prop · H40319 · 2016-10-18 00:00:00 — ”gränsöverskridande transaktion” bör framgå att den gränsöverskridande transaktionen inte direkt behöver beröra den person som fått beskedet för att beskedet ska anses omfattas av begreppet förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Regeringen föreslog i lagrådsremissen att det i bestämmelsen skulle framgå att den som fått förhandsbeskedet inte direkt behövde vara berörd av den gränsöverskridande transaktionen. Lagrådet anför i sitt yttrande att bestämmelsen får sägas vara av speciell karaktär och att det kan ifrågasättas om en reglering i lag behöver ske. Särskilt då en förutsättning är att det faktiskt föreligger ett förhandsbesked. Regeringen finner, med anledning av vad Lagrådet anför, att en reglering inte uttryckligen behöver ske i lagtexten. I andra stycket i artikel 3.16 i direktivet framgår vad som avses med gränsöverskridande transaktion när man tillämpar definitionen av ”förhandsbesked om prissättning”. I de fallen är en gränsöverskridande transaktion, en transaktion eller serie av transaktioner som rör företag i intressegemenskap som inte har sin skatterättsliga hemvist inom en och samma jurisdiktion eller där en transaktion eller serie av transaktioner har gränsöverskridande verkan. Eftersom förhandsbesked om prissättning avser prissättningsbesked enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner bedömer regeringen att begreppet gränsöverskridande transaktion inte behöver regleras särskilt i dessa fall. Förslaget genomförs genom en ny paragraf, 7 b §, i lagen om administrativt samarbete. 6.1.3Begreppet förhandsbesked om prissättning Regeringens förslag: Definitionen ”förhandsbesked om prissättning” ska tas in i lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning. Av definitionen ska det framgå att beskeden som avses är de som regleras i lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Av DAC 3 framgår att artikel 3 i direktivet ska ändras genom tillägg av vissa nya definitioner och att vissa tidigare angivna definitioner ska justeras för att bättre överensstämma med de olika former av utbyte av upplysningar som kan ske enligt direktivet. De definitioner som behövs för tillämpningen av de bestämmelser som föreslås i denna proposition bör tas in i lagen om administrativt samarbete. I den nya punkten 15 i artikel 3 i direktivet finns en definition av begreppet ”förhandsbesked om prissättning”. Av definitionen framgår bl.a. att förhandsbesked om prissättning är varje avtal, meddelande eller annat instrument eller åtgärd med liknande effekt som utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen, skattemyndigheten i en medlemsstat eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter, eller på deras vägnar och som avser fastställande av internprissättning eller fastställande av fördelning av vinst till ett fast driftställe. Vidare ska den sökande eller gruppen av sökande ha rätt att förlita sig på förhandsbeskedet och ansökan ska avse en ännu inte genomförd gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap. Av punkten framgår vidare vad som avses med företag i intressegemenskap och vad som avses med internpriser. Något krav på att förhandsbeskedet faktiskt används finns inte för att omfattas av definitionen. Internationellt används begreppet Advance Pricing Arrangement som benämning på förfaranden när näringsidkare och skattemyndigheter i förväg når överenskommelser om prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap. Detta kan ske antingen unilateralt, bilateralt eller multilateralt. Om det sker unilateralt innebär det att prissättningen diskuteras mellan en näringsidkare och skattemyndigheten i den stat där näringsidkaren är verksam. Om det sker bilateralt eller multilateralt innebär detta att skattemyndigheterna i två respektive flera stater ingår en överenskommelse om prissättning. I finns förutom förhandsbesked i skattefrågor som lämnas av ytterligare en form av bindande förhandsbesked på skatteområdet. I lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner regleras möjligheten för näringsidkare att inom inkomstskatteområdet ansöka om besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap. Prissättningsbesked handläggs av och lämnas efter ansökan av en näringsidkare som är eller kan förväntas bli skattskyldig enligt inkomstskattelagen (8 § lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner). Såväl inhemska näringsidkare som utländska näringsidkare med fast driftställe i omfattas