prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — och tillstyrker förslaget, men anför att höjningen bör vara större och att alkoholskatten ska indexeras efter konsumentprisindex. Realpriserna på alkohol har minskat som den disponibla inkomsten har ökat. anför vidare att tidigare större höjningar har fört med sig positiva folkhälsoeffekter, men inte någon ökning av smuggling och införsel. Den oreglerade konsumtionen av alkohol har halverats . Folkhälso- myndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt tillstyrker förslaget. har inga invändningar mot förslaget. har inte några synpunkter på höjningen i sig, men anför att det finns ett samband mellan en höjning av skatten och en ökning av såväl den legala som illegala införseln av alkohol. Ett förväntat ökat varuflöde och en ökad illegal införsel kommer att försvåra verkets kontrollverksamhet. anför att promemorians konsekvens- utredning inte uppfyller kraven om konsekvens- utredning vid regelgivning. Sprit- och vin- leverantörsföreningen (SVL) är negativ till förslaget och anför att priset som metod för att hålla nere konsumtionen måste ifrågasättas. Den oregistrerade konsumtionen växer och Systembolagets marknadsandel för sprit är . SVL anför vidare att de föreslagna skattehöjningarna är förvånande i ljuset av att det på uppdrag av gjorts en utvärdering av de fiskala effekterna av punktskattehöjningar på alkohol där slutsatsen var att modell och beräkning kan ifrågasättas. bryggerier är negativa till förslaget och anför att Systembolagets försäljningsandelar har krympt stadigt och är nere på rekordlåga nivåer. Det finns inget som stödjer att smuggling och införsel minskat . Exporten, som enbart utgör en liten del av den öl och sprit som sedan förs in i igen, har stadigt ökat . Visita är negativa till förslaget så länge det påverkar även inköp av alkohol som görs av restaurangföretag och anför att det är önskvärt att alkoholkonsumtion i så stor utsträckning som möjligt sker på restauranger. En höjd alkoholskatt kommer att höja inköps- kostnaderna och driva upp restaurangernas priser, vilket i sin tur minskar konsumtionen på restauranger. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skälen för regeringens förslag: Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoUi, rskr. 2010/11:203). Den svenska alkoholpolitiken bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Detta samband benämns totalkonsumtionsmodellen. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkohol- produkter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Alkoholskatten utgör därför ett viktigt alkoholpolitiskt instrument. Höjd skatt på alkohol bidrar till att uppnå alkoholpolitikens mål och därmed också till att främja en god hälsoutveckling i befolkningen vilket även indexerades punktskatten på alkohol , med förändringen i konsumentprisindex. Därefter har punktskatten på alkohol höjts ; 2008 höjdes skatten på öl medan alkohol- skatten på vin sänktes , 2014 höjdes punktskatten på öl och vin och på sprit och 2015 höjdes punktskatten på öl och vin och på sprit . Mellan ökade totalt det nominella priset på alkoholhaltiga drycker med . ökade konsumentprisindex med . Som anförts av exempelvis och Ungdomens nykterhetsför- bund medför detta sammantaget att det reala priset på alkoholhaltiga drycker minskat , även inräknat 2008, 2014 och skattehöjningar. Dessutom har hushållens disponibla inkomster i genomsnitt ökat. I syfte att motverka effekterna av den reala pris- sänkningen finns således skäl att höja alkohol- skatten ytterligare vilket även tillstyrks av bl.a. Systembolaget, och . Vid förändringar i skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på konsumtion av den s.k. oregistrerade alkoholen (resande- införsel, smuggling, internethandel respektive P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Monitorundersökningen73 har som huvudsyfte att ge underlag för att beräkna den totala mängden alkohol som konsumeras i landet. Detta görs genom att den i registrerade alkoholkonsumtionen (inhandlad från Systembolaget, restauranger eller öl från livsmedelshandlare) kompletteras med uppgifter om alkohol från oregistrerade anskaffnings- källor. Sedan EU-inträde 1995 har införselkvoterna för alkoholdrycker stegvis höjts och från gäller samma införselregler för alkohol i som i övriga EU-länder. –ökade mängden resandeinförd alkohol, enligt Monitorundersökningen. var den registrerade konsumtionen relativt . uppnåddes den högsta alkohol- konsumtionen i . Den totala