som framgår av det elektroniska kungörandet i SFS. Det innebär att det är den elektroniska versionen på den särskilda webbplatsen som är den officiella version av en författning och som allmänheten därför kan utgå från som korrekt (den autentiska versionen). Utgångspunkten för förslaget är att alla författningar som förs in i SFS ska vara autentiska. I linje härmed föreslår utredningen att även den version av en författning som förs in i sin helhet i SFS i samband med en ändring av författningen, det som i dagens ordning kallas omtryck, ska anses som autentisk. Det ska alltså inte göras någon skillnad på det fall att en författning förs in i SFS vid ett vanligt kungörande och det fall att det sker vid ett s.k. omtryck. Ett omtryck ska kunna ske endast efter beslut av regeringen. Utredningen föreslår att de nya reglerna träder i kraft och att de ska omfatta författningar som kungörs därefter. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar dels att 1 och 4 §§ ska ha följande lydelse,