prop · H4031d14 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att adoptionsbidraget ska höjas, se vidare avsitt 2.1. Det finns också behov av att anpassa nuvarande organisering av adoptionsförmedlingsverksamheten och det stöd som lämnas i samband med internationell adoption till nya förhållanden. Regeringen avser att återkomma i denna fråga, se avsnitten 7.6.2 och 7.8.2 i utgiftsområde 9. Förändrat stöd till barn med funktionsnedsättning Efter en översyn av reglerna om socialförsäkringsförmånerna, handikappersättning och vårdbidrag och deras tillämpning (dnr S2012/09134) remitterades 2015 departementspromemorian ”Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning” (Ds 2015:58). I promemorian lämnas förslag för att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning för merkostnader för både barn och vuxna med funktionsnedsättning. Nuvarande regelverk behöver anpassas till mer moderna familjeförhållanden och de behov som barn med funktionsnedsättning har. Promemorian och lämnade remissynpunkter bereds vidare inom . Regeringen gav i regleringsbreven och i uppdrag att kartlägga hur nyanlända flickor och pojkar, vars ena eller båda föräldrar är avlidna eller saknas, söker och får underhållsstöd respektive efterlevandestöd. Kartläggningen visar på osakliga skillnader i regelverken, t.ex. när det gäller rätten till ersättning när ett barn bor i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende (HVB). Med anledning av detta avser regeringen att se över regelverket för efterlevandestöd. Genom en anpassning av regelverket för efterlevandestöd kan barn vars ena eller båda föräldrar är avlidna få samma skydd som barn till föräldrar som är särlevande får. har gett regeringen tillkänna att genomföra vissa regelförenklingar avseende anmälan om vård av sjukt barn, föräldrapenning vid 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 hela inskolningen i förskolan, rätt till ersättning vid besök inom mödrahälsovården samt om anmälan för flerbarnstillägg (bet. 2014/15:SfU3, rskr. 2014/15:48). Regeringen delar syn och vill stödja barnfamiljerna och underlätta deras vardag genom att förenkla reglerna inom den ekonomiska familjepolitiken. Regeringen avser därför pröva möjligheterna att genomföra regelförenklingar. Frågorna bereds inom . 3.7.1Höjt flerbarnstillägg för tredje barnet Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med på så sätt att myndigheten har fått ta del av förslaget. hade inte några synpunkter. Regeringens förslag: Flerbarnstillägget ska höjas till för det tredje barnet. Lagförslaget ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Barnbidragsförmånerna (allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg) bidrar till att uppfylla målet att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Barnfamiljer med många barn utgör en förhållandevis stor andel av hushållen med låg ekonomisk standard. Ett träffsäkert sätt att förbättra dessa hushålls ekonomiska situation är att höja flerbarnstillägget. En höjning av flerbarnstillägget för det tredje barnet innebär även en bättre fördelning mellan olika nivåer av stödet, i förhållande till antalet barn. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att flerbarnstillägget för det tredje barnet ska lämnas med , vilket innebär en höjning med . Förslaget bör träda i kraft . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Med den föreslagna förändringen utgör flerbarnstillägget således totalt följande belopp : –för en familj med två barn, –för en familj med tre barn, –för en familj med fyra barn, –för en familj med fem barn, och –för en familj med sex barn. Regeringens mål är ett jämställt föräldraskap, men är kvinnor med barn, framförallt ensamstående kvinnor med barn, mer ekonomiskt utsatta än män. Då mottagarna av barnbidragsförmåner är kvinnor och män bedöms därför förslaget få positiva effekter på den ekonomiska jämställdheten för kvinnor. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget 1:1 Barnbidrag ökas med 2017, , och med . 