av lagen och kan ansöka om prissättningsbesked. Eftersom endast näringsidkare som är eller kan förväntas bli skattskyldiga enligt inkomstskattelagen får ansöka om prissättningsbesked kan inte ett prissättningsbesked lämnas till en grupp av personer (jfr 3.15 b i direktivet). Prissättningsbesked kan bara lämnas om det finns en ömsesidig överenskommelse med en annan stat som anges i ansökan och som 2016/17:19 har ingått ett skatteavtal med. kan med andra ord inte lämna några unilaterala förhandsbesked om prissättning (13 §). I ett prissättningsbesked anges hur den framtida prissättningen av vissa internationella transaktioner ska göras samt de antaganden, villkor och övriga förutsättningar som ska gälla för beskedets tillämplighet och giltighet (14 §). Ett prissättningsbesked är bindande för avseende prissättning av de transaktioner som omfattas av beskedet och i förhållande till den som beskedet avser (16 §). Ett förhandsbesked om prissättning kan dock i vissa fall behöva ändras eller återkallas (18 och 19 §§). Ett prissättningsbesked kan vidare inte överklagas (25 §). Giltighetstiden för ett prissättningsbesked ska bestämmas till mellan tre och fem beskattningsår om det inte finns särskilda skäl att bestämma giltighetstiden till längre eller (15 §). Förutom att ett prissättningsbesked kan utfärdas eller ändras så kan det även förnyas (se prop. 2009/10:17 s. 77). I finns inte något annat sätt att få ett förhandsbesked om prissättning än genom en ansökan om prissättningsbesked enligt lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner (jfr riktlinje för fördjupad dialog, , dnr: 131 409414-13/111). I artikel 8a.3 i direktivet finns begränsningar av vilka förhandsbesked om prissättning som ska omfattas av det automatiska utbytet. Enligt DAC 3 undantas bland annat bilaterala och multilaterala prissättningsbesked i vissa fall (se avsnitt 6.2.3). Förslaget genomförs genom en ny paragraf, 7 c §, i lagen om administrativt samarbete. Regeringens förslag: Av definitionen ”automatiskt utbyte” i lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning ska det framgå att överföringen inte begränsar sig till överföring av upplysningar till annan medlemsstat. Regeringens bedömning: Någon definition av begreppet ”företag” behöver inte tas in i lag. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av DAC 3 framgår att artikel 3 i direktivet ska ändras genom tillägg av vissa nya definitioner och att vissa tidigare angivna definitioner ska justeras för att bättre överensstämma med de olika former av utbyte av upplysningar som kan ske enligt direktivet. De definitioner som behövs för tillämpningen av de bestämmelser som föreslås i denna proposition bör tas in i lagen om administrativt samarbete. En mindre justering av definitionen ”automatiskt utbyte” bör göras i lagen om administrativt samarbete eftersom DAC 3 föreskriver att upp- lysningar även ska lämnas automatiskt till kommissionen och inte endast till medlemsstater, vilket har varit fallet avseende tidigare automatiskt Prop. 2016/17:19 utbyte. Begreppet ”företag” anses inte behöva definieras i lag då begreppet inte används i de nya bestämmelserna. I lagtexten kommer i stället begreppet näringsidkare och näringsverksamhet användas när man åsyftar att någon form av affärsverksamhet bedrivs. Uttrycket näringsidkare är inte särskilt definierat i lagen men används i en allmän betydelse för att beskriva både juridiska personer och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet. Begreppet näringsidkare används även i denna allmänna betydelse i lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner (se prop. 2009/10:17 s. 48). Förslaget genomförs genom en ändring i 5 § lagen om administrativt samarbete. Enligt den nya artikel 8a som införs i direktivet med anledning av DAC 3 framgår tillämpningsområde och villkor för det obligatoriska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandbesked om prissättning. Av artikeln framgår bland annat vilka förhandsbesked som ska utbytas, tidsintervallet för utbytet och vilka upplysningar som ska innefattas i utbytet. Regeringens förslag: Bestämmelser ska tas in i lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning för att reglera det automatiska utbytet av upplysningar avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. Regeringens bedömning: Någon bestämmelse som särskilt reglerar att förhandsbesked om prissättning som undantagits från utbytet med anledning av att upplysningar inte får lämnas till tredje man kan utbytas enligt artikel 9 i direktivet behöver inte införas i lag. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation (vars remissyttrande och anslutit sig till) anför att det utökade automatiska informationsutbytet medför en risk för ökad dubbelbeskattning om två medlemsstater gör olika bedömningar om hur en viss transaktion ska beskattas. Det är därför viktigt att en effektiv tvistelösningsmekanism kommer till stånd inom unionen för att motverka detta. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av DAC 3 framgår att den behöriga myndigheten i en medlemsstat där förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning har utfärdats, ändrats eller förnyats ska lämna upplysningar om detta till de behöriga myndigheterna i samtliga andra medlemsstater inom unionen 2016/17:19 genom automatiskt utbyte, artikel 8a.1 i direktivet (se avsnitt 6.2.2, 6.2.3 och 6.2.5). Vissa begränsade upplysningar ska även lämnas till kommissionen. Från ska medlemsstaterna lämna upplysningarna i en säker central medlemsstatskatalog och upplysningarna ska lämnas efter utgången av det kalenderhalvår då förhandsbeskedet utfärdades, ändrades eller förnyades (se avsnitt 6.2.4). De behöriga myndigheterna i alla medlemsstater ska ha tillgång till de upplysningar som samlas i denna katalog. Kommissionen ska ha begränsad åtkomst till vissa upplysningar som samlats i katalogen (artikel 8a.8.). Fram till dess den säkra centrala katalogen tas i drift ska det automatiska utbytet ske enligt nu befintliga bestämmelser (artikel 21.1, vilken inte regleras i svensk lag). Av artikeln 8a.2 i direktivet framgår att utbyte av upplysningar avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning även ska utbytas avseende vissa förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats –. Förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats –måste dock fortfarande vara giltiga för att omfattas av utbytet. De förhandsbesked som avser perioden före ska som behörig myndighet utbyta innan (se avsnitt 7). Vidare framgår att de förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats före kan undantas från utbytet om den person eller grupp av personer som erhåller förhandsbesked, och inte huvudsakligen bedriver finansiell verksamhet eller investeringsverksamhet, har en årlig nettoomsättning för hela gruppen på (eller motsvarande summa i annan valuta) under det beskattningsår som föregår dagen för utfärdande, ändring eller förnyandet av förhandsbesked (se avsnitt 7). Av artikel 8a.3 i direktivet framgår vidare att vissa förhandsbesked om prissättning som ingåtts med länder utanför unionen ska undantas från utbytet i vissa fall. Om prissättningsbeskedet undantas från utbytet kan dessa i vissa fall utbytas enligt artikel 9 i direktivet i stället (se avsnitt 6.2.3). Av punkt 16 i ingressen till DAC 3 framgår att en medlemsstat efter det automatiska utbytet vid behov bör kunna förlita sig på artikel 5 i direktivet för att på begäran få kompletterande upplysningar, vilket inbegriper den fullständiga texten av förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor eller förhandsbesked om prissättning från medlemsstaten. Avsikten med DAC 3 är således att utbytet ska kunna ske i två steg. Det första steget avser utbyte av upplysningar från vissa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning. Därefter ska den medlemsstat, som finner att förhandsbeskedet kan vara av intresse för den, kunna begära att ta del av hela förhandsbeskedet. Denna begäran regleras dock enligt redan befintliga regler i artikel 5 i direktivet. Artikel 5 har genomförts i svensk lag genom 8–11 §§ i lagen om administrativt samarbete (se prop. 2012/13:4 s. 31–33). Bestämmelserna i artikel 5 behandlas därför inte särskilt i denna proposition (se avsnitt 5). Av artikel 8a.6 i direktivet framgår vilka upplysningar från förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning som ska utbytas. Upplysningar som ska utbytas avser bland annat identiteten på den person, med undantag för fysiska personer, som förhandsbeskedet avser, en sammanfattning av innehållet i förhandsbeskedet och vilka medlemstater inom unionen som sannolikt kommer beröras av förhandsbeskedet (se avsnitt 6.2.5). Kommissionen ska endast få tillgång till en begränsad uppsättning upplysningar. Enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess bl.a. i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretessen är absolut, dvs. något skaderekvisit finns