prop · H303169 · 2016-05-10 00:00:00 — ket att utveckla en kemisk analysmetod för potentiellt hormonstörande fenolära ämnen i livsmedel, t.ex. bisfenoler. Metoden ska användas för analys av livsmedel och dessa data kan i sin tur användas för att upp- Målet inom området hormonstörande ämnen är att ska öka kunskapen om förekomsten av de viktigaste ämnena i livsmedel, om befolkningens exponering samt om metoder för riskvärdering av Hormonstörande ämnen kan finnas i livsmedel eftersom de förorenar miljön, migrerar från förpackningsmaterial, an- vänds som läkemedel till livsmedelsproducerande djur eller som be- kämpningsmedel, eller för att de finns naturligt i bl.a. vegetabilier. öka kunskapen inom området hormonstörande ämnen planerar Livs- medelsverket ett samarbete med andra myndigheter och organisationer, arbeta med uppskattningar av den svenska befolkningens exponering för ämnena via livsmedel samt utveckla arbetet med riskvärdering av enskil- da och kombinationer av hormonstörande ämnen i livsmedel. genomfördes två studentarbeten på som syftade till att ta fram riskprofiler för hormonstörande ämnen i mat. ena arbetet fokuserade på nio kemiska ämnen. Slutsatsen blev, baserat på dagens kunskap, att det för de flesta ämnena finns en god marginal mel- lan exponeringen från livsmedel och de doser som kan ge hormonstör- Det andra arbetet fokuserades på naturligt förekommande fytoöstrogener med hormonstörande egenskaper. kommer att kartlägga några främmande ämnen med hormonstörande egenskaper som finns i livsmedel baserat på haltdata från matkorgsstudier. Projektet syftar till att uppskatta exponeringen för dessa ämnen och göra en samlad riskvärde- ring, vilket även inkluderar metoder för värdering av kombinations- Inom området kombinationseffekter är målet att ska ha bättre kunskap om kombinationsexponeringar och om metoder för att anordnade en konferens på temat cock- taileffekter med fokus på livsmedel. Syftet var att sammanfatta den kun- skap som finns inom området. har bl.a. genomfört experimentella studier med mus för att undersöka effekter hos polyaromatiska kolväten (PAH). gruppen består av flera hundra föreningar, som kan finnas i livsmedel eftersom de finns spridda i miljön. De kan också bildas vid tillagning av livsmedel, främst grillning och rökning. Vissa PAH påverkar arvsmassan och är sannolikt cancerframkallande för människa. Via maten utsätts människan kontinuerligt för ytaktiva ämnen som kan påverka tarmslemhinnans funktion negativt så att den blir mer genom- släpplig för kemikalier. Efsa har uppmärksammat problematiken med att ytaktiva livsmedelstillsatsers effekter på tarmslemhinnan och tarmfloran inte beaktas i riskvärderingen vid godkännanden av emulger- Det är väl känt att enskilda ytaktiva ämnen har negativa ef- fekter på tarmslemhinnan, men vilka effekter blandningar av dessa ämnen kan ha är okänt. har undersökt hur en blandning av tre ytaktiva ämnen som finns i mat påverkar tarmslemhinnans genom- Skr. 2015/16:169 släpplighet. 8.3Bättre upplysning till svenska konsumenter Regeringen har uppdragit åt att i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer ansvara för att tillhandahålla och samordna en upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter (SFS 2014:110). Konsumentinformation inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag skulle utgöra en del av tjänsten och det villkorades därför i Kemikalieinspektionens regleringsbrev att skulle användas för Kemikalieinspektionens insats i utvecklingen av denna konsumentupplysningstjänst. Som ett resultat av nämnda uppdrag öppnades den nya konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument. Det är en rikstäckande upplysningstjänst som samordnas av , i samarbete med kommunernas konsumentverksamhet, de fyra konsumentbyråerna och tolv utpekade myndigheter. Här kan konsumenter fråga om köp av varor och tjänster, villkor i avtal, reklamationer, att handla hållbart och annat som konsumenten behöver hjälp med. Vägledare svarar på frågor eller hjälper konsumenter vidare till experter hos andra myndigheter, konsumentbyråer eller konsumentvägledning. Under rubriken hållbarhet och underrubriken kan konsumenten på ett enkelt sätt hämta in upplysningar om: Märkning av kemiska produkter, Använda och förvara kemikalier, Antibakteriellt behandlade varor, Barn och kemikalier, Kemikalier i textilier, Din rätt att få information om kemikalier i varor samt nanomaterial och nanoteknik. anger oftast Kemikalieinspektionen som källa och länkar även till inspektionens hemsida. Kemikalieinspektionen publicerade en konsumentwebb med ny layout och anpassning till mobila enheter. Syftet med informationen på den nya webbplatsingången