prop · H4031d17 · 2016-09-20 00:00:00 — hade ca 87 400 personer, kvinnor och män, krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en minskning med 4 100 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos som återbetalningsskyldiga låntagare som har en skuld hos har varit på ungefär samma nivå och uppgick till . Ungefär 65 400 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är en minskning med ca 200 låntagare jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2015 till , vilket är på samma nivå som 2014. är det lånetypen annuitetslån som står för den största delen, , av de utlandsbosattas skulder. Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. CSN har skickat 15 400 ärenden som rör utlandsbosatta till inkassoföretag, vilket är en ökning med knappt 1 600 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso i utlandsärenden, vilket är en minskning jämfört med . höjdes expeditionsavgiften och påminnelseavgiften . I samband med detta minskades även CSN:s anslag i motsvarande omfattning som de förväntade ökade avgiftsinkomsterna. Höjningen av avgifterna innebar att CSN:s avgiftsintäkter ökade kraftigt, men även att reservationen av osäkra administrativa avgifter ökade, vilket bokförs som en kostnad. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Intäkterna uppgick till 1 , vilket är en ökning med jämfört med . Av intäkterna bestod av anslag (190,) och av administrativa avgifter (890,). Övriga mindre intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av påminnelseavgifter, expeditionsavgifter och uppläggningsavgifter. Handläggningstiderna är fortsatt korta, även om de har blivit något längre för handläggning av studiemedel vid studier utomlands. När det gäller handläggningstiden för ärenden som avser studiehjälp är den oförändrad jämfört med föregående år för ärenden som avser studier i , medan den har ökat med för studier utomlands. Även handläggningstiden för studiemedel avseende studier utomlands har ökat, i detta fall . För ärenden om studiemedel för studier i är den genomsnittliga handläggningstiden oförändrad jämfört med föregående år. Handläggningstiden för ärenden gällande Rg-bidrag har minskat , medan den genomsnittliga ärendetiden för lärlingsersättning i stället har ökat . Tabell 2.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider1 1 infördes den s.k. lärlingsersättningen. Antalet kunder som ville komma i kontakt med CSN per telefon, och som valt personlig service, har minskat jämfört med . Den genomsnittliga väntetiden i telefonkö förlängdes 2015. har antalet besök på CSN:s webbplats och Mina sidor fortsatt att öka med ca 2 respektive i förhållande till nivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.14 Nyckeltal för CSN:s service och information 2013–2015 Antal besök på webbplats Antal besök på Mina sidor CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. När det gäller uppföljningen av kvaliteten har vissa förändringar gjorts, varför jämförelse ska göras med försiktighet. På grund av förändrad kvalitetsuppföljning har CSN inte tillräckliga underlag för att redovisa kvaliteten inom verksamhetsområdet . Givet detta visar resultaten av CSN:s kvalitetsgranskningar att kvaliteten generellt är på en hög nivå. När det gäller handläggning av studiemedel är kvaliteten oförändrad jämfört med föregående år (av de granskade besluten var korrekta). Kvaliteten är fortsatt hög när det gäller verksamhetsområdena studiehjälp, lärlingsersättning och återbetalning, där av de granskade besluten bedömdes korrekta utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott m.m. Målet med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd. Det är inte möjligt för CSN att helt förhindra felaktiga utbetalningar. Studiehjälp betalas ut i efterskott, men myndigheten är beroende av att skolornas rapportering är korrekt för att de studerande ska få de stöd som de har rätt till. Studiemedel betalas ut i förskott, men de studerande är skyldiga att anmäla ändringar som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. Läroanstalter har enligt studiestödsförordningen skyldighet att lämna sådana uppgifter som påverkar rätten till studiestöd. Att de studerande får det stöd som de har rätt till bygger därmed på att de uppgifter som CSN får är korrekta. CSN arbetar för att det ska bli rätt från början genom att förenkla myndighetens regler, rutiner 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Myndigheten arbetar även med kontroller före, under och efter utbetalning för att säkerställa att rätt belopp betalas ut. CSN samverkar också med andra myndigheter, exempelvis , och . har CSN t.ex. fortsatt det förebyggande arbetet tillsammans med för att underlätta för de personer som har svårt att betala sitt lån eller återkrav att göra rätt för sig. CSN har exempelvis fortsatt med att ringa studerande i åldern 18–som har fått ett krav om att betala sitt återkrav av studiehjälp. CSN har även kontaktat unga låntagare som fått ett betalningskrav och som inte finns i register. De studerande har då fått en möjlighet att genom olika åtgärder göra rätt för sig och därigenom undvika att hamna i register. Resultatet av dessa kontakter har gett ett positivt utfall. har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket utgör av det totala utbetalda beloppet för studiehjälp, Rg-bidrag, lärlingsersättning och studiemedel. Det är en ökning jämfört med . har totalt 260 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott. Det är en ökning med 101 personer jämfört med . genomförde CSN en ny typ av riktade kontroller. Genom att analysera vad som kännetecknar kända fall av misstänkta bidragsbrott är det möjligt att identifiera nya ärenden som bör kontrolleras extra noga. Genom dessa kontroller har CSN upptäckt felaktiga utbetalningar och misstänkta bidragsbrott som annars inte skulle ha upptäckts. infördes även nya kontroller i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar vid studier utomlands, vilket innebär att extra antagningskontroller för studerande som har fått beslut om merkostnadslån för undervisningsavgifter genomförs. Sedan de nya reglerna för studier utomlands trädde i kraft betalas studiebidrag, grundlån, tilläggsbidrag och tilläggslån ut i stället för att hela beloppet betalas ut vid studiestarten. Med de nya reglerna har av de studerande fått hela studiemedelsbeloppet utbetalat i förskott vid studiestarten. Det innebär att CSN har fått bättre möjligheter att stoppa utbetalningar av studiemedel som annars hade betalats ut felaktigt. Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till . ÖKS hanterade ca 5 000 ärenden, en minskning med ca 300 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. nås per telefon under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i avsnitt 2.4. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Även andelen studerande som har studiemedel måste anses vara hög. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. Efter att ha varit i princip oförändrat minskade antalet vuxna studerande med studiemedel på grundläggande nivå något . Även antalet vuxna studerande med studiemedel på gymnasial nivå minskade jämfört med och är nu på samma nivå som 2013. Mest minskade antalet studerande med studiemedel i åldersgruppen 20–. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande med det högre bidraget på grundläggande nivå minskade med ca 500 studerande jämfört med föregående år. Andelen som hade högre bidrag minskade jämfört med . Antalet studerande på gymnasial nivå med den högre bidragsnivån minskade med 1 700 studerande . Andelen som fick det högre bidraget ökade marginellt 2015. får den högre bidragsnivån lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier på grundläggande eller gymnasial nivå. mer än fördubblades antalet ungdomar som fick högre bidrag. minskade dock antalet med 600, till 4 300 ungdomar. Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå har aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare minskat. Minskningen beror främst på att ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan har minskat , men även på det förbättrade konjunkturläget som leder till att fler unga får jobb. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . Den andel av de studerande som har studiemedel har minskat bland studerande vid komvux, men andelen har långsiktigt ökat bland studerande vid högskolor och universitet. Av studerande vid komvux har studiemedel och bland högskolestuderande har studiemedel. Att en lägre andel har studiemedel vid komvux förklaras delvis av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 med studiemedel var det högsta antalet . minskade dock antalet utlandsstuderande med studiemedel , till 33 200. Utlandsstuderande är förhållandevis unga. En förklaring till minskningen kan därför vara att antalet personer i den ålder då de flesta studerar utomlands minskar bland studiemedelstagarna i stort. Lånebenägenheten har minskat efter studiestödsreformen , men har ökat något . Den tidigare minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att årsbeloppen efter reformen följer av skuldens storlek, vilket har inneburit att en lägre andel väljer att ta lån. Detta beteende kan nu vara på väg att förändras. har lånebenägenheten ökat och 2015 var den . har det skett förändringar i åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Andelen studerande , som mer sällan tar lån, har minskat, som andelen 25–, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbetsinkomster. Män med studiemedel tar oftare lån jämfört med kvinnor, vilket har varit ett förhållande som bestått . Kvinnor arbetar i större utsträckning än män , vilket kan vara en förklaring till skillnaden i lånebenägenhet. ökade antalet med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror dels på att antalet studerande har ökat, dels på att även deltidsstudier ger rätt till tilläggslån . Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. studiestödet ska göra att individer från vissa grupper påbörjar studier som annars inte skulle ha gjort det. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är bedömningen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Bland annat visar resultaten att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är även ett fortsatt högt antal studerande med barn som får 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Bidraget riktar sig till en grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiehjälpssystemet har varit föremål för översyn och studiehjälpsutredning har lämnat betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Betänkandet har remitterats (U 2013/4160/SF) och bereds inom . Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag var oförändrat jämfört med . Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. Möjligheten för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Andelen med den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen var kvinnor och män under Den förhållandevis höga andelen män kan bero på att män oftare avbryter sina gymnasiestudier och på så sätt oftare har rätt till det högre bidraget, men det kan också bero på att könsfördelningen är jämnare bland yngre studerande med studiemedel än bland äldre. Totalt sett var det annars kvinnor och män som studerade med den högre bidragsnivån . Andelen kvinnor respektive män med den högre bidragsnivån varierar beroende på studienivå. På grundläggande nivå var det kvinnor och män medan det på den gymnasiala nivån var kvinnor och män. Skillnaden kan delvis förklaras av inkomstskillnader och därmed behovet av studiestöd. Den s.k. (U 2011:07) har i sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visat att män som studerar på grundläggande nivå har högre inkomster från förvärvsarbete än kvinnor medan det omvända förhållandet råder på gymnasial nivå. CSN utgör vidare en av 58 myndigheter som arbetar med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all sin verksamhet. Målet med arbetet är att varje deltagande myndighet ännu bättre ska bidra till det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. CSN har lämnat in sin handlingsplan för jämställdhetsintegrering och kommer i sitt fortsatta arbete att redovisa åtgärder och resultat i sin årsredovisning. 2.5.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är bedömningen att nuvarande lånesystem i stort sett fungerar bra. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller låntagare som är bosatta utomlands. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. En låntagare som har svårt att betala sitt årsbelopp kan ansöka om nedsättning och på så vis undvika framtida betalningsproblem. De vanligaste typerna är nedsättning på grund av låg inkomst och nedsättning vid studier. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2015 jämfört med föregående år. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Ökningen kan nästan helt hänföras till avskrivningar av annuitetslånet, främst på grund av behörighetsgivande studier. Anledningen till den stora ökningen bedöms vara tillfällig och beror på att CSN prövat ett antal ärenden om behörighetsgivande studier i efterhand. Även inom de återbetalningspliktiga studielån som togs –ökade avskriv- ningarna något, medan När det gäller annuitetslånen var de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och behörighetsgivande studier. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd ökat jämfört med föregående år. Ökningen beror bl.a. på att inkomstunderlaget som ligger till grund för beräkningarna har ändrats. Lånetypen studielån som togs mellan beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . minskade andelen inbetalt belopp jämfört med . av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det viktigt att utlandsbosatta i större utsträckning än vad som sker betalar sina studieskulder. CSN bedriver ett omfattande arbete med att driva in obetalda studieskulder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 bedömer dock att insatserna måste effektiviseras och förstärkas. har i granskningsrapporten på studielån (RIR 2016:4) bl.a. pekat på att arbetet med återbetalningar kan förbättras. I rapporten rekommenderas att CSN utökar sina internationella samarbeten och att regeringen verkar för att få till stånd internationella avtal som gör det möjligt att driva in studielån i andra länder. Regeringen har tidigare gett CSN i uppdrag att i form av en handlingsplan redovisa vilka åtgärder som vidtas och som myndigheten planerar att vidta för att effektivisera och väsentligt öka återbetalningen av obetalda studieskulder, främst från låntagare bosatta utomlands (U2015/2962/SF). överlämnade CSN sin rapport att redovisa åtgärder för att öka återbetalningen av obetalda skulder. CSN kommer bl.a. att fokusera på att skicka ärenden till inkasso i fler länder samt vidta rättsliga åtgärder som avser uppsagda lån i fler länder. Regeringen avser att noga följa effekterna av åtgärderna på området. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. CSN:s resultat har förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. Att detta fungerar är inte minst viktigt med anledning av den fortsatta utbyggnaden av som föreslås i denna proposition. har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har handlagt ärendena effektivt och handläggningstiderna har varit mycket tillfredställande. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studierna. Systemet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest omfattande. Genom jämlika möjligheter bidrar studiestödssystemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utbildning är avgörande för att skapa aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter samt för att arbetsmarknaden ska fungera väl genom att bidra till samhällets kompetensförsörjning. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för att ska vara en kunskapsnation i världsklass som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. En fortsatt utbyggnad av Utbildningsinsatser stärker individens chanser att få ett jobb och kan därför bidra till lägre arbetslöshet. inledde regeringen en utbildningssatsning för vuxna, . Satsningen på syftar både till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden och att möjliggöra inträde på arbetsmarknaden för de som inte har slutförd utbildning eller behöver komplettera med ny kompetens. ska också bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. är centralt för regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringen föreslår i denna proposition en fortsatt utbyggnad i form av att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom bl.a. yrkesvux och lärlingsvux. Till detta tillkommer utgifter för studiestöd vilket regeringen även föreslår medel för. Studiestödet stödjer regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar för människor, såväl kvinnor och män, att ta steget till studier och vidare till arbete. Trots att det svenska studiestödet är mycket förmånligt finns det personer som har behov av utbildning men som av bl.a. ekonomiska skäl ändå inte påbörjar studier. Vissa avstår från studier för att de inte vill, vågar eller kan använda studiemedelssystemet och inte heller har andra möjligheter att finansiera sina har därför remitterat promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF), som innehåller förslag om ett nytt studiestöd. Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, såväl kvinnor och män, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet, som avses införas , ska kunna lämnas till vissa arbetslösa med kort tidigare utbildning och som har ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. CSN bör ansvara även för detta nya studiestöd. Det är viktigt att myndigheten ges goda förutsättningar för att hantera den utveckling och administration som följer av detta. Regeringen avser att vid behov återkomma till medelsbehovet. En väl fungerande studiestödsadministration För att systemet för studiestöd ska fungera, behöver det finnas en väl fungerande studiestödsadministration. CSN har en väl fungerande och effektiv ärendehantering som leder till att de studerande på ett korrekt sätt får det stöd de har rätt till. Detta är än mer viktigt än tidigare med tanke på regeringens fortsatta utbyggnad av , bl.a. med avsikten att föreslå ett nytt rekryterande studiestartsstöd. För att ge CSN ekonomiska förutsättningar att kunna hantera kommande utbildningsreformer och utmaningar föreslår regeringen därför att myndighetens anslag förstärks. Vissa studerandefrågor ses över Ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd har rätt till ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning.