prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — har genomsnittsvärdet för en nyinteckning ökat , från till medan volymen av inteckningsärenden har minskat. Även förslagen om amorteringskrav på bostadslån och förändrade villkor för ROT- avdraget har sannolikt påverkat ärendeinströmningen. Kötiderna har ökat beroende på den kraftigt ökade ärendevolymen. genomfördes resursförstärkningar i verksamheten för att kunna möta den ökade ärendevolymen, vilket fick till följd att kötiderna sjönk och sammantaget ligger på en acceptabel nivå. Forskning inom plan- och byggfrågor, hållbar stadsutveckling, bostäder och markfrågor är av stor vikt för att bidra till regeringens prioriteringar och de långsiktiga behoven i samhället. Det finns stora samhällsbehov av forskning rörande den snabba stadsutvecklingen och de demografiska utmaningarna som följer av såväl inhemsk migration som av de senaste årens ökning av antalet nyanlända. Forskning och innovation bidrar till att lösa viktiga samhällsutmaningar inte minst kopplat till de nationella miljökvalitetsmålen, Generationsmålet och byggandet av det hållbara samhället. Väl planerade och uppförda bostäder och byggnader med livscykelanalyser i fokus är en förutsättning för en hållbar utveckling och en god livsmiljö som sätter människan i fokus. De stora utmaningar samhället står inför gör att behovet av samverkan ökar. Forskningsfrågor inom området hållbar stadsutveckling handlar om ett holistiskt synsätt där en integrerad fysisk planering av bostäder, bostadsområden, arbetsplatser, kommunikationer, infrastruktur och smartare användning av olika tjänster och applikationer leder till mer hållbara städer och en mer hållbar samhällsutveckling. Detta gäller såväl vid nyproduktion av bostäder, planering av nya bostadsområden och områden för arbetsplatser som vid ombyggnad och förändring av befintliga områden och miljöer. Det finns ett långsiktigt behov av forskning inom området plan- och byggfrågor, hållbar stadsutveckling, bostäder och landfrågor. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 behöver en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. En fungerande bostadsmarknad i hela landet är av väsentlig betydelse för att alla människor ska få tillgång till en bostad. En fungerande bostadsmarknad är nödvändig för att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Bostadsbristen gör det svårt för människor att hitta en lämplig bostad och försvårar etableringen på bostadsmarknaden framför allt för unga, nyanlända och hushåll med låga inkomster. Den minskar också rörligheten på bostadsmarknaden, försvårar matchningen på arbetsmarknaden och leder ytterst till lägre sysselsättning och tillväxt. Omkring 240 av landets kommuner bedömer att de har ett underskott på bostäder. Den akuta bostadsbristen drabbar framför allt större städer och högskoleorter. Regeringens inriktning är att mer aktivt stötta kommunerna för att de ska kunna ta ansvaret för bostadsförsörjningen och verka för en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar stadsutveckling. Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande. har antalet påbörjade bostäder fördubblats i landet och har antalet påbörjade bostäder ökat från 38 700 till 49 000. Prognoserna är att bostadsbyggandet kommer att öka ytterligare (se vidare avsnitt 3.5.3 Resultat – bostadsmarknad). Staten har en viktig uppgift att se till att den positiva utvecklingen håller i sig och att bostadsbyggandet ökar ännu mer. Trots det höga bostadsbyggandet indikerar befolkningsökningen att bostadsbyggnadsbehovet ökat ytterligare. uppskattning av bostadsbehovet är att det behöver byggas fler än 710 000 bostäder till 2025. Regeringen aviserade i budgetpropositionen ett bostadspolitiskt paket innehållande investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, stöd till fastighetsägare för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande. Detta paket fullföljs nu och får effekt . I budgeten avsattes som en särskild stimulans till snabbt uppförda studentbostäder. Då arbetet med förordningen avseende 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 det aviserade investeringsstödet alltjämt pågår kommer dessa medel att kunna sökas . Den snabba befolkningsökningen gör att regeringen nu aviserar ytterligare insatser för att stimulera ett ökat bostadsbyggande . Regeringen avser även att vidta åtgärder som syftar till att förbättra utnyttjandet av bostadsbeståndet. Fokus ska ligga på hållbara bostäder i boendemiljöer av god kvalitet och som kan efterfrågas av människor med normala inkomster. Bostadsmarknaden ska vara öppen för alla. Det är viktigt att det inte förekommer