prop · H40323 · 2016-11-01 00:00:00 — Ofta involverar dessutom samordnaren kommuner vars arbete med en viss fråga anses framgångsrikt och som har personal och politiker som är kunniga och engagerade i frågan. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sällan genom att kommunerna själva får anmäla intresse. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer och den nationella samordnaren för utsatta EES-medborgare är exempel på detta, men motsvarande problem med självrekrytering hittar vi hos miljömålssamordnaren som vänder sig till privata företag. Däremot har framför allt små kommuner, som kämpar med att uppfylla sitt kärnuppdrag, svårare att snabbt skifta prioritering mellan olika frågor. Om regeringen vill att alla inom en viss målgrupp ska prioritera arbetet på ett område bör kanske en mer tvingande styrform övervägas. Annars finns en risk att skillnaderna inom målgruppen – det må vara mellan kommuner, landsting eller företag – ökar när regeringen väljer den frivilliga vägen. 4.3.5Tidsbestämda uppdrag medför kontinuitetsproblem Samordningsuppdragens tidsbegränsade karaktär är en förutsättning för att tillsättandet av en nationell samordnare på ett effektivt sätt ska kunna åstadkomma ett fokus på en fråga . riskerar detta att medföra bristande kontinuitet och att frågan tappar i aktualitet när samordnaren avslutat sitt uppdrag. Det finns ett flera exempel på problem med samordnarnas tidsbegränsade uppdrag. Samordnaren för de mest sjuka äldre nämner till exempel att det inte är självklart att landsting och kommuner kommer att använda de rekommenderade kvalitetsregistren när överenskommelsen och prestationsersättningen tar slut. Även Statskontorets uppföljning av överenskommelsen för en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre pekar på ett det finns en risk för att arbetet med kvalitetsregistren avstannar när incitamentsstrukturen plockas bort (Statskontoret 2015:18). Vi har också fått indikationer på att andra samordnares resultat i många kommuner varit högst tidsbegränsade, som i fallet med hemlöshetssamordnaren vars arbete gjorde att hemlöshetsfrågan gavs ett större utrymme i kommunerna men där den saknar fokus på samma sätt . Det finns ytterligare indikationer på problem med kontinuitet som gjort att regeringen inom vissa områden tillsatt flera nationella samordnare med snarlika uppdrag vilka har avlöst varandra. Då är det frågan om att skapa en mer eller mindre permanent struktur utanför den ordinarie myndighetsstrukturen. Samordnaren för en positiv supporterkultur medger till exempel att även om samordnaren under uppdraget lyckades förmå idrottsförbunden och Polisen att arbeta bättre tillsammans har effekterna av samordnarens arbete snabbt klingat av, och aktörerna har återigen svårt för att samarbeta. Flera av de samordnare vars främsta resultat varit att utreda och lämna förslag konstaterar att regeringsskiftet innebar att samordnarens förslag inte kom att få några konsekvenser i form av konkreta åtgärder. Andra samordnare uttrycker farhågor över att resultaten av deras arbete kommer att avta . För att resultaten ska bli beständiga menar samordnarna att det krävs en fortsatt statlig styrning som tar vid. Samordnarna mot våldsbejakande extremism, mot R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L våld i nära relationer samt för arbetet med utsatta EES-migranter förordar samtliga att mer eller mindre samma funktion de har haft under uppdragets gång permanentas och förs över till den ordinarie myndighetsstrukturen. För den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism är detta även en fråga om uppdraget bör avslutas. Samordnarens huvudsekreterare beskriver det som att det inte finns någon myndighet som på ett betryggande sätt skulle ha möjlighet att ta över det omfattande operativa arbete som samordnaren har bedrivit. Samordnarens förhoppning är att kontinuitet kommer att kunna säkerställas genom tilläggsdirektivet om att ta fram en nationell strategi för hur arbetet ska vidareutvecklas. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Betänkande (2005/06:KU20) Granskningsbetänkande. Betänkande (2015/16:KU10) Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Interpellation (2015/16:340) Våld i nära relationer. Av (M), besvarad av Justitie- och migrationsminister (S). Kommittédirektiv (2012:38) En nationell samordnare mot våld i nära relationer. (2015) Motverka hemlöshet och underlätta inträdet på bostadsmarknaden. (2016) Kommunmottagna enligt ersättningsförordningen. (hämtad 2016-04- 08) Proposition (2009/10:175), Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Proposition (2011/12:1), Budgetpropositionen . Proposition (2015/16:54), Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända. Regeringsbeslut (A2014/173/IU) Bemyndigande om att utse samordnare för kommunalt flyktingmottagande. Regeringsbeslut (S2011/11252/FST) Förordnande som hemlöshetssamordnare. Regeringsbeslut (S2012/2373/FS) Uppdrag som nationell vårdvalssamordnare. Slutrapport (A2014/232/IU) Slutrapport – Regeringens samordnare för kommunalt flyktingmottagande. Slutrapport (S2014.019) Bostad sökes. Slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. Betänkande av Nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Slutbetänkande av Utredningen som ska föreslå en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. Statskontoret (2014:5) Nationella samordnare. Statlig styrning i otraditionella former? Om offentlig sektor. Statskontoret (2015:18). Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Hysing E (2009). ”Statslös samhällsstyrning, Governance i svensk skogspolitik”, i Montin S och (red. ), Governance på Svenska, Santérus förlag, . Montin S (1992). Privatiseringsprocesser i kommunerna, Statsvetenskaplig tidskrift, 1992, årgång 95, nr 1, s. 31–57. Montin S och (2009). ”Governance som interaktiv samhällsstyrning – gammalt eller nytt i forskning och politik”, i Montin S och (red. ), Governance på Svenska, Santérus förlag, . och (2000). Governance, Politics and the State, , Intervjuer med nationella samordnare Sociala barn- och ungdomsvården Våld i nära relationer R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N råd och stöd för Chef vid enheten för våld i nära relationer forts. på nästa sida R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L forts. på nästa sida R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N forts. på nästa sida R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nationella samordnare –2015 kartläggning av nationella samordnare –2015 utgår från uppdrag som benämns, nationell samordnare, samordnare eller statlig samordnare. Kartläggningen innefattar därmed inte uppdrag som utredare eller förhandlare, vilka i många fall kan ha uppdrag snarlika nationella samordnare. I kartläggningen har de samordnare som ansvarar för att samordna regionala angelägenheter uteslutits eftersom deras roll i viss mån bedömts skilja sig från nationella samordnare i övrigt. Kartläggningen inkluderar inte heller samordnare verksamma vid myndigheter. I vissa fall har regeringen tillsatt flera samordnare som har fått avlösa varandra för en och samma fråga. Granskningen behandlar dessa samordnare som skilda samordningsuppdrag i de fall beslut om ett nytt uppdrag har fattats. I de fall uppdraget har legat fast men personen har bytts ut behandlas dessa som ett och samma samordningsuppdrag. Tabell B1 Nationella samordnare –2015 Samordnare för det svensk-kinesiska miljötekniksamarbetet (MTK) Samordnare för reglering av vattennivåer 2010 – 2011 miljötekniksamordning (IMT) hemsjukvård 2010 – 2011 forts. på nästa sida R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L Nationell samordning för att motverka brottslighet i samband med idrottsarrangemang 2011 – Samordnare för utveckling av de En nationell samordnare mot våld i nära relationer 2012 – 2014 Samordnare för insatser i samband med gruvindustrins expansion 2012 om medicinsk forskning och Samordnare för statens insatser inom området psykisk ohälsa 2012 digitalisering av ljudradion 2013 – Nationell samordnare för att stärka den positiva supporterkulturen och Nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och Nationell samordnare för kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar 2013 – 2015 Nationell samordnare för att värna extremism 2014 – 2016 Nationell samordnare den sociala barn och ungdomsvården – forts. på nästa sida R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Samordnare för ökat kommunalt näringslivet 2014 – 2017 Nationell samordnare för life science Nationell samordnare för arbetet Nationell samordnare för Life Nationell samordnare för att stärka den positiva supporterkulturen och Nationell samordnare för flodvågs- Nationell samordnare för ökad samverkan kring unga som varken R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – Hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Granskning av Årsredovisning för staten 2014 Transporter av farligt avfall – fungerar tillsynen? Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser? Regeringens hantering av risker i statliga bolag Statens finansiella tillgångar – något att räkna med? Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till Transparensen i budgetpropositionen – Tillämpningen av det Tillsyn över brottsbekämpande myndigheter – En granskning av Erfarenheter av OPS-lösningen för Statens kreditförluster på studielån R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N E L L A S A M O R D N A R E S O M S T A T L I G T S T Y R M E D E L R I K S R E V I S I O N E N NATIONELLA SAMORDNARE SOM STATLIGT STYRMEDEL Det har blivit allt vanligare att regeringen tillsätter nationella samordnare för att hantera aktuella frågor och samhällsproblem. De nationella samordnarna ingår inte i de ordinarie förvaltningsmyndigheterna, deras uppdrag är tidsbegränsade och bygger på frivillighet för de aktörer som är mottagare av den statliga styrningen. har granskat regeringens styrning med nationella samordnare. Den övergripande bedömningen är att nationella samordnare kan vara ett ändamålsenligt styrmedel men resultatet beror på hur samordnarna används och vilka förutsättningar de ges. Nationella samordnare får som regel ett brett och flexibelt mandat vilket ger goda möjligheter till situationsanpassning samt skapar utrymme för att utveckla och pröva nya idéer, arbetsformer och tillvägagångssätt. visar granskningen att just det breda och flexibla mandatet gör att regeringen har begränsad kontroll över utfallet och att det skapas otydliga ansvarsförhållanden med begränsade möjligheter till insyn. Att tillsätta en nationell samordnare är ofta ett sätt för regeringen att få ny kunskap om förhållanden i en sakfråga eller om opinionen hos landets kommuner och andra relevanta aktörer. Det finns emellertid inte alltid intresse eller kapacitet att förvalta den information som samordnare inhämtar och omsätta den i det fortsatta arbetet. För att nationella samordnare ska vara ett effektivt verktyg för innovation krävs att samordnarnas arbete och erfarenheter tas tillvara av regeringen och . nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , Skog, Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:23 om nationella samordnare som statligt styrmedel.