alkoholkonsumtionen uppgick då till ca ren alkohol per person . Den oregistrerade konsumtionen uppgick till av den totala alkoholkonsumtionen . , uppgick motsvarande totala konsumtionsmått till ca ren alkohol, vilket innebär en minskning jämfört jämfört med . Totalkonsumtionen har och framåt, med undantag , varit lägre än 2004. Konsumtion av alkoholdrycker inhandlade från System- bolaget ökade kontinuerligt . Därefter har konsumtionen från Systembolaget varit stabil. Systembolagets andel av den totala konsumtionen har däremot ökat från 2014. CAN (2015) uppskattar att den oregistrerade konsumtionen uppgick till av den totala alkoholkonsumtionen 2014, vilket innebär en minskning av den oregistrerade konsumtionen med och med . Enligt CAN:s undersökning bedöms av den oregistrerade konsumtionen 2014 bestå av resandeinförd 73 Monitormätningarna genomfördes –2012 av SoRAD () och av CAN (), se vidare CAN:s hemsida (). alkohol, medan konsumtionen av smugglad alkohol utgjorde av densamma. Då smuggling och resandeinförsel utgör en stor andel av den oregistrerade konsumtionen är priserna på alkohol i utlandet, och då särskilt priserna i och , en relevant bakgrundsfaktor vid alkoholskattehöjningar. Prisökningarna på alkohol har enligt varit procentuellt högre i både och än i . har priset på alkohol i närmat sig det i . Prisskillnaden mellan och har varit ungefär . De senaste alkoholskatte- höjningarna 2014 och 2015 visar inga tendenser på oväntad minskning av skattebasen. Alkoholskatteintäkterna ökade dessutom mer än prognos. SVL anför att den oregistrerade konsumtionen växer i takt med prisskillnaderna. Bryggerier hänvisar till exportsiffror som visar att exporten av svenskt öl visat en stadig ökning . Regeringen beaktar flera statistikkällor vid alkoholskattesats- förändringar och kan konstatera att den av CAN kvantifierade resandeinförda och smugglade starkölen som är av svenska märken och som exporteras till stämmer väl överens med de uppgifter som Bryggerier publicerar och hänvisar till i sitt remissvar. Regeringen delar även CAN:s bedömning att exportstatistiken ensamt inte kan användas som en indikator för den totala starkölsinförseln till . Ett av CAN:s huvudargument till detta är att det är högst troligt att uppgången av svenska ölmärken i en inte obetydlig utsträckning har ersatt annat starköl som svenskar köpte innan exporten av svenskt starköl inleddes till den tyska gränshandeln /2005. , och påpekar att alkoholskattehöjningar bör åtföljas av andra insatser för att minska smuggling och främja en god folkhälsa. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra kontrollmöjligheterna avseende alkohol. Från har övervakningen av de näringsidkare som fått tillstånd att i ett skatte- upplag lagra varor som är belagda med punkt- skatt förbättrats. gav regeringen ett gemensamt uppdrag till , , Ekobrotts- myndigheten och att kartlägga hur arbetet med att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor bedrivs av myndig- heterna och analysera hur samverkan kan förbättras. En delredovisning ska ske . Stärkta kontrollmöjligheter ökar förutsättningarna att bedriva en aktiv alkohol- politik med väl avvägda alkoholskattehöjningar. Sammanfattningsvis kan konsteras att den övergripande trenden med minskad oregistrerad konsumtion samt Systembolagets ökade försäljning håller i sig trots de senaste alkoholskattehöjningarna. Dessutom bedöms att den totala alkoholkonsumtionen i grovt sett har varit . Visita anför att förslaget innebär att alkohol- konsumtionen i mindre utsträckning kommer ske på restauranger, vilket är negativt både för folkhälsan och för sysselsättningen i restaurang- branschen. Regeringen bedömer att en minskad konsumtion av alkohol är en av de mer kraftfulla åtgärderna för att främja folkhälsan och att folkhälsoaspekten i detta fall väger tyngre än den begränsade påverkan höjningen eventuellt kan ha på sysselsättningen inom restaurangbranschen. och Ungdomens nykterhetsför- bund anför att de föreslagna alkoholskatte- höjningarna bör vara högre. anför att en framtida skattehöjning kan leda till en ökad införsel av alkohol. Som ovan diskuterats väger den oregistrerade konsumtionen tungt vid regeringens val av i vilken utsträckning alkoholskatterna ska höjas. Av hänsyn till den oregistrerade konsumtionen är det av vikt att vidta måttliga skattehöjningar som andra relevanta omvärldsfaktorer vägs in. Sammantaget anser regeringen att de i promemorian föreslagna alkoholskattehöj- ningarna av folkhälsoskäl är väl avvägda