prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — SSR- och militärt kapacitetsbyggande verksamhet har ökat i omfattning. Försvarsmakten bidrog till SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamhet i , , , på västra och i östra . Verksamheten har bestått av erfarenhets- och utbildningsutbyten, kunskapsöverföring med bl.a. expertstöd, sekonderad personal och stöd till militär kapacitetsuppbyggnad. Regeringens bedömning är att verksamheten bidragit positivt till utvecklingen inom respektive verksamhetsområde. Försvarsmaktens verksamhet i Kosovo har utgjorts av stöd till uppbyggnad och etablering av Kosovos säkerhetsstrukturer. har bemannat tre rådgivarbefattningar i Nato Advisory Team (NAT), Nato Liason and Advisory Team (NLAT), två stabsbefattningar inom KFOR högkvarter, samt en Military Liasion Officer () vid ambassaden i . Arbetet med utveckling av ett träningscentrum för räddningstjänst, där Försvarsmakten bidrar med expertis, har tagit mer tid än planerat. Detta har sammantagit lett till ett underutnyttjande av tilldelade medel 2015. Regeringens bedömning är att det svenska stödet bidragit till att utveckla förmågan inom Kosovos säkerhetsstrukturer. Engagemanget har även bidragit till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext med rådgivare och stabspersonal. Anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till 1 Det ekonomiska utfallet på anslaget innebar ett underutnyttjande om . Anledningen var främst att anslagsreservationen för en eventuell insats med NBG 15 inte nyttjades samt lägre kostnader för EUNAVFOR Operation , OIR och EUTM . Regeringen ökade tilldelningen av medel för RSM med . Anledningen var en högre takt i återställningsarbetet av materiel som använts inom ramen för det svenska engagemanget i Isaf. Tabell 3.5 visar tilldelade medel och utfall på anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Regeringen anser att prognosbedömningarna behöver förbättras och justeringar göras . Tabell 3.5 Anslagsförbrukning för 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Uppföljning av personal i 1 Total ram för anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inklusive beslut om ändringar i statens budget, avrundat till . Försvarsmaktens stöd till samhället har tillkännagivit att regeringen bör förtydliga Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till samhället och även tydligare bör följa upp myndighetens arbete med planer och förberedelser för uppgiften samt säkerställa att samverkan sker mellan Försvarsmakten och det övriga samhället (bet. 2011/12:FöU2, rskr. 2011/12:131). I betänkande 2015/16:KU21 anför att såg positivt på att regeringen redovisade en förbättrad återrapportering och uppföljning, men konstaterade att tillkännagivandet även tog sikte på förbättrad styrning av Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser. anför vidare att konstaterar att det fortfarande finns ett behov av att komplettera tidigare redovisning med uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen inom området. Utifrån rekommendationer (RiR 2011:5) och ovan nämnda tillkännagivande, konstaterade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 6) att det fanns anledning att se över hur Försvarsmakten på ett bättre sätt kan P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 medverka i arbetet inom samhällets krisberedskap. Exempel på detta skulle kunna vara att Försvarsmakten ska delta i den planering som sker i samverkansområden vid övningar. Det skulle enligt regeringens bedömning kunna bidra till att Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till civila aktörer tydliggjordes utifrån vilka möjligheter som finns och hur ett stöd kan levereras. Regeringen följde upp inriktningen i beslutet av Försvarsmaktens regleringsbrev. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 6) utvecklade regeringen sin syn på Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till samhället i samband med överväganden runt Försvarsmaktens stöd till polisen med medeltung helikopterkapacitet. beslutade regeringen att uppdra åt Försvarsmakten och dåvarande att gemensamt skapa en förmåga som innebär att Försvarsmakten med kort varsel ska kunna stödja polisen med medeltung helikopter i situationer där sådan transport är av större vikt för genomförandet av en polisiär insats (Fö2013/1312/MFI). Av beslutet framgår att Försvarsmakten ska ha beredskap att utföra ovan nämnda helikoptertransporter dygnet runt, året om. Vidare framgår att Försvarsmakten i den takt uppbyggnaden av förmågan tillåter ska utföra ovan nämnda transporter på begäran av . beslutade regeringen att Försvarsmakten även fortsatt ska utföra helikoptertransporter åt