prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — a. genom utveckling av institutioner, ekonomiska styrmedel, hållbar offentlig upphandling, förenklade handelsprocedurer och förebyggande av korruption, kan bidra med både resurser och kunskap till ett lands utveckling. Digitaliseringens potential ska tillvaratas. Svenskt bistånd ska vidare bidra till säkra och jämlika ägande-, arvs- och nyttjanderätter till mark och naturresurser, en hållbar utveckling inom jordbruk, skogsbruk och fiske samt av landsbygden. Ökad antibiotikaresistens är ett globalt hot. God djurhållning är här en nyckelfråga. ska bidra till att stärka låg och medelinkomstländers inhemska resursmobilisering som ett sätt att stärka offentliga intäkter, ansvarsutkrävande och demokratisk utveckling. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Utvecklingssamarbetet ska öka migrationens positiva utvecklingseffekter genom att bl. a. stödja migranters bidrag till överföring av kunskap. Regeringen avser även utveckla arbetet för sänkta remitteringskostnader. Utvecklingssamarbetet ska även bidra till förbättrade levnadsvillkor och skydd av rättigheter för migranter och flyktingar som uppehåller sig utanför sina ursprungsländer, inklusive genom innovativa lösningar för tillgång till finansiella tjänster, samt stödja de värdsamhällen som tar emot migranter och flyktingar. Möjlighet att bättre och mer systematiskt integrera migration, dess potential och utmaningar inom ramen för fattigdomsanalyser ska tillvaratas. Synergierna mellan långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt arbete behöver stärkas. Svenskt utvecklingssamarbete ska vidare medverka till att förbättra livsvillkor i ursprungsländer för människor som lever i fattigdom, inklusive i konflikt- och postkonfliktsituationer, för att skapa alternativ till att migrera på grund av fattigdom, hunger eller annan utsatthet och ökade möjligheter för att återvandra. Detta ska bl. a. ske genom att stärka och värna mänskliga rättigheter och försörjningsmöjligheter, genom konfliktförebyggande arbete samt genom att bidra till att hantera miljö- och klimatrelaterade hot. FN- toppmötet om flyktingar och migrationsströmmar och det amerikanska flyktingtoppmötet utgör tillfällen att verka för förbättrad global ansvarsfördelning. Som ett led i detta förstärker regeringen stödet till FN-systemet och relaterade organisationer både vad gäller humanitärt bistånd och för att exempelvis främja vidarebosättning av flyktingar. Svenska insatser på hälsoområdet ska bidra till starka, hållbara och effektiva nationella hälsosystem och institutioner, vilket bl. a. är centralt för att kunna möta hälsohot från smittsamma sjukdomar och från antimikrobiell resistens (AMR). ska även verka för att säkerställa genomförande av det internationella hälsoreglementet (IHR). ska också bidra till ökad insikt om kopplingar mellan hälsa och andra sektorer såsom säkerhet, miljö- och klimatutmaningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Jämställdhetsperspektivet är centralt och såväl kvinnors och flickors, som mäns och pojkars rättigheter ska ha en framträdande roll. Alla människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska försvaras, framförallt kvinnors och flickors rätt till fysisk integritet och rätt att bestämma över sin egen kropp, sexualitet, reproduktiv hälsa och barnafödande och tillgång till adekvat barn- och mödrahälsovård som också erbjuder säker och laglig abort. Ungdomars, kvinnors och mäns behov av exempelvis sexualundervisning och tillgång till preventivmedel ska lyftas fram. I detta sammanhang är också hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter viktiga. Ett långsiktigt, brett, kunskaps- och rättighetsbaserat angreppssätt ska även prägla det fortsatta arbetet för att få stopp på spridningen av hivinfektion. Tillgång till vatten och sanitet genererar många positiva effekter för samhällsekonomin, människors hälsa och jämställdhet. Regeringen har åtagit sig att bidra till att 60 miljoner människor ska få förbättrad tillgång till sanitet. kommer ytterligare steg tas för att ska infria detta löfte ska bidra till att alla flickor och pojkar ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet. Ett livslångt perspektiv på kunskap och lärande är centralt. Detta inkluderar en ökad vikt på barns tidiga lärande, före , samt