är att ge konsumenter hjälp att göra medvetna val. Jämfört med Hallå konsument ger inspektionens webbsida en mer utförlig information. Det går bl.a. att fördjupa sig i 19 olika grupper av varor och kemiska produkter. initierade Kemikalieinspektionen också tjänsten Fråga Kemikalieinspektionen med svar på vanliga frågor och möjligheten att ställa egna. ställde cirka 1 200 konsumenter frågor via upplysningstjänsten. av frågorna handlar om industri- och konsumentkemikalier, handlar om biocidprodukter och om växtskyddsmedel. Det är främst företag som ställer frågor till upplysningstjänsten men uppskattningsvis är var femte fråga ställd av konsumenter. Om frågeställaren är en konsument handlar frågan ofta om det kan finnas farliga ämnen i produkter såsom leksaker, elektronik eller andra varor som vi konsumerar. Konsumenter undrar också hur de kan få reda på vilka kemikalier som finns i varor och om de är farliga. publicerades den femte reviderade upplagan av Kemikalieinspektionens gratisbroschyr Kemikalier i barns vardag. Broschyren ger råd till vuxna om hur de kan förebygga risker i barnens vardag. 2015/16:169 2015 beställde förskolor, barnavårdscentraler, mödravårdscentraler och bibliotek närmare 110 000 broschyrer. Kemikalieinspektionen lanserade den pedagogiska webbplatsen i syfte att skydda barnen bättre och öka medvetenheten hos både barn och vuxna om den viktiga varningsmärkningen. Detta i samarbete med övriga nordiska länder. På webbplatsen får barn lära sig att bli mer medvetna om riskerna med farliga kemiska produkter. Syftet är att minska antalet olyckor i hemmet. 9Sverige driver på för att kretsloppen ska vara giftfria och resurseffektiva Regeringen har beslutat om ett etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Etappmålet är att användningen av återvunna material ska vara säker från hälso- och miljösynpunkt genom att återcirkulation av farliga ämnen så långt som möjligt undviks som resurseffektiva kretslopp eftersträvas. Detta uppnås genom en samlad åtgärdsstrategi inom EU, vilken har resulterat i bl.a. följande insatser: för avfall, kemikalier och varor är i huvudsak kompletterande och samordnade så att de styr mot giftfria och resurseffektiva kretslopp. Principen om höga och likvärdiga krav på innehållet av farliga ämnen i nyproducerade och återvunna material är fastslagen genom beslut där så är lämpligt. Skälen för regeringens etappmål utvecklas i regeringens beslut (dnr M2013/01740/Ke). Resurseffektivitet har varit högt prioriterat inom EU, bl.a. genom kommissionens arbete med en strategi för resurseffektivitet, vilket beskrivs i meddelandet Ett resurseffektivt – flaggskeppsinitiativ i , (KOM[2011] 21) och i en färdplan för ett resurseffektivt (meddelande från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, Färdplan för ett resurseffektivt (KOM[2011]571 slutlig). Kommissionen skulle bl.a. presentera reviderade mål för återvinning av avfall från hushåll, byggsektor och förpackningsmaterial, samt mål för att undvika deponering av biologiskt nedbrytbart avfall. Kommissionen ska enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet ta fram en strategi för giftfria och resurseffektiva kretslopp. Regeringen anser att strategin bör slå fast att särskilt farliga ämnen inte bör användas i nya varor och att användningen av övriga farliga ämnen så långt som möjligt bör minska, att åtgärder och styrmedel för ökad återvinning ska fokusera på de material som är mest värdefulla från resurseffektivitetssynpunkt och som har ett lågt innehåll av farliga ämnen, att höga och likvärdiga krav ställs på återvunna och nyproducerade material när det gäller innehåll av farliga ämnen samt att information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i varor ska vara tillgänglig för alla berörda under hela livscykeln, inklusive återvinnings- och avfallsledet. Kommissionen presenterade ett ”Grönt paket” som innehöll bl.a. ett meddelande om cirkulär ekonomi, inklusive förslag på revidering av sex direktiv på avfallsområdet. Kommissionen aviserade att paketet skulle återkallas i sin helhet och drogs förslaget officiellt tillbaka. presenterade kommissionen ett nytt förslag i form av ett meddelande om en cirkulär ekonomi. Meddelandet innehåller två delar; en handlingsplan för en cirkulär ekonomi samt ett nytt förslag om revidering av samma sex direktiv som i det tidigare paketet. Handlingsplanen innehåller initiativ kring bl.a. produkter, produktionsprocesser och konsumtion, återvinning, nya affärsmodeller/delningsekonomi, ekodesign, marknader för sekundära produkter, innovation och investeringar samt indikatorer för uppföljning. Regeringen välkomnar meddelandet om cirkulär ekonomi och stöder i stort