vad gäller risken för en ökning av den oregistrerade konsumtionen samt eventuell negativ påverkan på sysselsättning i restaurangbranschen. Regeringen föreslår därför att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter ska höjas och punktskatten på sprit föreslås höjas . Detta innebär att skatten på öl höjs från per volymprocent och liter till per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin samt på andra jästa drycker än vin och öl höjs för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent från per liter till per liter, för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent från per liter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 till per liter, för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volym- procent från per liter till per liter, för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volym- procent från per liter till per liter och för vin med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volym- 15 volymprocent höjs från per liter till per liter och för drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent från per liter till per liter. Punktskatten på sprit höjs från per liter ren alkohol till per liter ren alkohol. Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland enligt 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. samt uttag av skatt enligt 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskatte- kontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter justeras på motsvarande sätt. Förslaget föranleder ändringar i 2–6 §§ LAS, 4 kap. 3 § lagen om frihet från skatt vid import, m.m. och 3 kap. 5 a § lagen om punktskatte- kontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, se avsnitt 3.5, 3.7 och 3.11. Regeringens förslag: Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Systembolaget anför att det finns skäl att överväga om inte förändringen kan samordnas med Systembolagets ordinarie prisändringstillfällen . Övriga remissinstanser har inte haft några synpunkter på ikraftträdandet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skälen för regeringens förslag: Även med beaktande av vad Systembolaget har anfört bör fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skatt- skyldighet inträtt före ikraftträdandet. Exempel- vis ska äldre bestämmelser tillämpas om Förslaget om höjd skatt på öl skatten på vin och andra jästa drycker än vin och öl beräknas medföra ökade skatteintäkter med 2017. En höjning av skatten på mellanklassprodukter beräknas öka skatteintäkterna med 2017. En höjning av skatten på sprit beräknas medföra i ökade skatteintäkter 2017. Totalt beräknas de föreslagna punktskatte- höjningarna medföra ökade skatteintäkter med 2017. I enlighet med Beräkningskonventioner 2016 antas full övervältring på konsument- priserna varpå effekten på KPI medför att intäkterna beräknas bli något lägre 2018, . Varaktig effekt beräknas till . Vid beräkningen av offentligfinansiella effekter vid alkoholskatteförändringar beaktas hur alkoholskattehöjningar påverkar anskaff- ningen av registrerad respektive oregistrerad anförskaffning av alkohol. Utfallet av de totala alkoholskatteintäkterna påverkas däremot i stor utsträckning även av andra faktorer som inte är direkt beroende av alkoholskattehöjningarna såsom exempelvis kulturen kring alkohol- drickandet samt makroekonomins utveckling. SVL och Bryggerier anför att makroprognosverksam- het kan ifrågasättas. För att öka tydligheten följer en redogörelse av ordinarie prognosverksamhet som sker oberoende av skatteförändringar men kan ha stor påverkan på skattebaserna. Hur alkoholskatteintäkterna och den registrerade alkoholkonsumtionen utvecklas beaktas i prognoser. I de makroekonomiska prognoserna beaktas också den samlade effekten på ekonomin av skattepolitiken, inklusive effekter på t.ex. sysselsättning och sparande. Dessa analyser är grunden till de prognoser över skatteintäkter som redovisas i avsnittet om inkomster i vår- och budgetpropositionerna även för alkohol- skatteintäkter. Bedömningen av en budgeteffekt blir mer osäker för de efterföljande åren, bl.a. för att skattebaserna förändras . Det kan vara en stor skillnad mellan den offentligfinansiella effekten i ikraftträdandeårets priser och volymer och budgeteffekten i löpande priser och volymer efter det att den makroekonomiska utvecklingen beaktats. Denna skillnad ökar typiskt sett ju längre ifrån ikraftträdandeåret som jämförelsen avser. Effekter för företag och jämställdhet De företag som berörs av förändringarna