3.7.2Höjd nivå för adoptionsbidraget Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjd nivå för adoptionsbidraget har beretts under hand med på så sätt att myndigheten har fått ta del av förslaget. har inte haft några synpunkter. Regeringens förslag: Adoptionsbidraget ska höjas till . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för föräldrar som har fått barnet i sin vård före . Skälen för regeringens förslag: Den som adopterar ett barn från ett annat land kan ansöka om adoptionsbidrag. Bidrag lämnas med för varje barn. Den genomsnittliga kostnaden för en adoption har ökat med följden att bidragets andel av kostnaden kraftigt sjunkit. för den senaste höjningen 2001 täckte bidraget 36 procent av föräldrarnas genomsnittliga kostnad jämfört med 2014.20 I syfte att bidra till att i större utsträckning kompensera för de ökade kostnaderna föreslår regeringen att bidraget ska höjas. En höjning av nivån för adoptionsbidraget till per barn innebär att bidraget kommer att täcka av föräldrarnas genomsnittliga kostnad. Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpas i fråga om barn som har kommit i föräldrarnas vård eller . Förslaget om en höjning av adoptionsbidraget innebär att personer som adopterar ett barn från ett annat land får i adoptionsbidrag i stället för . Bidraget motsvarar således en större andel av kostnaden för en adoption. De ökade utgifterna som höjningen innebär ryms inom ramen för anslaget 1.4 Adoptionsbidrag. 3.7.3Höjd inkomstgräns för bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjd inkomstgräns har beretts under hand med på så sätt att myndigheten har fått ta del av förslaget. hade inte några synpunkter. Inkomstgränsen för prövning av rätten till bostadsbidrag för barnfamiljer ska höjas från till för ensamstående och från till för makar. Förslaget ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Bostadsbidrag är en inkomstprövad förmån som består av dels ett bidrag för bostadskostnader, dels ett bidrag för barn som bor eller vistas i hushållet. 20(Årsredovisning 2015, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd) Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten för hushållet. Sambor likställs med makar i detta sammanhang (se 95 kap. 6 § SFB). Inkomstgränserna för bostadsbidraget är individuella. Detta innebär att för makar eller sambor med barn minskas bostadsbidraget av den del av vardera makens eller sambons bidragsgrundande inkomst som överstiger inkomstgränsen . För ensamstående med barn minskas bidraget av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger . Inkomstgränserna för prövning av rätten till bostadsbidrag har varit oförändrade och har därför släpat efter i förhållande till prisutvecklingen i samhället. Regeringen anser därför att det finns anledning att höja inkomstgränsen för bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer från nuvarande 117 000 till för ensamstående, och för makar. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av bostadsbidrag är det fördelningspolitiskt träffsäkert att höja inkomstgränsen. Förslaget föreslås träda i kraft . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Förslaget att höja inkomstgränserna innebär att utgifterna för anslaget 1:8 Bostadsbidrag beräknas öka med , , och . Höjningen av inkomstgränsen innebär för de hushåll som tar del av hela ökningen att bostadsbidrag lämnas med mer . Det är hushåll som på årsbasis har inkomster under den föreslagna inkomstgränsen som kan ta del av hela höjningen, dvs. de hushåll inom bostadsbidragssystemet som har inkomster mellan de tidigare och de nu föreslagna inkomstgränserna. För övriga barnfamiljshushåll inom systemet innebär det att rätten till bostadsbidrag trappas av av den del av inkomsten som är högre än inkomstgränsen. Förslaget bedöms få positiva effekter på den ekonomiska jämställdheten då kvinnor till över- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 vägande del är mottagare av bostadsbidrag. Av de barnfamiljer som mottog bostadsbidrag var ensamstående föräldrar med barn och av de ensamstående föräldrarna var kvinnor. En höjning av inkomstgränserna för bostadsbidrag innebär därmed en förstärkning av kvinnors ekonomiska situation vilket påverkar den ekonomiska jämställdheten positivt. 3.8Förslag om avskaffande av jämställdhetsbonusen 3.8.1Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen avsikten att återkomma till med lagförslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen. En arbetsgrupp i har tagit fram promemorian Slopad jämställdhetsbonus (Ds 2015:55). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remitterats till ett antal myndigheter och organisationer . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissyttrandena och en sammanställning av remissvaren finns tillgängliga i (dnr S2015/07312/FST). Två av de aktuella lagarna, förslag 2.3 och 2.4, är av sådant slag att Lagrådets yttrande ska inhämtas. De föreslagna ändringarna, som är följdändringar till förslaget att upphäva lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus, är emellertid författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. har lämnat ett tillkännagivande om att förstärka jämställdhetsbonusen (bet. 2014/15:SfU3, rskr. 2014/15:48). Genom förslaget att avskaffa jämställdhetsbonusen anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Jämställdhetsbonusen infördes som ett incitament för föräldrar att dela föräldrapenningen mer jämställt mellan sig. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 skattekreditering och ansökningsförfarande slopades liksom kravet på att en förälder skulle ha arbetsinkomst eller studiemedel för att kunna få jämställdhetsbonus. Jämställdhetsbonusen beräknas med ledning av hur uttaget av föräldrapenning fördelas mellan föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn. De som omfattas av bonusen är föräldrar till barn som är födda . Antalet bonusdagar motsvarar det antal dagar för vilka det har lämnats föräldrapenning på sjukpenningnivån eller grundnivån till den förälder som har tagit ut sådan föräldrapenning under lägst antal dagar sedan barnets födelse. Bonusdagarna omfattar dock inte för vilka en förälder ensam har tagit ut föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå. Dessa motsvarar de så kallade reserverade dagarna. Bonusdagar kan heller inte utgöras av de dagar för vilka föräldrarna har tagit ut föräldrapenning för samma barn och tid, så kallade dubbeldagar. Utbetalning av bonus sker numera med utbetalningen av föräldrapenning. Bonusen utgör per bonusdag för var och en av föräldrarna. Det maximala bonusbeloppet är och om föräldrarna tar ut föräldrapenning för samtliga de så kallade dubbeldagarna blir det högsta beloppet . Vid flerbarnsfödsel kan den maximala jämställdhetsbonusen vara högre. Rätten till föräldrapenning är delad lika mellan vårdnadshavare för ett barn, med möjlighet att använda vardera. Den faktiska fördelningen av uttaget av föräldrapenning och föräldraledighet är dock långt ifrån jämställd. Kvinnor är i genomsnitt lediga fyra gånger så länge som män och tar i genomsnitt ut av föräldrapenningen. Över tid har det genomsnittliga antalet dagar för vilka män tar ut föräldrapenning ökat. Exempelvis var det för barn födda för vilka män hade tagit ut föräldrapenning när barnet fyllt (kvinnor ). För barn födda hade motsvarande genomsnitt stigit för män och sjunkit något för kvinnor (). hade en femtedel av barnen födda en pappa som inte tagit ut föräldrapenning för en enda dag när barnen var . uttag för mammor var . Enbart hälften av barnen hade en pappa som tagit ut föräldrapenning för 60 eller fler dagar när barnet var . En tredjedel av barnen hade en pappa som tagit ut föräldrapenning för 90 eller fler dagar. Enbart av barnen hade en pappa som tagit ut föräldrapenning under fler än 180 av de totalt som tillkommer vardera föräldern. För barnens mammor ser uttagsmönstret helt