diskriminering på bostadsmarknaden. De bostäder som byggs ska stå . Ur ett klimat- och miljöperspektiv är det därför viktigt att de möjligheter som finns för att bygga rätt från början används. Inom bostads- och stadsutvecklingspolitiken finns flera viktiga verktyg för att hantera klimatutmaningen, klara miljömålen och ställa om samhället i en hållbar riktning. För att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle anser regeringen att det är viktigt att minskad klimatpåverkan eftersträvas och att klimatförändringarna beaktas i den fysiska planeringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse. Åtgärder för fler bostäder Tydligare ansvar för kommunerna för ökat bostadsbyggande har ett decentraliserat ansvar för planering och tillståndsgivning för byggande. Därför faller ett stort ansvar på kommunerna att ge de företag som önskar bygga bostäder tillgång till planlagd mark och att säkerställa förutsägbar och snabb handläggning. Många kommuner tar ett stort ansvar och arbetar aktivt för att öka bostadsbyggandet. vittnar kommuner om att de uppfattar det som besvärande att staten har många olika roller i processen. ger dagens regelverk möjlighet för en kommun att inte bidra till ökat bostadsbyggande. Båda dessa förhållanden bör förändras. Regeringen aviserar i denna budgetproposition flera förändringar i relationen mellan stat och kommun. Översiktsplanen har karaktären av ett inriktningsdokument. Regeringen avser att ta fram förslag som innebär att dialogen mellan staten och kommunen om fysisk plane- ring i större omfattning ska av inom ramen för översiktsplaneringen. I enlighet med vad som framhålls i regeringens 22-punktsprogram kommer regeringen att föreslå att kommunerna ska få utökade möjligheter att själva bedöma om en detaljplan behöver upprättas eller om bygglov kan lämnas med översiktsplanen som grund, liksom om beslutet att anta en detaljplan ska kunna delegeras från kommunfullmäktige. Förutsättningarna för att genom temporära lagändringar underlätta för bostadsbyggandet ska undersökas. Regeringen avser att presentera förslag om krav på planering för bostadsbyggande. För att öka byggandet av fler hyresrätter kommer möjligheterna för kommunerna att reglera upplåtelseformer för bostäder i detaljplaner att ses över. Beslutade detaljplaner behöver genomföras på ett effektivt sätt, bl.a. för att behovet av bostäder ska kunna tillgodoses. Regeringen avser därför kartlägga och vid behov lägga fram förslag om kommunernas möjligheter att säkerställa att befintliga byggrätter bebyggs på det sätt som har bestämts i detaljplanen. Regeringen anser att svenskt bostadsbyggande är och ska vara omgärdat av regler som främjar högt bostadsbyggande med god konkurrens, säkerställer att byggandet sker inom de ramar som ges av de nationella miljömålen och inte försvårar framväxten av hållbara samhällen. När bostadsbyggandet ökar gäller det att regelverket anpassas så att onödigt krångel och tidsspillan kan undvikas. Den begränsade resurs som handläggare på kommuner och länsstyrelser utgör får inte bli en flaskhals. I enlighet med vad som framhålls i regeringens 22-punktsprogam behöver det säkerställas att byggreglerna är utformade för att skydda miljö, hälsa och säkerhet samt säkerställa långsiktig hållbarhet. En fullständig genomlysning och konsekvensbedömning av byggregler kommer därför att göras, i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kontrollen av att serieproducerade bostadsbyggnaders utformning och tekniska och miljömässiga egenskaper uppfyller kraven kommer att förenklas och bygglovsplikten för vissa åtgärder kommer att tas bort för att frigöra resurser i kommunerna. I enlighet med vad som framhålls i regeringens 22-punktsprogram har regeringen för avsikt att se över förfarandet för överprövning av kommunala bygglovsbeslut i syfte att förkorta ledtiden för slutligt avgörande av bygglovsfrågor. En möjlighet som bör utredas är införande av begränsningar i fråga om möjligheterna att överklaga beslut till . Regeringen kommer att föreslå att det för handläggning införs en tidsgräns i de ärenden där myndigheten själv tar initiativ till att överpröva en detaljplan. Regeringen kommer att se över resultatet av reformen Landsbygdsutveckling i strandnära lägen () och . Syftet är att ytterligare främja landsbygdsutvecklingen i områden med god tillgång till stränder. Staten tar ökat ansvar Även staten måste bidra aktivt till att bostadsbyggandet ökar. finns investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, stöd till fastighetsägare för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande. är statens företrädare i samband med planering och beslut