kommissionens inriktning i handlingsplanen som dock till stor del saknar skarpa förslag. Förslagen om ändringar i avfallsdirektivet innebär bl.a. höjda mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av kommunalt avfall och förpackningsavfall, förändrade bestämmelser om biprodukter och om när avfall upphör att vara avfall, minimikrav för producentansvar samt ytterligare krav på nationella avfallsplaner och program för förebyggande av avfall. Förslagen innebär även ändrade definitioner, förändrade metoder för beräkning av måluppfyllelse, mål för gradvis minskning av deponering av kommunalt avfall och krav på rikstäckande elektroniska register för att förbättra spårbarhet av farligt avfall. Regeringen anser att förslagen kring deponering inte är tillräckligt ambitiösa. En brist är också att det saknas åtgärder vad gäller utfasning av särskilt farliga ämnen och förbättrat informationsflöde avseende dessa ämnen. Regeringen har inför det att kommissionen skulle presentera meddelandet om cirkulär ekonomi drivit på om vikten av förbud mot deponering av återvinningsbart avfall och att giftfria och resurseffektiva kretslopp främjas för att kunna uppnå en cirkulär ekonomi. Regeringen har påtalat detta vid bilateraler med kommissionen och andra medlemsländer. I den nu pågående förhandlingen om cirkulär ekonomi och avfallspaketet vill vi dessutom se ambitiösa mål och åtgärder för ökad återvinning och förebyggande av avfall och att likvärdiga krav ställs på återvunna och jungfruliga material vad gäller innehåll av farliga ämnen. Det är även viktigt att främja digitalisering, delningsekonomi och industriell symbios samt att hela potentialen i ekodesigndirektivet utnyttjas för att förebygga avfall. Krav bör ställas på hållbarhet och längre livslängd, möjlighet till demontering, reparation, uppgradering och återanvändning. driver även frågan om behov av bättre information om innehåll av särskilt farliga ämnen längs livscykeln, så att de företag som omhändertar avfallet kan materialåtervinna på ett säkert sätt och tillhandahålla ett återvunnet material av hög kvalitet som är attraktivt på marknaden. I det fall avfallet innehåller särskilt farliga ämnen bör dessa ämnen om möjligt separeras från avfallet eller mängden av dessa ämnen reduceras i samband med materialåtervinning, så att de farliga ämnena inte återcir- 2015/16:169 kuleras. För att uppnå giftfria och resurseffektiva kretslopp behöver krav även ställas på varors innehåll av särskilt farliga ämnen vid tillverkningen av nya varor. Regeringen har drivit frågan om giftfria och resurseffektive kretslopp även under Reachförordningen. Samma krav ska ställas på återvunna som på jungfruliga material. Det gäller t.ex. när begränsningsförslag utformas och då tillstånd ges för användning av särskilt farliga ämnen. För att få ytterligare underlag att använda i dessa frågor har regeringen gett i uppdrag att som en del av handlingsplanen för en giftfri vardag bidra till arbetet med farliga ämnen i ett livscykelperspektiv. Verket ska därför intensifiera arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder för att på ett kostnadseffektivt sätt ytterligare stimulera en mer resurseffektiv avfallshantering som främjar ökad materialåtervinning och avfallsförebyggande åtgärder, inklusive att minska risker med farliga ämnen och utfasning av särskilt farliga ämnen ur kretsloppet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också uppdragit åt Kemikalieinspektionen att utarbeta en strategi för hur arbetet på internationell nivå och inom EU ska bedrivas för att få ett genomslag för etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Uppdraget ska redovisas . 10Regeringen överväger att beskatta farliga ämnen i elektronik och golvmaterial Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå miljömålen. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på kemikalieområdet. De öppnar möjligheter att nå både en bättre miljö och hälsa samt en ökad tillväxt och sysselsättning. Svenskt näringsliv kan stå starkt på framtida globala marknader med hög efterfrågan på miljösmarta lösningar. Regeringen beslutade att utreda möjligheten att införa nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av, eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande , Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). Utredningen föreslog två punktskatter. Det ena förslaget är en skatt på viss elektronik och det andra förslaget är en skatt på golvbeläggningsmaterial, vägg- och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Betänkandet har remitterats och beredning pågår inom . Utredningens förslag syftar till att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö. En grupp