prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Utfall på anslag och inkomsttitlar för fleråriga budgetramen 2007–2013 (exkl. TEN-bidrag) .......................................................................... Utfall på anslag och inkomsttitlar för fleråriga budgetramen 2014–2020 (exkl. TEN-bidrag) .......................................................................... Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt)............................................... Anslag finansierade med EU-medel för flerårigabudgetramen 2007–2013..... Anslag finansierade med EU-medel för fleråriga budgetramen 2014–2020.... Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2015............... Diagram 2.2 Procentuell fördelning av utgifter i statens budget 2015, Diagram 2.3 Transfereringar i statens budget, fördelade efter mottagarkategori Diagram 3.3 Transfereringar per sektor ....................................................................... Garantiåtaganden –2015 .................................................................. Diagram 5.2 Återvinningar,T3 statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2011–2015................................................................................................. Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar 2011–2015................................................................................................. Den offentliga sektorn uppvisade balans i finanserna . Det innebär att de offentliga finanserna kraftigt förstärktes jämfört med . Utgifterna under utgiftstaket uppgick till av BNP. Underskottet i statens budget uppgick till , vilket är en förbättring med jämfört med . Resultaträkningen uppvisade ett underskott på . Jämfört med 2014 förbättrades resultatet med . Statsskulden ökade med till vid utgången av 2015. Som andel av BNP minskade statsskulden från 2015. I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet -1,6 -0,8 -1,8 -10,2 -10,7 -0,2 -1,7 BNP uppgår till (löpande priser). BNP uppgår till (löpande priser). 3Inklusive utlåning till . kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorn uppvisade balans i finanserna Det innebär att de offentliga finanserna kraftigt förstärktes jämfört med . Det genomsnittliga finansiella sparandet 2006–uppgick till av BNP. En samlad bedömning av måluppfyllelsen visar att det finansiella sparandet avvek tydligt från den målsatta nivån, trots den betydande förbättringen av det finansiella sparandet jämfört med . Det förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, delvis av de ofinansierade åtgärder som den förra regeringen genomförde. Utgiftstaket, ursprungligt fastställd nivå Utgiftstak, slutligt fastställt Budgeteringsmarginal, procent av Det av slutligt fastställda utgiftstaket uppgick till . Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till , dvs. lägre än fastställt tak. Utfallet för statens budget Utfallet för statens budget 2015 och 2014 1 Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av . Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat i statens budget. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräknat. Det är främst skatt på kapital som blivit högre än beräknat. Övriga inkomster blev lägre än beräknat. Det beror främst på att inga större försäljningar av egendom gjordes . Utgifter m.m. i statens budget uppgick till , vilket är högre än den av beslutade budgeten . Med beslut om ändringar i statens budget anvisades sammanlagt ytterligare . I förhållande till totalt anvisade medel (statens budget och ändringar i statens budget) blev utgifterna lägre. Statens budgetsaldo blev därmed -, vilket är lika med det budgeterade beloppet. Resultat från andelar i hel- och Finansiella intäkter och kostnader, Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Årets underskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till och innebär en förbättring med jämfört med . Skatteintäkterna ökade med . Skatteintäkterna uppgick till och utgjorde av de totala intäkterna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till , en ökning med jämfört med . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket mot- svarar en ökning med jämfört med . Resultat från andelar i hel- och delägda företag uppgick till -, vilket är en minskning med jämfört med . Finansiella intäkter och kostnader, netto uppgick till knappt -, vilket är en försämring med jämfört med . Nettokostnaden för statsskulden uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Avsättning för pensioner m.m. Summa kapital och skulder Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), blev negativ och uppgick till -vid utgången av 2015, vilket motsvarar av BNP. I förhållande till 2014 försämrades nettoförmögenheten med 4 mil- jarder kronor. Den konsoliderade statsskulden ökade med till vid utgången av 2015. Lån i svenska kronor ökade med och lån i utländsk valuta minskade med . Garantier om tillförsel av kapital Statliga garantiåtaganden ökade med 149 mil- jarder kronor jämfört med och uppgick till vid utgången av 2015. Som andel av BNP ligger de statliga garanti- åtagandena på . Insättnings- garantin uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Kreditgarantier inklusive exportgarantier uppgick till , vilket innebär en ökning med 38 mil- jarder kronor i förhållande till 2014. Garantier om tillförsel av kapital uppgick till och är oförändrade jämfört med . Den samlade risken i statens garantier och utlåning bedöms som låg. Garantiåtagandena i denna tabell avviker från de garantier som redovisas inom linjen till balansräkningen. Avvikelsen avser garantier för vilka avsättning görs i balansräkningen. Lån till andra stater Statens utlåning uppgick till . Utlåningen till och Centrala studiestöds nämndens studielån utgör huvud- delen av statens utlåning. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Nationella intygandet grundas på ansvariga myndigheters förvaltningsförklaringar, intygan- den och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Avgift till och bidrag från EU (kassamässigt) Nettoflöde från statens budget till EU avgift till EU uppgick till . Bidragen från EU uppgick till 10 mil- jarder kronor. Det kassamässiga nettoflödet från statens budget till EU uppgick till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Ökningen jämfört med förklaras främst av tidigareläggning av delar av avgift till 2015. betalade in en högre EU-avgift än vanligt eftersom den rabatt som erhåller på mervärdesskatte- och BNI-avgiften försenats till följd av att ratificeringen av Rådets beslut om Unionens egna medel ännu inte avslutats. Årsredovisning för staten 2015 Årsredovisning för staten 2015 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2015 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redo- visningssed. Regeringen bedömer att års- redovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har kompletterande information inhämtats. Under- laget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndig- heterna, framför allt beräkningar av skatte- intäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balans- räkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med inkomsterna och utgifterna i den av beslutade ursprung- liga budgeten , dels med utfallet . och Riksgälds- kontoret har lämnat underlag till denna skrivelse (Fi2016/00751/BATOT). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för national- räkenskaperna som är en statistisk samman- ställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt och rådets förordning (EU nr 549/2013) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i europeiska unionen. Nationalräkenskapernas avgränsning skiljer sig från årsredovisningen bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvud- sakligen på underlag som har lämnats av och . underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndi- ganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys, statsskuldens utveckling samt redovis- ning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovis- ning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Redovisningen har i övrigt komplette- rats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatteintäkter och uppföljningen av över- skottsmålet. Stora delar av skatteintäkterna bygger fortfarande på en prognos (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovis- ningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpro- positioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur upp- följningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredo- visningar, vilka ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighets- ledningarnas intygande om att myndighetens årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsoliderings- arbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighets- kontroller och analys av poster samt dokumenterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsoliderings- arbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2015 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 229 myndigheters årsredo- visningar . uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och årsredovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Revisionsberättelse med reservation lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. avstår från att uttala sig när den inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamåls- enliga revisionsbevis och bedömer att möjliga effekter av oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisionsberättelsen. har lämnat revisions- berättelse med reservation för tretton myndig- heter: , , i , i , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Regionala etikpröv- ningsnämnden i , Sameskolstyrelsen, , social utvärdering, , , och . Femton myndigheter har erhållit revisions- berättelse med upplysning. De myndigheter som har fått en modifierad revisionsberättelse eller med upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2015. Antalet har varierat något men är generellt sett lågt. Den stora ökningen beror på att har ändrat utformningen av revisionsberättelsen, som innehåller fem olika uttalanden i stället för ett, vilket medför mer preciserade uttalanden. Ökningen är således inte någon indikation på försämrad kvalitet i myndigheternas årsredovisningar. Myndigheternas årsredovisningar ger överlag en god och rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser 2011–2015 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av två av de tre budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vårproposition. 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande infördes, efter en infasningsperiod , ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastställde efter en teknisk justering att målet skulle uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel i stället för (bet. 2006/2007:FiU20). Definitioner av finansiellt sparande och målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är formulerat som ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliserings- Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finans- politiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att det årliga målet nås. Finanspolitiken skulle då förstärka konjunkturförsvagningen istället för att stabilisera den. Det finns således goda skäl för att formulera ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från den målsatta nivån ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när målet i efterhand utvärderas. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensions- systemet och kommunsektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finansiella sparandet 2015 Den offentliga sektorn uppvisade balans i finanserna 2015. I prognosen i den av beslutade budgeten beräknades ett underskott på eller av BNP, det finansiella sparandet blev således högre med motsvarande belopp. I huvudsak blev inkomsterna från skatter och avgifter högre än i beräkningarna i budgeten . Detta förklaras dels av en engångsvis inbetalning av bolagsskatt som ökade inkomsterna med mer än beräknat, dels av att skatteinkomsterna från hushållens kapitalvinster och konsumtion underskattades. eringar till offentliga sektorn underskattades till följd av en återbetalning på ca från Försäkring. Till viss del vägdes underskattningen av inkomsterna upp av att även utgifterna underskattades i prognosen i budgeten. Avvikelsen för utgifterna rör i första hand kommunsektorns konsumtionsutgifter. Utfallet innebär att den offentliga sektorns finanser kraftigt förstärktes jämfört med , se tabell 1.1. Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -1,1 -1,6 1 av utfallet för skatter och avgifter är fortfarande baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Källor: och egna beräkningar. Både staten och kommunsektorn redovisade underskott medan ålderspensionssystemet uppvisade ett överskott 2015. Jämfört med prognosen i den beslutade budgeten , blev utfallet för det finansiella sparandet högre än beräknat för samtliga sektorer. Beräkningen för statens finansiella sparande svarade för merparten av prognosavvikelsen, vilket förklaras av de högre skatteinkomsterna som nämns ovan samt att ränteutgifterna blev lägre än förväntat. Jämfört med 2014 förstärktes det finansiella sparandet för samtliga delsektorer, se tabell 1.2. Tabell 1.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna Källa: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det är viktigt att uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är transparent och att det finns tydliga principer för hur målet följs upp. Regeringen använder därför ett antal indikatorer för att följa upp måluppfyllelsen. För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet för det finansiella sparandet använder regeringen som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , vilket för den aktuella perioden omfattar åren 2006–2015. Syftet med denna bakåt- blickande redovisning är att bedöma om det funnits systematiska fel i finanspolitiken som minskar sannolikheten för att målet nås . För att beakta vilken påverkan konjunktur- läget har på den offentliga sektorns sparande, använder regeringen även det strukturella sparandet som en indikator på hur målet uppfylls. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara om inkomsterna och utgifterna inte påverkades av konjunktur- läget eller engångseffekter. Det strukturella sparandet är inte en del av den officiella statistiken och kan beräknas på flera olika sätt. Det gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare och att det inte finns något allmänt accepterat utfall. Den s.k. sjuårsindikatorn beräknas delvis utifrån prognoser för det finansiella sparandet och redovisas därför inte i skrivelsen Årsredo- visning för staten. Indikatorn redovisas emeller- tid ekonomiska vårproposition, som en del i den framåtblickande uppföljningen. Det är viktigt att dessa indikatorer inte tillämpas allt för mekaniskt eftersom finanspolitiken då riskerar att bl.a. förstärka konjunktursvängningarna i stället för att dämpa dem. Regeringens utgångspunkt är därför att inriktningen på finanspolitiken ska bedömas med en bred ansats där olika mål och restriktioner ställs mot varandra. Tabell 1.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP om inte annat anges -0,7 -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,7 -0,4 -0,3 -1,1 -1,2 -1,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,8 -1,0 -1,5 -6,6 -2,8 -1,4 -2,4 -2,5 -2,0 -0,9 1Procent av potentiell BNP. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Avstämning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Såväl det finansiella sparandet som det strukturella sparandet försämrades märkbart (se tabell 1.3). Minskningen av det finansiella sparandet kan huvudsakligen hänföras till sparandet i staten, som minskade från av BNP. Sparandet i ålderspensions- systemet minskade från av BNP, medan kommunsektorns sparande varierade kring noll procent av BNP under dessa år. förstärktes dock den offentliga sektorns finansiella sparande avsevärt. Det största bidraget kom från staten, vars sparande ökade av BNP. Det genomsnittliga finansiella sparandet –uppgick till av BNP, varav sparandet i ålderspensionssystemet uppgick till av BNP i genomsnitt och sparandet i såväl staten som i kommunsektorn uppgick till -0,av BNP i genomsnitt. var resurs- utnyttjandet lägre än normalt och BNP-gapet bedöms i genomsnitt ha uppgått till -1,av potentiell BNP . Resursutnyttjandet bedöms ännu inte ha varit balanserat 2015. Det strukturella sparandet stärktes av potentiell BNP , men understeg den målsatta nivån av potentiell BNP. En samlad bedömning av måluppfyllelsen visar att det finansiella sparandet avvek tydligt från den målsatta nivån, trots den betydande förbättringen av det finansiella sparandet jämfört med . Det förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, delvis av de ofinansierade åtgärder som den förra regeringen genomförde. I den ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen sin bedömning av hur en återgång till målet ska ske. Utgiftstaket, ursprungligt fast- Utgiftstak, slutligt fastställt 1Utgiftstaket sänktes med efter förslag i BP07 och utgiftstaket höjdes med efter förslag i VÄB15. Dessa är inte tekniska justeringar utan finanspolitiskt motiverade ändringar. Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Anm.: –2004 se Årsredovisning för staten 2009. Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt uppifrån och ned- perspektiv. Utgiftstaket är den övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgifts- taket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av prioriteringar mellan olika utgifter.