är de som är skattskyldiga för alkoholskatt. En förändring av skattesatserna bedöms inte förändra den administrativa bördan för dessa företag. Eftersom efterfrågan på alkohol tenderar att minska när priset på alkohol ökar kan det innebära en minskning i omsättning inom den berörda branschen. Vid högre pris på alkohol tenderar inte bara den totala konsumtionen att minska utan även storkonsumtionen. Generellt har socio- ekonomiskt sårbara grupper en förhöjd risk att drabbas av alkoholrelaterade skador. I är alkoholrelaterad dödlighet ungefär högre i gruppen med lägst utbildning jämfört med gruppen med högst utbildning.74 Studier visar att låginkomsttagare minskar sin konsumtion mer än andra grupper vid en generell prisökning. En generell prisökning kan således innebära en minskad ojämlikhet i alkoholrelaterade skador. Män konsumerar generellt mer alkohol än kvinnor (Folkhälsan i – årsrapport , 74 Socioekonomiska och demografiska skillnader på ANDT-området med fokus på alkohol och tobak, . Höjd alkoholskatt påverkar därmed män i större utsträckning än kvinnor. Utifrån detta perspektiv ökar således förslaget den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget att höja skattesatsen medför endast försumbara förändringar för . Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Detsamma gäller en eventuellt ökad arbetsbörda inom . Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Skattehöjningen beräknas medföra att priset på en flaska öl med 5,3 volymprocent alkohol på som kostar ökar till inklusive mervärdesskatt. Priset på en flaska vin med 13 volymprocent alkohol på som kostar beräknas öka till , inklusive mervärdesskatt. Priset på en flaska spritdryck med 37,5 volym- procent alkohol på som kostar beräknas öka till , inklusive mervärdesskatt. 6.21Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Enligt bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, ska det ske en årlig indexomräkning av tobaksskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i LTS, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatserna bestäms genom att de i LTS angivna skatte- beloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Konsumentprisindex har mellan ökat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på tobak i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Skatte- satsförändringarna för tobak redovisas i tabell 6.12. Tobaksskattesatserna kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Tabell 6.12 Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , inklusive mervärdesskatt Kr/styck och kr/kg Snus, kr/kg 6.22Definition av beskattningsår för vissa punktskatter 6.22.1 Ärendet och dess beredning I en skrivelse som inkom till Finans- departementet hemställde att regeringen skulle vidta åtgärder för att ändra bestämmelserna i –skatteförfarandelagen (2011:1244), så att det av denna lag direkt framgår vad som ska avses med beskattningsår för beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt samt för beslut om beskattning vid oegentligheter, –lagen (1994:1563) om tobaksskatt, så att det hänvisas till den föreslagna definitionen av beskattningsår, –lagen (1994:1564) om alkoholskatt, så att det hänvisas till den föreslagna definitionen av beskattningsår, och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 –lagen (1994:1776) om skatt på energi, så att det hänvisas till den föreslagna definitionen av beskattningsår. Av en bifogad promemoria ”Definition av beskattningsår för vissa punktskatter” framgick bakgrund och förslag till reglering. Den av ingivna promemorian med lagförslag, har remissbehandlats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 17, avsnitt 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 17, avsnitt 2. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2015/03160/S2). Utöver vad som följer av hemställan från föreslås vissa mindre följdändringar i skatteförfarandelagen med anledning av att vissa bestämmelser i lagen om skatt på energi har upphört att gälla. Dessa ändringar är av sådan rättelsenatur att de inte behöver remiss- behandlas. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 17, avsnitt 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 17, avsnitt 4. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. 