yrkesutbildning. Utbildning för hållbar utveckling är av vikt. Utbildningens roll i konflikt- och postkonfliktsituationer ska särskilt uppmärksammas. Svenskt utvecklingssamarbete bidrar till uppbyggnad av nationell forskningskompetens och forskningskapacitet genom stöd till hållbara system för forskarutbildning och forskning, särskilt i låginkomstländer. Detta stärker ägarskapet av det egna landets utveckling och är en förutsättning för kritisk samhällsdebatt. Metodfrågor och verktyg i utvecklingssamarbetet Digitaliseringen har potential att förändra förutsättningarna för utveckling radikalt, genom att underlätta tillgång till information, kunskap, offentliga och finansiella tjänster samt kontakter med marknader. ska verka för en minskad digital klyfta, bidra till stärkt respekt för mänskliga rättigheter på nätet och till stärkt konkurrens mellan aktörer genom stärkta institutioner och en effektiv lagstiftning. Väl fungerande och oberoende institutioner, procedurer och granskande instanser såsom fria medier är centrala för en hållbar och demokratisk utveckling. Svenskt utvecklingssamarbete ska inriktas på att utveckla välfungerande offentliga institutioner, system och processer. ska särskilt främja opartiskhet inom områden som rekrytering till institutioner, inom skatteförvaltning och utbildningssektorn. Stärkta institutioner kopplade till handel och investeringar bidrar till att främja hållbart företagande och katalysera ytterligare resurser. Kapacitetsutveckling och utbyten ska vara ett strategiskt redskap för att genomföra Agenda 2030. Berörda svenska myndigheter ska involveras i en satsning på kapacitetsutveckling för fri och rättvis handel och hållbara investeringar. Myndigheternas engagemang ska bidra till bredare kontaktytor och bereda väg för bredare ekonomiskt samarbete och långsiktigt bärkraftiga relationer mellan och samarbetsländerna. ska verka för ett förnyat globalt engagemang för biståndseffektivitet, i enlighet med internationellt överenskomna principer och ett starkt lokalt ägarskap, i samband med genomförandet av Agenda 2030. För att vara relevant och nå långsiktiga resultat ska biståndet vara kunskaps- och erfarenhetsbaserat och utgå från och anpassas till de förhållanden som råder. Regeringen uppdaterar riktlinjer för strategier i syfte att säkerställa utvecklingssamarbetets olika delar, bilateralt-, multilateralt- och EU:s utvecklingssamarbete, samverkar. Synergier mellan olika typer av strategier och med olika aktörer ska sökas. Biståndet ska vara transparent. Delaktigheten i genomförandet ska öka genom ett brett partnerskap mellan olika aktörer i , i samarbetsländer och med multilaterala organisationer. avser regeringen se över och revidera flera av de tematiska strategierna för att svara mot utvecklingen i omvärlden. Uppföljning och översyn av ländernas genomförande av Agenda 2030 kommer att ske på nationell, regional och global nivå, där den nationella uppföljningen ligger till grund för ska stödja låg- och medelinkomstländer i detta arbete. För att nå målen i Agenda behöver fler aktörer och nya resurser engageras. Den privata sektorn har en viktig roll. Bistånd kan användas katalytiskt, för att mobilisera privat sektor och investeringar för hållbar utveckling. Särskild potential finns på miljö- och klimatområdet. Biståndsmedel kan också bidra till att investeringar, värdekedjor, handel, arbetstillfällen, marknader, upphandlingar, etc. blir mer hållbara och inkluderande. Genom att samverka med och påverka företagens kärnverksamhet i riktning mot ökad hållbarhet i dess tre dimensioner stärks bidraget till fattigdomsbekämpning. Regeringen gör därför en satsning på området i samverkan med privat sektor och innovativ finansiering, i syfte att uppnå ett förstärkt bidrag till Agenda 2030 och klimatåtagandena. Samma mål och principer, inklusive vikten av fattiga människors perspektiv på utveckling, rättighets-, jämställdhets-, konflikt-, samt miljö- och klimatperspektiv, gäller för samverkan med privata aktörer och innovativ finansiering som för all annan verksamhet inom utvecklingssamarbetet. Centrala principer av särskild vikt inkluderar obundenhet, säkerställande av mervärde, att marknads-störningar ej sker och höga hållbarhetskrav. ska verka för att grundläggande principer som dessa får genomslag i den internationella agendan på området. Liksom tillskjuter regeringen ett kapitaltillskott om till . Kapitaltillskotten möjliggör för bolaget att ytterligare bidra till fattigdomsminskning genom hållbara företag och ökad sysselsättning. Regeringen anser att investeringar inte ska bidra ytterligare till att låsa in utvecklingsländer i fossilberoende utan främja investeringar i hållbara miljö- och klimatlösningar som leder till en omställning till förnybar energi. Sidas garantiram utökas , från till . Den utökade ramen möjliggör för Sida att fortsätta utveckla och skala upp verksamheten, inklusive på miljö- och klimatområdet. En utökad ram bidrar även till att uppnå åtagandena inom ramen för , med fokus på förnybar energi P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Regeringen föreslår att förbättra samverkan mellan relaterade verksamhet i syfte att stärka det samlade resultatet av svenskt bistånd på området. Det multilaterala utvecklingssamarbetet och EU:s utvecklingssamarbete I rådande tider av konflikter och kriser behövs ett starkare EU som står upp för grundläggande gemensamma värden som demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att ta ett starkare grepp om arbetet med EU:s utvecklingssamarbete och verka för att dess strategiska roll i EU:s externa relationer bidrar till en global hållbar utveckling. Genomförandet av Agenda 2030, inklusive förbättrad samstämmighet mellan politikområden i syfte att bidra till agendan, samt framtagandet av ett nytt ramverk för EU:s utvecklingssamarbete är centrala processer . Regeringen kommer att verka för ytterligare ökat genomslag i EU:s utvecklingssamarbete för prioriterade frågor. Den fortsatta utvecklingen av gemensam programmering av EU:s och medlemsstaternas utvecklingssamarbete i enlighet med rådsslutsatserna som antogs prioriteras. EU:s relation med AVS- länderna (79 länder i , och ) när löpt ut är en annan central fråga. kommer /2017 genomföra EU:s bistånd på delegering i bl. a. och . Regeringen kommer också nära följa och bidra till EU:s agerande för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) och genomförandet av . I den halvtidsöversyn av EU:s externa finansieringsinstrument, som genomförs kommer regeringen bevaka att ODA-kriterierna respekteras liksom att en effektiv och ändamålsenlig användning av instrumenten säkerställs. Regeringen kommer särskilt att bevaka eventuella förslag på samt reglerna som styr dessa. Agenda 2030 ställer nya krav på de multilaterala utvecklingsaktörerna. Regering ser detta som en möjlighet att verka för nödvändiga förändringar och avser att revidera P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 strategi och vägledning för multilateral utvecklingspolitik. Utvecklingsorganisationer, humanitära och fredsbyggande organisationer måste samverka bättre. FN och utvecklingsbankerna, men också G20 och , måste samarbeta mer strategiskt. Regeringens multilaterala reformarbete fokuserar på fyra områden: –Finansiering - med bredare givarbas och ökad andel kärnstöd –Funktion - FN har en huvudroll i övervakning och rapportering av genomförandet av Agenda 2030 Valet av en svensk som ny DAC- ordförande är ett internationellt erkännande av svenskt bistånd och en unik möjlighet för att påverka utformandet av den internationella utvecklingsagendan. Regeringen ska verka för att utvecklingsbankerna inom ramen för sina respektive mandat fokuserar på att främja hållbar inkluderande ekonomisk utveckling med fokus på att skapa arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor, verka för jämställdhet och mänskliga rättigheter, motverka instabilitet och fattigdom i sviktande situationer, bidra till fredsbyggande samt främja klimat- och –Styrning - det multilaterala utvecklingsmiljömässig hållbarhet. ska verka för att systemet måste främja samstämmighet, samordning, effektivitet och integration, –Organisation som följer av funktion ska också använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och i de internationella finansiella institutionerna för att verka för ökad tillämpning av hållbar upphandling för måluppfyllelse inom Agenda 2030 liksom för en långsiktig utfasning av investeringar och stöd till fossil energi. ska verka för att avsevärt minska sådana investeringar på kort och medellång sikt och betydligt öka investeringar i förnybar energi. Vidare ska verka för en global utfasning av subventioner av fossila bränslen. FN