ämnen med farliga egenskaper är flamskyddsmedel som huvudsakligen finns i elektronik såsom TV-appa- rater, datorer, telefoner och vitvaror. Utredningen föreslår därför att det införs en punktskatt på viss elektronik som ska uppgå till per Skr. 2015/16:169 kilogram för vitvaror och per kilogram för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet ska dock uppgå till per vara. Det ska finnas möjlighet till avdrag för skatt för den elektronik som inte innehåller additiva föreningar av brom, klor eller fosfor. För elektronik som inte innehåller nämnda föreningar och inte heller reaktivt tillsatta brom- eller klorföreningar medges i stället avdrag . En annan grupp ämnen med farliga egenskaper som liksom flamskyddsmedel ofta återfinns i damm i människors hem är ftalater. De kommer till stor del från bostadens ytskikt. Utredaren föreslår därför även att en punktskatt införs på golvbeläggningsmaterial, vägg- och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Enligt förslaget ska skatten uppgå till per kilogram vara och skatteavdrag medges av skatten för de varor som inte innehåller någon av de i förslaget uppräknade ftalaterna. Uppräkningen av ftalater motsvarar de ftalater som var listade i kandidatförteckningen i Reachförordningen . Skatteavdrag föreslås av skatten för varor som inte innehåller någon ftalat på kandidatlistan eller någon av ftalaterna DINP, DIDP eller DNOP (som inte finns med på kandidatförteckningen men som är särskilt farliga). De förväntade intäkterna av skatterna bedöms uppgå till för viss elektronik och för byggmaterialen. Enligt utredaren bör skatten leda till en minskad försäljning av viss elektronik samt en omfördelning av inköpen mot varor som innehåller mindre skadliga flamskyddsmedel. Skatten förväntas både leda till en minskad försäljning av golv m.m. av PVC samt en omfördelning av inköpen mot varor som innehåller mindre skadliga mjukgörare. Skatterna föreslås utvärderas och uppdateras regelbundet. 11Det internationella samarbetet behöver stärkas 11.1 Säker kemikaliehantering är en förutsättning för hållbar utveckling Regeringen bedömde i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) att en ambitiös reg- lering av kemikalier på global nivå är en förutsättning för att nå miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö samt för att nå en hållbar utveckling. ningen är fortfarande giltig och gäller för samtliga tre dimensioner av En säker kemikaliehantering är en viktig komponent i arbetet med Samtliga länder bör se en säker kemikaliehantering som både ett mål för att uppnå en hållbar utveckling och som ett medel i arbetet med hållbarhetsfrågorna. 2015/16:169 Ekonomisk och social utveckling medför en ökad kemikalieanvändning inom jordbruk, industri och hos hushållen. Om ökningen sker utan att det finns regelverk och institutionell kapacitet för kemikaliekontroll, riskerar länder bakslag i form av ekonomiskt och socialt kostsamma hälso- och miljöproblem. Spridning av farliga kemikalier riskerar att motverka positiva trender i fattigdomsminskning genom att kostnaderna för förgiftade miljöer och hälsoproblem ökar. Skador som uppkommer på grund av farliga ämnen gör att det blir svårare att ta sig ur fattigdom. Detta gäller såväl på individnivå som för hela samhällen. Antalet dödsfall är stort på grund av bristande kemikaliekontroll. har uppskattat att cirka en miljon människor dör till följd av skador från industrikemikalier, bekämpningsmedel eller förgiftning på arbetsplatsen. Siffran är i samma storleksordning som antalet dödsfall som orsakas av malaria eller av trafikolyckor. Ökningen av produktion och användning av kemikalier i länder utan system för en säker kemikaliehantering är därmed ett verkligt och ökande hot mot den hållbara utvecklingen även socialt och ekonomiskt. Kemikalieinspektionen har i sin rapport kemikaliekontroll – en förutsättning för hållbar utveckling globalt visat att en säker kemikaliehantering är avgörande för att skydda människors hälsa och miljön, och att den har positiva effekter på fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling och handel. 2013/14:39 bedömde regeringen att världssamfundets hantering av möjligheterna och utmaningarna med en alltmer kemikalieintensiv värld i hög grad kommer att påverka möjligheter att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö men även andra miljökvalitetsmål såsom luft, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ett rikt odlingslandskap, och Ett rikt växt- och djurliv. Denna bedömning gäller även . Även de problem med en intensifierad produktion och användning av kemikalier som regeringen beskrev i propositionen kvarstår. Enligt ”Outlook” producerar och använder utvecklingsländer och övergångsekonomier kemikalier i större utsträckning än förr, vilket innebär att de omsatta volymerna liksom antalet kemiska ämnen i kommersiellt bruk ökar. Stora och viktiga ekonomiska sektorer släpper också ut mer kemikalier. 11.2Flera positiva beslut har fattats på global nivå ska världens länder producera och använda kemikalier på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt. Världssamfundet beslutade om detta vid toppmötet om hållbar utveckling i . Den globala kemikaliestrategin SAICM har ett mål som är utformat på samma sätt. om hållbar utveckling i bekräftade på nytt detta mål. Det finns flera internationella överenskommelser som till viss del hanterar de globala utmaningarna med kemikalier. vecklingsarbete pågår inom ramen för dessa överenskommelser och parterna har fattat flera beslut som bidrar till att öka våra Skr. 2015/16:169 chanser att nå en säker hantering av kemikalier till 2020. som fattas kan följande nämnas. Parterna till Rotterdamkonventionen har beslutat om att ytterligare åtta ämnen ska omfattas av konventionen. Rotterdamkonventionen är en konvention om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. Konventionen innehåller regler om förhandsgodkännande vid export och import av skadliga bekämpningsmedel och kemikalier. Export av dessa ämnen är inte tillåten om mottagarlandet inte accepterar en sådan import. Konventionen reglerar nu totalt 47 ämnen. Inom ramen för om långlivade organiska föroreningar har parterna beslutat om utfasning av produktion, användning och utsläpp av fyra nya ämnen. Totalt är nu 26 ämnen reglerade och ytterligare fyra nominerade ämnen behandlas i konventionens expertkommitté. färdigförhandlades den nya Minamatakonventionen om begränsning av kvicksilver. Konventionen, som sannolikt kommer att träda i kraft , reglerar samtliga delar av kvicksilvrets livscykel från brytning till avfallshantering och kommer att leda till att användningen och de globala utsläppen av kvicksilver minskar. För EU:s del räknar man med en drastisk minskning av kvicksilverutsläpp till slam och vatten. Under om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall (SÖ 1991:22) finns numera vägledningar för en miljömässigt hållbar hantering av elavfall, kvicksilveravfall och avfall som innehåller ämnen som är reglerade under . Vägledningarna är ett viktigt stöd för länder som vill vidta välinformerade åtgärder för att förhindra illegala transporter av farligt avfall. SAICM har tagit fram ett frivilligt program för att förbättra informationen om kemikalier i varor under hela livscykeln. Vägledningar och riktlinjer om detta på global nivå är en förutsättning för att nå de nationella etappmålen om information om farliga ämnen i varor och giftfria och resurseffektiva kretslopp. FN antog den s.k. 2030-Agendan som innehåller 17 nya globala hållbarhetsmål och ersätter de tidigare millenniemålen . Hållbarhetsmålen bryts ner i 169 delmål som innehåller både SAICM:s mål (delmål 12.4) och en rad andra formuleringar med tydlig koppling till kemikaliekontroll. Genom att kemikaliefrågan har förts in i flera delar av agendan tydliggörs att en säker kemikaliehantering kan ha en direkt positiv effekt på övergripande målsättningar inom hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, såsom tillgång till rent vatten eller en förbättrad hälsa. 11.3De multilaterala överenskommelserna behöver stärkas för att 2020-målet ska nås Regeringen slog i kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) fast att ytterligare åtgärder behövs för att nå en hållbar hantering av kemikalier och avfall till 2020 och att arbetet behöver intensifieras och fokuseras. Den internationella kemikaliestrategin SAICM har identifierat var världen står i relation till 2020-målen och har genom det övergripande vägledningsdokumentet ”Overall Orientation and Guidance document” (”OOG”) prioriterat det fortsatta arbetet mot 2020-målet. Dokumentet understryker behovet av att väsentligt öka och fokusera insatserna. I OOG konstateras att arbetet i första hand måste fokusera på sex områden för att 2020-målet ska kunna uppnås. Det handlar bl.a. om att se till att det finns starka nationella regelverk för kemikalier och avfall, att stärka kopplingen mellan å ena sidan en hållbar hantering av kemikalier och avfall och å andra sidan social och ekonomisk planering, hälsa, och sysselsättning samt att det finns information om kemikalier och att denna är begriplig för alla. Att SAICM kunnat ta fram och enas om ett globalt program för att förbättra informationen om kemikalier i varor är ett viktigt första steg. Det är en svensk framgång eftersom , i enlighet med målsättningarna i kemikaliepropositionen (prop.