6.22.2 Bakgrund och gällande rätt Definitionen av beskattningsår för beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt Det finns bestämmelser om återbetalning av och kompensation för punktskatt i 24 och 25 §§ lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, förkortad RSL, 40 och 40 a §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, 28– 31 d §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, och 9 och 11 kap. lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Det kan t.ex. handla om återbetalning på grund av att någon som inte är skattskyldig för punktskatt har använt punktskattepliktiga produkter på ett sätt som medför skattebefrielse. Det kan också handla om att punktskattepliktiga produkter har förts ut ur landet i ett sådant förfarande som medger rätt till återbetalning. Fram till att punktskatterna införlivades i skattekontosystemet fanns en särskild ordning för återbetalningar inom punktskatteområdet. I LTS, LAS och LSE fanns föreskrifter om när och under vilka förut- sättningar skattemyndigheten kunde fatta beslut om att sökande skulle återbetala felaktigt återbetald punktskatt. Det fanns även bestämmelser om inom vilka tidsfrister sådana beslut kunde fattas. Beslut enligt RSL kunde omprövas med stöd av reglerna i lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- avgifter, förkortad LPP. Vid införlivandet av punktskatterna i skattekontosystemet upp- hävdes dessa specifika förfarandebestämmelser i respektive punktskattelag samt LPP och frågan om återkrav skulle i stället hanteras enligt de allmänna förfarandebestämmelserna i skatte- betalningslagen (1997:483) och därefter i skatte- förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, (se prop. 2001/02:127 s. 137 f. och prop. 2010/11:165 s. 973 f). Enligt gällande rätt följer av 29 § andra stycket och 30 § andra stycket LTS, 28 § andra stycket, 29 § andra stycket och 30 § andra stycket LAS och 9 kap. 7 §, 11 kap. 12 § tredje stycket och 13 § tredje stycket LSE att ansökan om återbetalning ska avse ett kalenderkvartal, eller i vissa fall ett kalenderår, och ges in efter kalenderkvartalets, eller i vissa fall kalenderårets, utgång. Återbetalning av reklam- skatt för ett beskattningsår sker efter utgången av varje halvt beskattningsår vad avser återbetalning enligt 24 § RSL. Beslut om återbetalning och kompensation enligt RSL, LTS, LAS och LSE anses vara beslut om punktskatt enligt 53 kap. 5 § SFL. Ett beslut om skatt kan som huvudregel omprövas eller överklagas inom en viss given tid. Vid omprövning eller överklagande av ett beslut om skatt enligt SFL finns förfarandereglerna i 66 och 67 kap. SFL. Tidsfristen för när ett beslut kan omprövas eller överklagas beräknas enligt 66 och 67 kap. SFL i dessa fall från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (se bl.a. 66 kap. 7 och 21 §§ och 67 kap. 12 § SFL). I 3 kap. 4 § första stycket 6 och 7 SFL anges vad som ska avses med beskattningsår för punktskatt. Där framgår att med beskattningsår för punktskatt som ska redovisas för redovisningsperioder avses med beskattningsår det beskattningsår som framgår av 1 kap. 14 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, och för annan punktskatt det kalenderår då den händelse som medför skattskyldighet har inträffat. Huvudregeln är att för punktskatter gäller samma beskattningsår som i 1 kap. 14 § Undantaget är fall där skatteredovisningen inte sker för redovisningsperioder. I de fall avses med beskattningsår det kalenderår under vilket en skattepliktig händelse har inträffat. Syftet med undantaget är att bestämma beskattningsår för de skattskyldiga som ska redovisa punktskatt för varje skattepliktig händelse. Detta undantag finns för att för skattskyldiga som redovisade skatt för varje skattepliktig händelse, enligt den tidigare regleringen i LPP, beräknades tiden för omprövning och överklagande från utgången av det kalenderår under vilken den skattepliktiga händelsen hade inträffat. Genom undantaget från huvudregeln behölls den tidigare ordningen (prop. 2001/02:127 s. 168). Av 26 kap. 2 § första stycket 5 SFL följer att en skattedeklaration ska lämnas av den som är skattskyldig för punktskatt enligt någon av de lagar som anges i 3 kap. 15 §. I 26 kap. 6 § SFL anges att punktskatt ska redovisas i en punktskattedeklaration för redovisningsperioder om inte annat följer av 8 § och att den som är registrerad ska lämna en punktskattedeklaration för varje redovisningsperiod. Enligt 26 kap. 10 § SFL omfattar en redovisningsperiod en kalendermånad, om inte något annat föreskrivs. För den som kan beräknas redovisa punktskatt med ett nettobelopp på högst för beskattningsåret får besluta att redovisningsperioden för punktskatten ska vara 26 kap. 17 § SFL. 26 kap. 8 § SFL