utgör navet i det internationella samfundet. Regeringen arbetar för att stärka och reformera FN för ett effektivt stöd till länders genomförande av Agenda 2030. FN måste stärkas ekonomiskt, vässas administrativt och ges ökat politiskt mandat att lösa problem. Större tonvikt kommer därför läggas på ett samstämmigt svenskt agerande i styrningsfrågor inom hela FN-systemet och på att stärka genomslag för svensk politik i organisationer till vilka vi ger betydande stöd. Genom att bygga allianser med likasinnade och föra dialog även med meningsmotståndare ska bidra till att FN:s normativa, samordnande och operativa verksamhet samspelar produktivt och slagkraftigt. Regeringen ska driva att FN engagerar sig tidigt och förebyggande i utvecklingsinsatser i sviktande stater, krissituationer och humanitära situationer. DAC beslutar om vad som får räknas som bistånd och granskar givarländer för att säkerställa att biståndet håller bankerna mobiliserar ytterligare resurser för att genomföra Agenda 2030 och genom att främja inhemsk resursmobilisering i samarbetsländerna, motverka olagliga finansiella flöden och katalysera privat och institutionellt kapital. Arbete sker också för att stärka samarbetet med andra utvecklingsaktörer som FN och de humanitära aktörerna. Ett integrerat arbetsätt ska främjas där både akuta humanitära behov och mer långsiktiga utvecklingsbehov identifieras och möts i ett tidigare skede. Det är särskilt viktigt i utdragna flyktingsituationer. Den pågående ryska aggressionen mot har lett till en destabilisering av politiska och ekonomiska utveckling. Med anledning av detta erbjöd ett bilateralt lån om . Syftet med lånet är att bidra till finansiell och ekonomisk stabilitet i . Lånet kopplas till utbetalningarna av Internationella valutafondens lån till . Delar av lånets ränta avses subventioneras med medel från utgiftsområde 5, Internationell samverkan, samt från utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Den del som avses finansieras från utgiftsområde 7 är i enlighet med /DAC:s definition av bistånd (den s.k. gåvodelen). Även vissa administrativa kostnader avses finansieras från utgiftsområde 5. Ett avtal om lån till förutsätter godkännande. Förhandlingarna om lånet fortgår och det är osäkert när regeringen kan återkomma till med förslag om ett avtal P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 I tabellerna nedan redovisas utfall , budget 2016 samt en indikativ fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet per anslagspost 2017. Tabell 2.16 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Reformsamarbete i , och Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering2 Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . 2Bidraget till OHCHR, United Nations High Commissioner for Human Rights flyttas och ingår fr o. m .2016 i anslagsposten Mulitl aterala och internationella organisationer och fonder. Utgifterna för valobservatörsverksamheten överförs till . 3Bidraget till Den Globala Skolan flyttas och ingår fr. o .m 2017 i anslagsposten Informations- och kommunikationsverksamhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.17 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar Multilaterala och internationella organisationer och fonder Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Konferenser och deltagande i styrelser Sektionen för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Total summa anslag 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . Tabell 2.18 De 10 största kärnstöden till mulitlaterala organisationer 2015-20171 Globala fonden mot hiv, tuberkolos och malaria (GFATM)3 FN:s flyktingkommissarie () FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) Gröna klimatfonden (GCF) för palestinska flyktingar (UNRWA) Globala vaccinalliansen (GAVI) 1 Avser ap 31 Multilaterala och internationella organisationer och fonder, exklusive stöd till Europeiska utvecklingsfonden (EU F) 2Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . Beloppen avseende verksamhet omfattar även tidigarelagda utbetalningar för CERF (), UNHCR (), UNDP () och UNRWA () samt föreslagna ökningar med anledningen av förslag i höständringsbudgeten 2016 för UNHCR (), CERF (), WFP (), (), UNDP () och UNRWA (). 