inte. Av 27 kap. 6 § OSL följer att sekretessen i 27 kap. 1 § även gäller beslut i ärende om förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga. När får del av förhandsbeskedet från såsom part sker det inom beskattningsverksamheten då förhandsbesked tillhör verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt, 27 kap. 1 § OSL. Även själva ärendet om förhandsbesked i taxerings- och skattefrågor ingår i verksamhet som avser fastställande av underlag för bestämmande av skatt (jfr prop. 1979/80:2 Del A s. 258). Enligt 8 kap. 3 § OSL får en uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL röjas för en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation om utlämnande sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordning. När ett förhandsbesked enligt lagen om förhandsbesked i skattefrågor överklagas till är huvudregeln en presumtion för att offentlighet föreligger för uppgifter som har betydelse i målet hos domstolen. Sekretess föreligger endast om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs (27 kap. 4 § OSL). Enligt 43 kap. 8 § första stycket OSL upphör en sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ärende i en domstols verksamhet att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften tas in i en dom eller ett annat beslut i samma mål eller ärende. kan dock genom ett sekretessförordnande i domen eller beslutet förordna att sekretessbestämmelserna i 27 kap. 1 och 4 §§ OSL ska fortsätta att vara tillämpliga på uppgifter som har tagits in i domen eller beslutet (43 kap. 8 § andra stycket OSL). Även domar och beslut från får del av såsom part. Eventuella sekretessförordnanden påverkar inte utbyte av upplysningar från med andra medlemsstater och kommissionen. Detta eftersom det i denna proposition föreslås en bestämmelse som innebär att ska utbyta upplysningar ur förhandsbesked med andra medlemsstater och kommissionen. Enligt 7 § lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner är det som lämnar prissättningsbesked enligt den lagen. Av 27 kap. 6 § OSL framgår att sekretessen i 27 kap. 1 § gäller beslut i ärende om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. Andra förhandsbesked som rättsliga svar från torde inte omfattas av sekretessen i 27 kap. 1 § OSL. 2016/17:19 erbjuder allmänheten genom de rättsliga svaren är inte en sådan verksamhet som regleras i skatteförfarandelagen (2011:1244) eller i någon författning med anknytning till skatteförfarandelagen utan torde i stället omfatta rådgivande verksamhet. I den mån de rättsliga svaren från utgör rådgivande verksamhet faller de utanför området som omfattas av sekretessen i 27 kap. 1 § OSL (se HFD 2013 ref. 48). I propositionen föreslås att , som behörig myndighet, genom automatiskt utbyte ska lämna upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning till andra medlemsstats behöriga myndigheter och till kommissionen. I och med denna bestämmelse hindrar inte sekretessen att upplysningarna från förhandsbesked eller upplysningar från förhandsbesked om prissättning lämnas till andra medlemsstater eller till kommissionen. Regeringen vill med anledning av vad Näringslivets skattedelegation samt och , som anslutit sig till remissyttrandet, anför om en effektiv tvistelösningsmekanism understryka att ett ökat internationellt informationsutbyte inte påverkar enskildas skattskyldighet i någon stat eller jurisdiktion. Informationsutbyte syftar endast till att ge skattemyndigheterna information om inkomster som kan vara skattepliktiga i den aktuella staten eller jurisdiktionen. För en person som har deklarerat sina inkomster i de stater och jurisdiktioner där de ska deklareras ökar således inte de fall då beskattningskrav avseende personens inkomster riktas från flera stater och jurisdiktioner . På grund av att personers skattskyldighet och inkomsters skatteplikt bedöms utifrån olika principer uppstår det ibland situationer när två eller flera olika stater eller jurisdiktioner gör anspråk på att beskatta en och samma person för samma inkomst. Med anledning av detta har ingått ett stort antal skatteavtal som syftar till att undanröja sådan dubbelbeskattning. Det finns också svenska nationella bestämmelser som syftar till undanröjande av dubbelbeskattning, se t.ex. lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Frågor om undanröjande av dubbelbeskattning ligger vid sidan om genomförandet av DAC 3 avseende utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning och bör inte hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. Förslaget genomförs genom tre nya paragrafer, 12 a–12 c §§, i lagen om administrativt samarbete (se avsnitt 6.2.2–6.2.5 och 7). 