om bostadsbyggande. Regeringen avser att tillföra länsstyrelserna resurser för att kunna upprätthålla standarden vad gäller handläggningstider och rådgivning rörande plan- och bygglovsärenden i en situation med starkt ökat bostadsbyggande. Vidare avser regeringen att tydliggöra länsstyrelsernas uppdrag när det gäller bostadsbyggandet. Regeringen avser också att gå vidare med och bereda förslaget i betänkandet Bättre samarbete mellan stat och kommun vid planering av byggande (SOU 2015:109), när det gäller kommunens möjlighet att begära att lämnar förhandsbesked vid detaljplaneläggning. Staten är markägare i många kommuner där det finns intresse av att bygga bostäder. Regeringen kommer att uppdra åt en samordnare att se till att kommunen får frågan om statens mark kan upplåtas för bostäder prövad i sak, och att underlätta att förhandlingar om villkoren kommer till stånd. Lantmäteriet ska i vissa fall kunna lämna ett värdeutlåtande som stöd för förhandlingar om priset vid överlåtelse av statlig 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 mark till kommunen. Förutsättningarna att ge Akademiska hus i uppdrag att bygga, förvalta och utveckla bostadsfastigheter i samarbete med andra statliga bolag som kan bidra kommer att ses över. Staten kommer att söka samarbeten för att möjliggöra nyproduktion i stor skala i form av nya samhällen. Formerna för statens medverkan kan variera beroende på det aktuella projektet. Hyressättningen blir mer förutsägbar I enlighet med regeringens 22-punktsprogam så bör hyressättningen bli mer förutsägbar. Mot bakgrund av de förslag som lämnats av en särskild förhandlingsledare efter samråd med företrädare för parter på hyresbostadsmarknaden kommer regeringen att låta analysera problemen med presumtionshyresreglerna med inriktningen att ta fram förslag till hur modellen kan utvecklas och bli mer ändamålsenlig. Inriktningen är att hyran efter utgången av den 15-åriga presumtionstiden inte ska behöva sänkas, och att möjliggöra en ändring av hyran om hyresvärden vidtar standardhöjande åtgärder eller principerna för hyressättning ändras. Statliga samordnare ser över arbetskraftskapaciteten För att bostadsbyggandet ska kunna öka ytterligare är det av avgörande betydelse att det finns tillgänglig arbetskraft inom byggbranschen. Det råder brist på ett flertal yrkeskategorier och Arbetsförmedlingen bedömer att rekryteringsproblemen inom branschen kommer att öka . Regeringen har därför gett två samordnare i uppdrag att se över behovet av åtgärder för att säkerställa att utbudet av arbetskraft inom byggbranschen motsvarar den förväntade efterfrågan . Uppdraget ska utföras efter samråd med berörda myndigheter och byggbranschens parter och ska redovisas till () . Översyn av systemet med kreditgarantier Kreditgarantier för bostadsbyggande kan fylla en viktig funktion för vissa grupper eller delmarknader särskilt med finansiell instabilitet. Eftersom efterfrågan på befintliga statliga kreditgarantier är låg kommer regeringen att göra en översyn av systemet med kreditgarantier för bostadsbyggande för att se om de behöver anpassas eller om andra garantiprodukter bör övervägas. Även behovet av och möjligheten att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 införa ett system för statliga topplån i nyproduktion av hyresrätter och studentlägenheter kommer att ses över. Syftet med översynen är att förbättra de långsiktiga finansieringsförutsättningarna för ny- och ombyggnad av bostäder. Åtgärder för effektivare nyttjande av befintliga bostäder För att fler ska få tillgång till den bostad som passar deras behov måste rörligheten på bostadsmarknaden öka så att det befintliga bostadsbeståndet nyttjas mer effektivt. För försäljningar av privatbostäder som sker –bör taket för uppskov med beskattningen av kapitalvinster vid försäljning av privatbostäder slopas. Det gör det möjligt för den som ägt sin bostad att ta med sig en större del av försäljningsintäkten som en del av finansieringen av köpet av en ny bostad än vad som är möjligt . Detta kan bidra till att rörligheten på bostadsmarknaden ökar och att bostadsbeståndet kommer att utnyttjas effektivare. För att ytterligare öka incitament till flytt för personer som skulle kunna tänka sig att flytta till mindre, och därmed också billigare, boende bör även metoden för beräkning av uppskovsbeloppet vid flytt till en billigare bostad ändras. En återgång till den tidigare kvoteringsregeln bedöms kunna frigöra större bostäder och därigenom bidra till ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Ett förslag med denna innebörd har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.8). Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden. Genom ett tryggare och mer rättssäkert system såväl för den som önskar hyra ut som för den som önskar hyra kan utbudet av boendetillfällen inom det befintliga beståndet öka. Den pågående utredningen om stärkt ställning för hyresgäster behandlar dessa frågor och lämnar sitt betänkande . Hållbara och attraktiva bostäder, städer och samhällen Den byggda miljön står för en stor del av miljöpåverkan och energianvändningen i samhället. För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybara råvaror där miljömålen kan nås verkar regeringen för att den byggda miljöns andel av energianvändningen minskar. Många flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart sätt och utan att hyran blir orimligt hög efter renoveringen. Regeringen har därför beslutat att införa ett stöd till upprustning av hyresbostäder i områden med socioekonomiska utmaningar. Totalt avsätts och går till renovering och upprustning av hyresbostäder samt upprustning av utemiljöerna runt dem. Stödet införs för att skynda på renoveringen av bostadsområden som är slitna, uppmuntra till energieffektivisering och skydda hyresgästerna mot orimliga hyreshöjningar. Dagens nyproducerade bostäder håller oftast hög kvalitet när det gäller energieffektivitet. Regeringen lägger därför huvudsakligen fokus på att minimera klimat- och miljöpåverkan från byggmaterialen och själva byggprocessen, samt på att energieffektivisera det äldre bostadsbeståndet. En metod att studera byggnaders miljöpåverkan är att göra det genom livscykelanalyser. Regeringen anser att det är angeläget att förbättra kunskapsläget vad gäller byggnaders klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv, i syfte att kunna minska byggsektorns klimatpåverkan. Regeringen avser också att ta initiativ till ett informationscentrum för hållbart byggande med fokus på energieffektiviserande renovering med användning av hållbara materialval. Centret kommer att bidra till en ökad energieffektivisering och uppfyllandet av direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektiviseringsdirektivet. Politikens inriktning länkar också till regeringens genomförande av Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen. I synnerhet mål 11 om hållbara städer och samhällen. Arbetet med hållbar stadsutveckling syftar till att ta ett helhetsgrepp om hur staden kan och bör utvecklas och bli socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar. Det handlar om att åstadkomma väl fungerande och attraktiva stadsmiljöer med en hög livskvalitet utifrån en mängd perspektiv och med minimerad miljö- och klimatpåverkan, se vidare under rubriken ”Forskning om hållbart samhällsbyggande och för en social bostadspolitik”. Regeringen lägger särskild vikt vid att skapa goda uppväxt- och utemiljöer för barn. Miljöer som utformas med omsorg om såväl materiella och sociala kvaliteter som estetisk kvalitet har större förutsättningar att brukas med varsamhet, med förlängd livslängd för den byggda miljön och ökad social sammanhållning och livskvalitet för de boende som följd. I regeringens arbete är plattformen för hållbar stadsutveckling och den strategi för God bebyggd miljö som tagit fram viktiga utgångspunkter. Stadsmiljöavtalen som lanserades 2015 är fortsatt viktiga för att skapa bra stadsmiljöer som också bidrar till att nå miljömålen. Även stöden för utemiljöer och energieffektivisering av byggnader i områden med socioekonomiska utmaningar är viktiga verktyg för att åstadkomma en önskvärd stadsutveckling med förbättrad livskvalitet för alla människor. Vidare kan regeringens särskilda stöd inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till lokala klimatinvesteringar 2015–2018 också bidra positivt till en hållbar stadsutveckling. Regeringen vill i högre grad utveckla och använda innovationer, digitalisering och miljöteknik för att hitta smarta och effektiva lösningar på de sociala och miljömässiga utmaningar städerna och stadsbyggandet står inför. Det uppdrag som regeringen gett till att i samverkan med och genomföra utlysningar om stöd för spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling är ett viktigt steg i den riktningen, liksom regeringens samverkansprogram för smarta städer och nästa generations resor och transporter. Samverkansprogrammen är också ett viktigt steg för att bygga broar mellan offentlig sektor, näringsliv och forskning – en samverkan som är central för att de insatser som görs ska få verklig effekt. Det finns vidare ett fortsatt stort behov av arbete med digitalisering och fungerande samverkansformer. Regeringen kommer därför att fortsätta prioritera arbetet med utpekade utvecklingsmyndigheter för att nå de 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 mål som satts upp inom uppdragen att verka för Digitalt först. Forskning om hållbart samhällsbyggande och för en social bostadspolitik Ett hållbart samhällsbyggande och en hållbar stadsutveckling utgår från en helhetssyn på hur den byggda miljön bör utvecklas. Det handlar om att åstadkomma väl fungerande, transportsnåla och attraktiva bostads- och bebyggelsemiljöer med hög livskvalitet. I det omfattas bl.a. jämställdhet, jämlikhet och deltagande, social sammanhållning, trygg och säker boendemiljö, kultur, god tillgång till natur- och kulturmiljö samt möjligheter till hållbar ekonomisk tillväxt genom sysselsättning och jobbskapande. Förutsättningar för att åstadkomma detta är en hållbar fysisk planering, ett robust byggande och i vissa fall förbättring av den redan byggda miljön. Vidare behövs hållbara och innovativa transportlösningar inklusive cykel och kollektivtrafikfrågor. Miljö- och klimatpåverkan behöver minimeras och möjligheten till medborgardeltagande öka. En satsning på en långsiktigt social bostadspolitik är nära kopplad till hållbar stadsbyggnad och smarta städer. Sociala förhållanden påverkas av hur våra byggnader, områden och städer utformas och förnyas i takt med samhällsförändringarna, men även av fungerande processer för medskapande, delaktighet och inflytande i dessa förändringar. Väl planerade, projekterade och uppförda byggnader och anläggningar, med livscykelekonomin i fokus, är en förutsättning för såväl social som ekonomisk hållbarhet och en god livsmiljö. En hållbar planering och byggande av våra samhällen är avgörande för möjligheten att åstadkomma den samhällsomställning som regeringen eftersträvar och som bl.a. förtydligas i de av beslutade miljökvalitetmålen och generationsmålet. Hållbar samhällsbyggnad och urbanisering/stadsutveckling förutsätter ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet vilket i sin tur ställer särskilda krav på livscykelanalyser när bostäder och tätortsmiljöer byggs och utvecklas. Byggnation med trä och gröna miljöer innebär fördelar både för klimatanpassning och sociala aspekter som t.ex. urban livsmedelsproduktion. En nationell satsning på forskning om hållbart samhällsbyggande och en social bostadspolitik behöver utgå ifrån samhällsutmaningarna, från 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Agenda 2030 liksom miljökvalitetsmål och regeringens mål för bostäder, byggande, planering, arkitektur, kulturmiljö och samhällssäkerhet. För satsningen på forskning om hållbart samhällsbyggande föreslår regeringen att anslag 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökas med 2018 och . För satsningen på forskning för en social bostadspolitik föreslår regeringen att anslag 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökas med 2018 och . Ökad kunskap för fler bostäder Fortsatt kompetenssatsning för en enhetlig tillämpning av plan- och bygglagstiftningen Kompetensbrist i kommuner och länsstyrelser leder till att tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen inte är enhetlig och effektiv i hela landet. Detta är ett hinder för bostadsbyggande och bostadsförsörjning. Regeringen avser att förlänga den kompetenssatsning rörande plan- och bygglagstiftningen som har genomfört 2014–2016 . Lantmäteriet förvaltar och utvecklar centrala delar av samhällets infrastruktur i form av rikstäckande geografisk information av hög kvalitet och aktuella uppgifter om landets alla fastigheter. Denna infrastruktur ska vara tillgänglig för alla att använda. Utvecklingen mot att tillhandahålla informationen på ett sätt som gör det möjligt både för enskilda medborgare och för företag som vill utveckla tjänster prioriteras. Lantmäteriet arbetar aktivt för att förbättra samhällsservicen och skapa nya utvecklingsmöjligheter, bl.a. genom att fastighetsregistret flyttas till en stabil datormiljö, att den digitala fastighetsinformationen görs tillgänglig i tre dimensioner och att ansökningar kan lämnas elektroniskt. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Bostadspolitisk utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen har inlett ett arbete som syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. För att kunna fortsätta detta arbete på ett effektivt sätt är det viktigt att regeringen snabbt kan inhämta beslutsunderlag och vid behov vidta åtgärder. För att finansiera länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med inträde och etablering på bostadsmarknaden ökades anslaget med 2016. För det fortsatta arbetet tillförs anslaget 2017. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18