polisen i enlighet med regeringens beslut (Fö2016/00886/MFI). Försvarsmakten respektive (efter polisens omorganisering ) har kontinuerligt redovisat genomförd verksamhet till (Försvarsdepartementet respektive ). Av redovisningarna framgår att samverkan fungerat väl. En förmåga att genomföra helikoptertransporter har skapats och Försvarsmakten har på begäran av polisen genomfört helikoptertransporter i enlighet med regeringsbeslutet. pågår ett arbete inom med att författningsreglera stödet med helikoptertransporter. Regeringen angav i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att Försvarsmakten ska bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov samt vissa överväganden kopplat till detta. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 inriktning för Försvarsmaktens verksamhet för åren 2016 beslutade regeringen bl.a. att förmågan att samutnyttja militära och civila resurser bör öka. Därigenom har regeringens styrning förtydligats ytterligare. Vidare fattade regeringen beslut om uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering. Beslutet innebär en återupptagen planering för totalförsvaret och inbegriper således både militär och civil verksamhet. I beslutet betonar regeringen bl.a. att de tre delarna i målet för det civila försvaret är ömsesidigt förstärkande. Med utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar hela hotskalan, ett gemensamt regelverk och en sammanhållen planeringsprocess ska planeringen för det civila försvaret samordnas såväl med Försvarsmaktens försvarsplanering som med planeringen för fredstida krissituationer. Beslutet innebär att regeringens styrning på området har förtydligats ytterligare. På myndighetsnivå har samverkan utvecklats och Försvarsmakten ingår i hög grad i krisberedskapens strukturer. Med etableringen och utvecklingen av regionala staber har förutsättningarna för samverkan mellan Försvarsmakten och regionala aktörer ökat. Försvarsmakten och polisen genomför samövningar enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Regeringen konstaterar vidare att Försvarsmakten lämnat stöd till i samband med flykting-situationen . Exemplen visar att styrningen inom området är tydlig. När stöd ska lämnas till andra myndigheter informerar om i vilken utsträckning som stödet lämnas. Det innebär att regeringen har god insyn i det stöd Försvarsmakten lämnar. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att styrningen inom området sammantaget är tydlig. Därmed anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. , miljö och fysisk planering Försvarsmaktens totala hyreskostnader uppgick till ca . var den totala hyreskostnaden ca . Minskningen beror främst på att andrahandsuthyrningen av lokaler till minskat då de tecknat egna hyresavtal med . Flera styrande dokument vid Försvarsmakten har uppdaterats med hänsyn tagen till att strategiska miljöbedömningar ska tillämpas i planerings- och beslutsprocesser. har arbetet med Försvarsmaktens gemensamma miljöledningssystem pågått vilket bl.a. omfattar en utvärdering av miljöarbetet och miljömålen. Inom arbetet med miljöledning har även internrevisioner påbörjats som ett första steg mot ett löpande revisionsarbete vid förbanden. Generationsmålet innebär bl.a. att miljöpolitiken ska fokusera sitt arbete så att konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Samtliga miljökvalitetsmål kan påverkas i samband med upphandling. upphandlade försvarssektorn varor och tjänster för ca . Miljökrav ställdes för ca , eller , av upphandlingsvärdet inom försvarssektorn 2015. Genomsnittet för staten totalt är att miljökrav ställs i av det sammanlagda upphandlingsvärdet. Regeringen följer löpande upp frågan i sin styrning av myndigheterna inom försvarssektorn. Höga objekt som t.ex. byggnader, vindkraftverk och telemaster kan i flera avseenden påverka Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsmakten gör en s.k. hindersprövning mot bakgrund av de behov och verksamheter Försvarsmakten och andra myndigheter inom försvarssektorn har. Det gäller t.ex. övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem. har Försvarsmakten gått ut med information om att samråd ska ske med myndigheten för alla objekt som överstiger utanför tätort samt inom tätort. Det är förhållandevis sällan som konflikter uppstår mellan Försvarsmaktens verksamhet och vindkraftsprojekt. I av de individuella positionerna som Försvarsmakten analyserat har myndigheten inget att erinra. fick Försvarsmakten 225 vindkraftremisser, vilket är 75 färre än 2014. Potentialen till vindkraftsutbyggnad utifrån inskickade remisser där Försvarsmakten inte framfört några synpunkter uppskattas till ca 3 700 vindkraftverk. fick Försvarsmakten en remiss avseende vågkraft och det rörde förlängd arbetstid för /. I detta ärende hade Försvarsmakten inget att erinra. Nedan redovisas resultatet vad gäller materiel- och logistikförsörjning utifrån de resultatindikatorer och den bedömningsgrund som presenterades i avsnitt 3.3.2 Bedömningsgrunder och indikatorer. Materieluppfyllnadsgraden utgör en samlad bedömning av i vilken utsträckning krigsorganisationen över lag förfogar över den materiel som krävs för att lösa ålagda uppgifter. Resultatet har värderats i förhållande till försvarspolitiska inriktning. Bedömningen utgår från Försvarsmaktens värdering av krigsförbanden. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden. medförde brister i tillgången till materiel att det, i likhet med föregående år, fanns begränsningar i flera krigsförbands förmåga att lösa sina uppgifter. En marginell försämring av materieluppfyllnadsgraden kunde skönjas. Brister fanns inom såväl dimensionerande materiel som inom förnödenhetsförsörjningen. Återinvesteringskvoten beskriver i vilken utsträckning förslitna beredskapsinventarier ersätts. En återinvesteringskvot större än 1 innebär att det bokförda värdet för åter- eller nyanskaffning av beredskapsinventarier överstiger avskrivningsbeloppet. I kvoten ställs värdet av årets anskaffning av beredskapsinventarier i relation till årets avskrivningar av beredskapsinventarier. Genomsnittet för återinvesteringskvoten är 1,04. var återinvesteringskvoten för varje enskilt år över 1. sjönk kvoten till sin lägsta nivå (0,82). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 sedan denna notering i huvudsak varit positiv och kvoten har åter varit större än 1. Dessa år har därmed det bokförda värdet av nya beredskapsinventarier överstigit förslitningen. Källa: Försvarsmaktens årsredovisningar, egna beräkningar. Materielförsörjningskostnader i relation till fakturerade intäkter kostnader för anskaffning av varor och materiel samt materielförsörjningstjänster i förhållande till myndighetens fakturerade intäkter kan ses som ett mått på effektiviteten i materielförsörjningen. Då det som faktureras kan ha upparbetats används glidande treårsgenomsnitt för att jämna ut effekten av enskilda år. För perioden –2015 har materielförsörjningskostnadskvoten utvecklats från knappt 0,8 till drygt 0,9 för att därefter sjunka till 0,85. omkostnader uppgår således enligt denna kvot till av de fakturerade intäkterna. Med tanke på de årsvisa variationerna i underlaget är det ännu inte möjligt att bedöma en långsiktig trend. Strategisk styrning av materielförsörjningen Regeringen har fortsatt arbetet med att utveckla resultatredovisningen i materielförsörjningen. I betänkandet Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15) föreslog utredaren hur regeringen i budgetpropositionen ytterligare kan förbättra redovisningen till . Syftet är att skapa goda förutsättningar för att utöva sin finansmakt. Även Försvarsberedningen framhöll betydelsen av att utredningens förslag omhändertas. Försvarsmakten har därför på uppdrag av regeringen inkommit med förslag till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 12-åriga investeringsplaner inom materielområdet. Regeringen redovisar planerna under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap respektive och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar (se avsnitt 3.5). har på uppdrag av regeringen föreslagit hur en renodling av Försvarsmaktens anslag kan åstadkommas. Detta i syfte att tydliggöra och effektivisera dess användning enligt den inriktning som anges i (SOU 2014:15). Regeringen tillsatte i enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen en särskild utredare med uppgift att se över den samlade materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten (dir. 2015:71). Arbetet pågår och utredaren lämnar sitt betänkande . Efter sedvanlig remisshantering av utredningens förslag avser regeringen att återkomma med information och eventuella förslag till . Redovisning av pågående materielprojekt Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om anskaffning av två nya ubåtar som ersättning för två befintliga ubåtar. fattade regeringen ett beslut om att bemyndiga Försvarsmakten att få beställa produktion och byggnation av två nya ubåtar. har beställningar lagts och produktion och byggnation av de två ubåtarna startade . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Med anledning av projektets omfattning följer regeringen utvecklingen särskilt noga. fattade regeringen ett beslut om att bemyndiga Försvarsmakten att beställa halvtidsmodifiering av två ubåtar typ . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska eller operativa avvikelser har redovisats. Anskaffningen av korvett typ syftar till att vidmakthålla en kvalificerad förmåga till sjöstrid. Utvecklingen av systemet påbörjades och har vid ett flertal tillfällen försenats och fördyrats. levererades det femte fartyget i serien efter genomförda åtgärder. Projektet slutredovisas därmed. Totalt har Förvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) har regeringen beslutat om att ersätta det nuvarande lätta torpedsystemet. Vapensystemet syftar till att vidmakthålla en kvalificerad väpnad förmåga. har projektet försenats ytterligare och flera avvikelser har identifierats. Förprojekteringen har emellertid inletts. Arbetet med en kravharmoniseringsprocess för att innehålla ekonomisk ram fortsätter . Torped 45 vidmakthålls intill 2023 för att undvika ett förmågeglapp. har det i princip inte upparbetats några anslagsmedel inom projektet. Halvtidsmodifiering av röjdykfartyg typ Spårö Regeringen har beslutat att anskaffa halvtidsmodifiering av två röjdykfartyg typ Spårö som ingår i minröjningsdivisionerna. Halvtidsmodifieringen syftar till att förlänga fartygens tekniska och operativa livslängd. har projektet försenats ytterligare. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Eftersom ingen beställning lagts har inga ekonomiska avvikelser redovisats. Regeringen har beslutat att anskaffa uppgradering av stridsbåt 90. Uppgraderingen omfattar bl.a. motorer och framdrivningssystem samt lednings-, sambands- och navigationssystem och syftar till att förlänga båtarnas tekniska och operativa livslängd. Båtarna ingår i amfibiebataljonen. Uppgraderingen var planerad att beställas men avses istället att beställas . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Eftersom ingen beställning lagts har inga ekonomiska avvikelser redovisats. Regeringen beslutade om anskaffning av ett nytt signalspaningsfartyg. beslutade regeringen att Försvarsmakten fick utöka den ekonomiska ramen för anskaffningen sedan offertförfrågningsunderlaget visat på en högre kostnadsbild än den bedömning som det ursprungliga beslutet var baserad på. Anskaffningen syftar till att tillgodose behovet av underrättelseinhämtning till sjöss och ersätter det nuvarande signalspaningsfartyget . har projektet försenats ytterligare. Eftersom ingen beställning lagts har inga ekonomiska avvikelser redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. 2005/06:264) beslutat om anskaffning av 24 stycken ARCHER-enheter i form av renovering och modifiering av haubits 77B. Anskaffningen har skett i samarbete med . Beslutet syftar till att säkerställa en kvalificerad förmåga till indirekt eld samt ge möjligheter till att delta i insatser internationellt med artilleriförband. ARCHER-systemet skulle ha varit operativt i Försvarsmakten . På grund av tekniska problem har tillförseln av systemet försenats. Fyra pjäser levererades i en förserie , varpå Försvarsmakten kunde påbörja utbildningen. har meddelat att de beslutat att avbryta samarbetet med rörande . Regeringen har i höständringsbudgeten föreslagit hur de pjäser valt att avstå från bör hanteras. har ett fortsatt operativt behov av artilleriförmåga och regeringen bedömer att tillgodoser detta. Serieleveranser till den svenska Försvarsmakten påbörjades och samtliga pjäser kommer att levereras till Försvarsmakten . har Försvarsmakten upparbetat ca i anslagsmedel inom projektet. Inga anslagsmedel har upparbetets . I och med att samtliga Haubits 77B utgått ur insatsorganisationen, för att byggas om till och att det uppstått förseningar i tillförseln av , har förmågan till indirekt eld varit nedsatt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen har efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) beslutat om anskaffning av upp till 60 stycken splitterskyddade bandvagnar. Anskaffningen omfattade initialt 48 stycken bandvagn 410 och tillhörande systemmateriel. Genom att utlösa en option beslutade regeringen om anskaffning av ytterligare bandvagnar vilket innebär att projektet omfattar totalt 150 stycken bandvagnar. Beslutet syftar till att vidmakthålla förmåga till trupptransport, ledning, sjuktransport och logistik genom att ersätta äldre fordon som avvecklas. Materielen tillförs bl.a. ingenjörsbataljonerna och logistikbataljonerna –2016. hade 48 stycken fordon levererats till Försvarsmakten. har 105 stycken fordon levererats till Försvarsmakten varav följer att samtliga fordon är slutlevererade. Projektet slutredovisas därmed. har Försvarsmakten upparbetat ca i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska eller operativa avvikelser från ursprungsplanen har redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:47) beslutat om anskaffning av