6.2.2Förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor Regeringens förslag: En bestämmelse ska införas i lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning där det framgår att till varje annan medlemsstats behöriga myndighet och till kommissionen ska lämna vissa upplysningar om vissa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Förhandsbesked som uteslutande gäller och omfattar en eller flera fysiska personers skatteärenden ska inte omfattas av utbytet. Förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor ska anses ha utfärdats, ändrats eller förnyats först efter det att beskedet fått laga kraft enligt den lagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor ska enligt artikel 8a.1 i direktivet lämnas till behöriga myndigheter i samtliga andra medlemsstater och till kommissionen. En bestämmelse bör därför införas i lagen om administrativt samarbete där det framgår att till varje annan medlemsstats behöriga myndighet och till kommissionen ska lämna vissa upplysningar om vissa förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor. Utbytet avser inte endast förhandsbesked som utfärdats, ändrats och förnyats utan kan även i vissa fall omfatta de som utfärdats, ändrats och förnyats –(se vidare avsnitt 7). Förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor omfattar enligt artikel 3.14 i direktivet varje avtal, meddelande eller annat instrument eller åtgärd med liknande effekt, inbegripet sådana som utfärdas, ändras eller förnyas i samband med en skatterevision och som utfärdas, ändras eller förnyas av regeringen, skattemyndigheten i en medlemsstat eller av medlemsstatens territoriella eller administrativa underenheter, inbegripet lokala myndigheter, eller på deras vägnar och avser tolkning eller tillämpning av en rättslig eller administrativ bestämmelse som rör administration eller verkställighet av nationell lagstiftning rörande skatter i en medlemsstat. Vidare ska den sökande eller gruppen av sökande ha rätt att förlita sig på förhandsbeskedet och ansökan ska avse en framtida gränsöverskridande transaktion eller fråga om huruvida den verksamhet som bedrivs av en person i en annan jurisdiktion utgör ett fast driftställe. Något krav på att förhandsbeskedet faktiskt används finns inte. Sett utifrån svenska förhållanden innebär detta att, utöver de lagreglerade bindande förhandsbeskeden som utfärdas av enligt lagen om förhandsbesked i skattefrågor, även vissa rättsliga svar och brevsvar från kan anses omfattas av definitionen ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” (se avsnitt 6.1.1). Eftersom förhandsbesked i skattefrågor blir bindande för och allmänna förvaltningsdomstolar i förhållande till den enskilde som beskedet angår först när förhandsbeskedet fått laga kraft bör ett förhandsbesked som utfärdats, ändrats eller förnyats av inte omfattas av begreppet ”förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor” förrän det fått laga kraft. Innan förhandsbeskedet fått laga kraft kan inte den sökande anses kunna förlita sig på beskedet (se artikel 3.14.b i direktivet). Om ett förhandsbesked överklagas till och överklagandet inkommit till från den dag då klaganden fick del av beslutet bör därför beskedet inte anses omfattas av 2016/17:19 definitionen i DAC 3. Ett överklagat förhandsbesked ska dock omfattas av definitionen när prövat förhandsbeskedet och det därefter fått laga kraft. Ett skriftligt besked från kan däremot inte överklagas varför det får anses utfärdat, ändrat eller förnyat dagen då svaret meddelades den skattskyldige. Ytterligare avtal, meddelande, besked eller liknande, förutom de ovan uppräknade, kan dock också tänkas omfattas av DAC 3:s definition. Förslaget genomförs genom en ny paragraf, 12 a § första och tredje stycket, i lagen om administrativt samarbete. Regeringens förslag: En bestämmelse ska införas i lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning där det framgår att till varje annan medlemsstats behöriga myndighet och till kommissionen ska lämna vissa upplysningar om vissa förhandsbesked om prissättning som utfärdats, ändrats eller förnyats. Prissättningsbesked med länder utanför unionen ska undantas från det automatiska utbytet av upplysningar om tillämpligt skatteavtal inte tillåter att upplysningar om beskedet lämnas till tredje man.