annorlunda ut, av barnen har en mamma som tagit ut föräldrapenning under fler än . mottog totalt cirka 132 700 kvinnor och cirka 131 600 män jämställdhetsbonus för sammantaget cirka 146 750 barn. Det totala belopp som utbetalades uppgick till . Antalet bonusdagar och barn har minskat något . Diagram 3.11 Antalet utbetalda dagar med jämställdhetsbonus 2012–2015 fördelat på barns uppnådda ålder 2015 Antalet mottagare, barn och utbetalt belopp ökar när fler årskullar omfattas av jämställdhetsbonusen. Bonus betalas huvudsakligen ut när barnet är . Den börjar betalas ut när föräldrarna har tagit ut föräldrapenning för minst vardera och den förälder som har tagit ut föräldrapenning för lägst antal dagar tar ut sin 91:a dag på sjukpenning- eller grundnivå. gällde detta när föräldrarna tagit ut vardera. Den ytterligare reserverade månaden som infördes har dock inneburit att föräldrarna måste ha tagit ut föräldrapenning under fler dagar innan de kvalificerar sig för jämställdhetsbonus. Diagram 3.12 Utbetald samt krediterad jämställdhetsbonus, 2009–2015 Utgifterna för jämställdhetsbonus för uppgår sammantaget till , varav har utbetalats till män. Före regelförenklingen 2012 tillgodofördes bonusen genom en kreditering på skattekontot. Män tar ofta ut föräldrapenning senare i barnets liv än vad kvinnor gör och därför genereras bonusdagar i de flesta fall först när män börjar ta ut föräldrapenning. Detta ledde till att krediteringen oftast tillgodofördes kvinnor, då de var den part som återgick till arbete. Sedan regelförenklingen betalas i bonus ut till vardera föräldern när en bonusdag genereras. Bonus betalas ut till långt ifrån alla föräldrar som omfattas av reglerna om jämställdhetsbonus. Det saknas dock statistik över hur stor andel av barnen i varje ålderskull som det inte betalats någon bonus för. Den statistik som finns visar antalet bonusdagar fördelat på antalet födslar eller barnkull, dvs. även flerbarnsfödsel ingår. Vid flerbarnsfödsel ökar antalet möjliga bonusdagar och därmed även det högsta bonusbeloppet. Om en jämförelse görs med antalet födda barn har andelen barn som bonus betalats ut för varit cirka 31–för barn födda –2011. Då tas inte hänsyn till de barn som kommer till födda dessa år och som kan omfattas av jämställdhetsbonus. med bonus, 2009–2011, krävdes en ansökan för att bonus skulle krediteras skattekontot. gäller nya regler för bonusen. Föräldrar till barn födda eller senare omfattas enbart av de nya reglerna. Jämfört med antalet födda barn har det betalats ut bonus för av barnen födda . Dessa barn fyller 2015 och det är därför troligt att den andelen kommer att öka 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 För barn födda var det dock enbart hälften av barnen som hade en pappa som tagit ut föräldrapenning under fler än de då reserverade dagarna fram till dess att barnet fyllde . Föräldrapenning kan tas ut fram till barnets åttaårsdag och därmed kan fler föräldrar komma att få bonus och fler bonusdagar kan komma att genereras för dem som befinner sig i de lägre uttagsintervallen. Antalet bonusdagar bland dem som fått bonus ligger ofta i de lägre intervallen för barn födda –2010. Cirka 83–av alla som fått bonus har fått bonus för 1–. För barn födda som det betalats ut bonus för ligger i intervallet 1–. För barn födda är den andelen något högre, . Enbart en liten andel av de som fått bonus finns i de högre intervallen. Tidigare studier har visat att en stor andel av det totala uttaget av föräldrapenning sker fram till barnets tvåårsdag. Statistiken visar även att män tenderar att ta ut föräldrapenning för fler dagar när barnet är äldre än vad kvinnor gör, något som med nuvarande uttagsmönster ofta innebär att bonusdagar genereras senare i barnets liv. Diagram 3.13 Jämställdhetsbonus utbetald t.o.m. augusti 2015, fördelat på antalet bonusdagar för barn födda Anm. I diagrammet återfinns enbart de barn/födslar där bonus utbetalats. Utifrån den tillgängliga statistiken kan det därför sägas att mindre än hälften av de föräldrar som har barn som omfattas av reglerna om jämställdhetsbonus tar ut föräldrapenning på ett sådant sätt att jämställdhetsbonus över huvud taget betalas ut. De föräldrar som faktiskt fått jämställdhetsbonus har alltså tagit ut minst vardera på sjukpenning- eller grundnivå. För de föräldrar som fick barn 2012 och fått bonus utbetalt är det en dryg femtedel som fått mellan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 100 och i bonus sedan barnet/ barnens födelse 2012 (motsvarar ca 9 000 födda barn). Lika stor andel hade fått utbetalt i bonus. Av det totala antalet barn som föddes var det enbart som hade föräldrar som haft ett sådant uttag av föräldrapenning att de fick bonus inom det intervallet. Ingen observerad effekt av jämställdhetsbonus ISF har undersökt effekter av reformer inom föräldrapenningen. Studien visar att den första reserverade månaden som infördes hade stor effekt på den grupp pappor som inte tog ut någon föräldrapenning före reformen. Därmed utjämnade den första reserverade månaden skillnader i uttag bland olika grupper av pappor. Den andra reserverade månaden påverkade i högre utsträckning svenskfödda pappor, pappor med medelinkomst och pappor med gymnasieutbildning till att öka sitt uttag ytterligare. Något samband mellan lämnad bonus och föräldrarnas uttag av föräldrapenning har inte gått att fastställa i undersökningen. Effekterna undersöktes när jämställdhetsbonusen tillgodofördes i form av en skattekreditering. En av de förklaringar som lyfts fram till varför jämställdhetsbonusen inte har haft önskad effekt var att bonusens utformning var relativt svår för föräldrar att förstå samt att den tillgodofördes i efterhand. Därför genomfördes förenklingar av jämställdhetsbonusen 2012. Bonusen är dock även efter förenklingen relativt okänd bland föräldrar. tillhandahåller information om jämställdhetsbonusen via sin webbplats där det bland annat är möjligt för föräldrarna att simulera uttag av föräldrapenning. Simuleringen innebär att föräldrarna kan beräkna ekonomiska effekter av hur de väljer att fördela föräldrapenningen mellan sig och hur jämställdhetsbonusen påverkar utfallet. En enkätundersökning som genomförde visade att en majoritet av föräldrarna saknade tillräcklig kunskap om jämställdhetsbonus, exempelvis vilka dagar som genererar bonus. Av de kvinnor och män som angav att de kände till bonusen svarade hela tre fjärdedelar att den inte har påverkat dem att fördela föräldrapenningen mer lika mellan sig. Möjligheten att mäta effekter av den förenklade jämställdhetsbonusen begränsas av att det inte finns någon lämplig jämförelsegrupp. har ändå följt mäns uttag av föräldrapenning för barn födda före respektive efter det att regelförenklingarna trädde i kraft. Resultaten visar att pappors uttag av föräldrapenning inte ökat . Uttaget studeras när barn uppnått 18 månaders ålder. Både ISF och har i rapporter påpekat att de ekonomiska incitament som jämställdhetsbonusen medför kan vara svåra att överblicka för föräldrar samt att det inte enbart är familjens ekonomiska situation som påverkar hur föräldrarna fördelar föräldrapenning mellan sig. Uttag och fördelning av föräldrapenning påverkas även av andra faktorer exempelvis föräldrarnas utbildnings- och inkomstnivå samt födelseland. Pappors uttag är i allmänhet högre för dem som har hög utbildning. Deras uttag är i allmänhet också högre för dem med något högre inkomster och för dem som är födda i . Antalet föräldrapar som faktiskt delar föräldrapenningen jämställt, i meningen att inte någon av föräldrarna tar av den föräldrapenning som använts, har ökat . För barn födda hade av föräldrarna fördelat föräldrapenningen jämställt när barnet var . Sannolikheten för en jämställd fördelning av föräldrapenningen ökar om mamman och pappan har en högskoleutbildning. Sannolikheten fördubblas om mamman har en längre högskoleutbildning jämfört med om hon enbart har gymnasieutbildning. Sannolikheten för ett jämställt uttag ökar även när båda föräldrarna är födda i , jämfört med utrikes födda föräldrar. Inkomsten spelar också roll – för mammor som är höginkomsttagare är sannolikheten för ett jämställt uttag dubbelt så hög som när mamman har en medelinkomst. För män ser mönstret dock annorlunda ut. Män som är höginkomsttagare, i detta fall en inkomst högre än tio prisbasbelopp, har lägre sannolikhet för ett jämställt uttag än om de har medelinkomst. Även om en kvinna med hög inkomst delar föräldrapenningen mer jämställt än kvinnor i andra inkomstgrupper är det fortfarande en liten andel av mammor med hög inkomst som faktiskt delar lika. Av de föräldrapar där mamman är höginkomsttagare är det som inte delar jämställt på föräldrapenningen. Ofta diskuteras fördelningen av föräldrapenningen mellan föräldrarna i termer av att den med högst inkomst tar ut föräldrapenning under lägst antal dagar för att den minskade inkomst som följer med föräldrapenninguttag inte ska få för stora konsekvenser för hushållet. Denna skillnad i inkomster skulle jämställdhetsbonusen teoretiskt sett kunna kompensera. Enligt studie är det dock så att oavsett om det är mamman eller pappan som har högst inkomst (räknat som 60–av hushållsinkomsten) så tar kvinnan i genomsnitt ut av föräldrapenningen. Det indikerar att det till stor del inte är ekonomin som sätter hinder i vägen för ett jämställt uttag, utan det är andra faktorer så som kön, föräldrarnas inbördes relationer, normer och traditionella könsroller som har betydelse för fördelningen. 3.8.3Regeringens överväganden och förslag Regeringens förslag: Lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Statskontoret, , Män för jämställdhet, kvinnolobby, akademikers centralorganisation, , och ställer sig bakom förslaget. Även utvärdering (IFAU) och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) ställer sig bakom förslaget. Båda påpekar att det faktum att jämställdhetsbonusen inte har haft avsedd effekt inte betyder att fördelningen av föräldraledighet inte kan påverkas genom ekonomiska drivkrafter. TCO avstyrker förslaget och anser att jämställdhetbonusen bör finnas kvar åtminstone översynen av föräldraförsäkringen pågår. TCO anser att bonusen behövs som ett komplement till de reserverade månaderna. Svenskt näringsliv avstyrker förslaget och framför att ett mer jämställt uttag av föräldrapenning mellan föräldrarna bör stödjas med ekonomiska incitament, så som jämställdhetsbonusen. LO tillstyrker förslaget och menar att bonussystemet innebär att ansvaret för att förändra ojämställda strukturer flyttas närmare 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 individen i stället för närmare arbetsgivare och arbetsplatser. () tillstyrker förslaget och föreslår att de resurser som läggs på jämställdhetsbonusen i stället bör användas för åtgärder som i högre utsträckning bidrar till en mer jämställd fördelning av föräldrapenningen. Dessa åtgärder måste enligt BO baseras på kunskap om normer om bland annat kön och föräldraskap. har inget att invända mot förslaget och rekommenderar att möjligheten till införande av alternativa åtgärder som ger bättre effekt på mäns uttag av föräldrapenning utreds. Skälen för regeringens förslag: Ett jämställt föräldraskap är både en viktig utgångspunkt och en central målsättning för den ekonomiska familjepolitiken. En förutsättning för att alla föräldrar som vill förvärvsarbeta ska kunna göra det är att det går att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Det förutsätter bland annat en väl fungerande föräldraförsäkring och en väl utbyggd förskola av god kvalitet. En familjepolitik som både ser till barnens och föräldrarnas bästa ger också störst förutsättningar för att främja jämställdhet och barns uppväxtvillkor. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket, men fördelar sin arbetstid olika avseende betalt och obetalt arbete. Kvinnor utför mer obetalt arbete medan män förvärvsarbetar mer.