högst 113 stycken splitterskyddade hjulgående fordon. Anskaffningen omfattar 113 stycken pansarterrängbil 360, integrationskostnader för vapenstation och ledningssystem, systemmateriel samt underhåll och utbildning. Beslutet innebär att pansarterrängbil 360 ska kunna användas för trupptransport, ledning, sjuktransport och reparation i syfte att ge förmåga till rörlighet med en hög skyddseffekt. Materielen kommer att tillföras den motoriserade skyttebataljonen. Ursprungligen planerades materielen vara operativ , men på grund av förseningar i projektet tillfördes 42 fordon . Resterande 71 fordon har tillförts Försvarsmakten . Projektet slutredovisas därmed. har ca upparbetats inom ramen för projektet. har ca utbetalats. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) beslutat att anskaffa korträckviddig luftvärnsförmåga. Regeringen lämnade bifall till Försvarsmaktens hemställan att använda Rb98 (IRIS-T) som korträckviddig luftvärnsrobot samt att upphandla det systemstöd som behövs för detta ändamål. Anskaffningen syftar till att vidmakthålla en kvalificerad korträckviddig luftvärnsförmåga. Planerad driftsättning är försenad och planeras nu till 2019. Leverans av robotar påbörjades och har fortsatt . har ca upparbetats inom ramen för projektet. Försvarsmakten har aviserat ökade kostnaderna inom projektet. Analys och beredning för att hantera de ökade kostnader pågår hos myndigheten. Regeringen beslutande om anskaffning av ytterligare ett system för satellitkommunikation, FM Satkom. FM Satkom omfattar basstation (serverplats och antenner), fjärranslutningsenhet (kommunikationsstationer som är permanent monterade i farkoster) samt soldatburna terminaler. Anskaffningen omfattar vidare ytterligare fjärranslutningsenheter och burna terminaler. Anskaffningen syftar till att förbättra driftssäkerheten, öka redundansen och öka tillgängligheten på system för kommunikation vid internationella insatser och förberedande övningar. FM Satkom planeras i huvudsak tillföras sambandsbataljonen som en central resurs som kan fördelas till andra förband när behov uppstår. har endast förberedelser för kommande beställning skett. Systemet planeras beställas och vara operativt . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har rapporterats. har ett arbete med att ta in offerter pågått. Regeringen beslutade om att renovera 88 stycken stridsvagn 122 och åtta stycken bärgningsbandvagn 120A. Beställningen av renoveringen är planerad till 2016. Beställningen är samordnad med motsvarande renovering av . Renoveringen omfattar livstidsförlängande åtgärder och integrering av ett ledningssystem (stridsledningssystem bataljon, SLB). Renoveringen syftar till att vidmakthålla en förmåga till god rörlighet och stor eldkraft från en plattform med hög skyddsnivå i arméstridskrafterna som kan användas i ett brett omfång av konfliktnivåer och hotscenarier för att kunna vara fortsatt operativa till 2030. Stridsvagnarna planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa med slutleverans . Regeringen fattade beslut om ledningsförmåga mark i och med bemyndigande till Försvarsmakten att anskaffa stridsledningssystem bataljon (SLB), gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS) och kommunikationsnod. De tre anskaffningarna syftar tillsammans till att medge en kvalificerad ledningsförmåga (– BMS). Införandet av BMS i insatsorganisationen kommer att ske successivt samt initialt taktas med renoveringen av Stridsvagn 122 samt . Leveranser av SLB är försenade . Beställning av radio GTRS har försenats och skjutits med planerade leveranser . Däremot har kommunikationsnoder levererats . har upparbetats i projektet. Regeringen har beslutat om att anskaffa materiel till telekrigsbataljonen. Anskaffningen syftar till att komplettera förbandets materiel med mer kvalificerad utrustning än vad förbandet förfogar över så att det i högre grad ska kunna lösa de internationella uppgifter som fastställts i förbandets målsättning. Materielen beställdes varefter tagit fram upphandlingsunderlag, systemdefinitioner och genomfört delstudier. I och med att förbandet omorganiserats i 16 har även det materiella behovet kommit att förändras något. Utifrån dessa förutsättningar har Försvarsmakten beslutat att tillföra radarpansarterrängbil ARTE 740 med varianter, för behov i förbandet. hade Försvarsmakten beslutat att avveckla dessa fordon. Därför begärde Försvarsmakten omförhandling av uppdraget. väntar Försvarsmakten på ny offert från . har upparbetats inom projektet. Regeringen har beslutat om att anskaffa lastbilar. Beställningen omfattar min- och splitterskyddade men även oskyddade terränglastbilar inklusive klargöringsfordon för flygbaser.