3Avtalet 2017-19 bör vara minst lika ambitiöst som det tidigare treårs -avtalet, med andra ord på tre år Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:1 Biståndsverksamhet -2 596 033 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får även användas för att subventionera för avgifter avseende statens garantier för Nordiska investeringsbankens låneanordning för miljöinvesteringar som inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition och för viss verksamhet vid Sida Partnership forum i . Anslaget får även användas för viss metodutveckling, studier, utvärderingar och erfarenhetsredovisningar, revisioner samt temporär verksamhet inom avgränsade projekt. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter, vilka beräknas uppgå till ca , vid myndigheter som genomför internationellt bistånd. Medel från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 74 2018–2028. Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till ca . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bland andra , , , och . För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen respektive beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2017 till ett belopp om ca . beräknas infriade åtaganden uppgå till . Mellan beräknas infriade åtaganden uppgå till ca . För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya åtaganden göras 2017 till ett belopp om ca . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya och tidigare gjorda ekonomiska åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden uppgå till , 2019 till ca . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal tecknas senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 74 2018–2028. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Utestående åtaganden i svenska kronor beräknade enligt balansdagens kurs . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet omfattar ett statligt garantiåtagande avseende Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Regeringen bör därför bemyndigas att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott på högst till . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen 2016 bemyndigade regeringen att fatta beslut om kapitaltillskott till om . Regeringen aviserade att den avser återkomma till i budgetpropositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott till om respektive 2018. Det är regeringens mening att fullfölja arbetet med att stärka möjligheter att bidra till hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till om . Utgiften belastar anslaget 1:1 För att bolaget ska kunna planera och bedriva sin verksamhet på ett strategiskt och hållbart sätt är det lämpligt med förutsägbarhet vad gäller nivå på de resurser förväntas disponera. Regeringen bekräftar därför att den i enhetlighet med förslaget i budgetpropositionen 2016 avser att återkomma med förslag om ett motsvarande kapitaltillskott om i budgetpropositionen 2018. Det samlade beloppet för att stärka verksamhet förväntas därmed uppgå till . I samband med beredningen av budgetpropositionen 2016 inkom regeringen med kompletterande information som svar på utrikesutskottets fråga beträffande finansieringen av . I svaret tydliggjorde regeringen uppfattningen att bolaget bör ha en finansiering och kapitalstruktur som motsvarar den risk som följer på uppdraget som utvecklingsfinansiär och att detta har varit en viktig utgångspunkt vid val av finansieringsform. Sammantaget är det regeringens bedömning att kapitaltillskott är den finansieringsmodell som ger bäst förutsättningar att bedriva en verksamhet som svarar mot de biståndspolitiska målen. Regeringen anser att investeringar inte ska bidra ytterligare till att låsa in låg- och medelinkomstländer, enligt /DAC:s definition, i fossilberoende utan främja investeringar i hållbara miljö- och klimatlösningar som leder till en omställning till förnybar energi. Ett grundläggande krav för bolagets verksamhet är att den ska bedrivas på ett affärsmässigt sätt och utföra investeringar som ska vara socialt, ekonomiskt och miljö- och klimatmässigt hållbara, vilket är angivet i ägaranvisningen. Regeringen avser att ytterligare tydliggöra ägarens uppföljning av bolagets uppdrag genom att fastställa ekonomiska mål och uppdragsmål för bolaget som möjliggör en långsiktig värdeutveckling Det föreslagna kapitaltillskottet möjliggör nyinvesteringar eftersom möjlighet till avyttringar anses vara begränsade. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7