prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Flera av miljökvalitetsmålen har även preciseringar som rör friluftslivet, liksom etappmål som identifierar en önskad samhällsomställning och som anger steg på vägen för att nå generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). Uppföljningen av friluftslivsmålen ska samordnas med miljömåls- uppföljningen. Resultatredovisningen baseras i huvudsak på den första uppföljningen av friluftslivsmålen (6700) och redovis- ningen av statsbidrag till friluftsorganisationer. Även uppföljning av åtgärder för biologisk mångfald 2013–2015 (rapport 6699) innehåller värdefull information. har utvärderat Svenskt Friluftslivs fördelning av statsbidraget till friluftslivets organisationer (rapport 6717). redovisar även till hur arbetet med samord- ningen av berörda myndigheters friluftslivs- arbete utvecklas, liksom samverkan med andra aktörer såsom friluftsorganisationerna. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Det primära syftet med uppföljningen av friluftslivsmålen är att redovisa resultat av de medverkande myndigheternas åtgärdsarbete och att ange en utvecklingsriktning för målen . Uppföljningen redovisar även insatser som skulle kunna stärka förutsättningarna för friluftsliv i enlighet med de tio friluftslivsmålen. Ett syfte är också att utvärdera målens utformning och preciseringar. Friluftslivsmålens utveckling till 2020 bedöms som positiv, neutral, negativ eller oklar: Nuvarande insatser uppskattas gynna friluftslivsmålet i en positiv riktning nu och framåt . Det går inte att se en tydlig riktning för utvecklingen av friluftslivs- målet nu och framåt . Alternativt tar positiva och negativa utveck- lingsriktningar inom målet ut varandra. Insatser saknas eller uppskattas som otillräckliga nu och framåt . Tillräckliga underlag för att bedöma utvecklingen saknas, det är inte möjligt att ange utvecklingsinriktning. Redovisningen av statsbidragen görs med utgångspunkt från förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer och det övergripande målet för friluftsliv som beslutat för den statliga friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Syftet med bidraget är att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utövande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om naturen och miljön. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bedömer att två mål har en positiv utveckling , fem mål neutral utveckling, två mål oklar utveckling och ett mål negativ utveckling. För vissa preciseringar finns dock otillräcklig kunskap och data. Tillgänglig natur för alla bedömer att målet har en positiv utveckling. Arbete med att öka tillgäng- ligheten i natur- och kulturlandskapet, både för befolkningen i stort och för särskilda grupper har intensifierats, bl.a. till följd av den ökning av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur som gjordes i budgetpropositionen . Allt fler kommuner tar fram strategiska planerings- underlag om grönstruktur och friluftsliv, samt olika typer av informationsmaterial som kartor och broschyrer. Det saknas underlag för att bedöma om åtgärderna är tillräckliga för att motsvara olika gruppers behov. Starkt engagemang och samverkan bedömer att målet har en oklar utveckling. Det finns etablerade nätverk för dialog och utveckling av friluftslivet. Den årliga Tankesmedjan för friluftsliv fyller en viktig funktion. Det nationella nätverket behöver utvecklas för att bidra till politikens mål. Länsstyrelserna har fått utökade resurser inom utgiftsområde 20 för att genom- föra den regionala friluftslivspolitiken. 18 pro- cent av kommunerna har lokala friluftsråd. Lokala naturvårdssatsningen () är av stor vikt för att i samverkan mellan kommun och det ideella skapa friluftslivsåtgärder. De ideella föreningarna står för en viktig del av friluftslivet. bedömer att målet har en neutral utveckling. Undersökningar visar att allmänhetens grundläggande kunskaper om allemansrätten är goda. Regelverket som sätter gränserna för allemansrätten har inte förändrats . Några förtydliganden av allemansrättens gränser har inte skett. Tillsynen av regler i flera olika lagstiftningar för att stävja överträdelser av allemansrättens gränser är svag. har på uppdrag av rege- ringen tagit fram en långsiktig strategi för att kommunicera allemansrätten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tillgång till natur för friluftsliv bedömer att målet har en neutral utveckling. Det finns verktyg inom såväl fysisk planering som hållbart brukande för att tillgodose värden för friluftslivet, men de används inte på ett enhetligt sätt. De flesta friluftsaktiviteter sker i naturmiljöer nära hemmet som inte är formellt skyddade. Människors möjligheter till friluftsliv hindras delvis av brist på tillgång till miljöer. Skogs- styrelsens konsekvensanalys visar att gammal skog främst kommer att finnas i skyddade områden. Brukad skog blir allt yngre och tätare om skogsbruket fortsätter på samma sätt som . Andelen granskog förväntas öka i och södra delen av . Utveck- lingen är problematisk inte bara för biologisk mångfald utan även för skogens betydelse för friluftsliv och rekreation. har publicerat ett nytt kapitel i skogsskötselserien som behandlar hänsyn till friluftsliv och rekreation. bedömer att målet har en neutral utveckling. Nuvarande insatser gynnar utvecklingen av friluftslivsmålet nu och . Det finns starka intressekonflikter i det tätortsnära landskapet där annan markanvändning prioriteras framför friluftsliv. En stor del av friluftslivet utövas i det tätortsnära natur- och kulturland- skapet. För de flesta finns det närmaste grönområdet inom gångavstånd och ett skyddat naturområde inom cykelavstånd. Det pågående arbetet på nationell, regional och framför allt lokal nivå skapar goda förutsättningar för att den tätortsnära naturen finns tillgänglig, har bra kvalitet och är känd. Lokala naturvårdsatsningen (), har spelat en viktig roll i detta arbete. För att kunna bedöma nåbarheten till och kvaliteten inom tätortsnära naturområden behövs bättre underlag enligt uppföljning. Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling bedömer att målet har en neutral utveckling. natur och kultur skapar attraktionskraft i hela landet. Turismen utvecklas positivt både nationellt och inter- nationellt och har potential för fortsatt hållbar tillväxt i hela landet, inte bara genom ökad omsättning utan också med ökat antal arbets- tillfällen. Det finns många utmaningar med hållbar turismutveckling (ekologisk, ekono- misk och social) i små orter på landsbygd och i glesbygd, så som begränsat kundunderlag, begränsad service och brist på kollektiva transportsystem. inom naturturism omsätter . Det visar den första nationella kartläggningen av företag som helt eller delvis lever på turism med inriktning på naturupplevelser (2014: The Supply of Tourism in : A National Inventory of Service Providers). Skyddade områden som resurs för friluftslivet bedömer att målet har en positiv utveckling. De ökade anslagen för skydd och förvaltning av värdefull natur gynnar utveck- lingen av friluftslivsmålet. Föreskrifter har upp- daterats i 16 nationalparker, vid nationalparks- utvidgningar och nybildade områden. Plane- ringsverktyget zonering tillämpas i bildandet och utvidgning av nationalparker. Hälften av de skyddade områdena har syfte att tillgodose värden för friluftslivet. har slutit två naturvårdsavtal för områden som är betydelsefulla för friluftslivet. Vägledningar ger stöd för länsstyrelsernas förvaltning av skyddade områden. National- parkerna hade totalt 2,4 miljoner besökare. Entréer, information, tillgänglighet och leder uppskattas av besökarna. Natur- och kulturvärden är viktiga resurser för livskvalitet och regional utveckling. Ett rikt friluftsliv i skolan bedömer att målet har en oklar utveckling. Det finns ett starkt stöd för friluftsliv i styrdokumenten för förskola och skola. Det saknas en aktuell nationell uppfölj- ning av friluftslivet i skolan. Vidareutbildning för lärare på universitet och högskolor tenderar att minska eller läggas ned. Många ideella organisa- tioner bidrar till utbildning av lärare och erbjuder aktiviteter men är starkt beroende av projekt- medel, vilket gör kontinuiteten osäker. Hälften av landets kommuner uppger att de har skol- skogar som finns utpekade i översiktsplan eller detaljplan eller genom avtal med markägare. Friluftsliv för god folkhälsa bedömer att målet har en oklar utveckling. Tillräckliga underlag för att bedöma utvecklingen saknas. myndigheten påbörjat en kunskapssamman- ställning om friluftslivets betydelse för folk- hälsan. Kunskapen bör ge en djupare förståelse för hur individers hälsa påverkas av friluftsliv. God kunskap om friluftslivet bedömer att målet har en negativ utveckling. Friluftsliv i förändring har avslutats. Programmet har stimulerat till fortsatt forskning om friluftsliv och informerar om bl.a. statistik, forskning och konferenser om friluftsliv på . De långa tidsserier kring utövande av friluftsliv som tagits fram inom ramen för SCB:s undersökning av levnads- förhållandena har minskat i omfattning. Svenskt Friluftsliv fördelar och betalar ut statsbidrag till friluftsorganisationer. Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag. Organisationsbidrag är stöd till organisationer i förhållande till organisa- tionens medlemsantal och aktivitetsnivå. Verk- samhetsbidrag är stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer har tillsammans nära två miljoner medlemmar. Svenskt Friluftsliv fördelade i bidrag till 25 frilufts- organisationer, varav avsåg organisationsbidrag till 15 organisationer och avsåg verksamhetsbidrag till 17 organisationer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.5 Friluftsorganisationer som fått bidrag (tillsammans med och Sportfiskarna) Genom bidragsverksamheten nås stora grupper av människor som ges möjlighet att få ett upplevelserikt friluftsliv. Organisationsbidragen till friluftsorganisationerna möjliggör stor verksamhet med många deltagare i olika aktiviteter. , i likhet , prioriterades särskilt satsningar på verksamheter för barn och ungdomar. Flera projekt har foku- serats på barn som kommit till . Nyskapande projekt har lyfts fram och försök har gjorts att nå nya föreningar för att få fler både fler och nya aktörer inom friluftslivet. Några projekt har syftat till att utbilda ledare vilket gynnar möjligheten att i följande aktivi- teter öka antalet deltagare. En positiv medlems- utveckling, även för medlemmar i åldern och yngre, rapporteras av flera organisationer. Bland andra Scoutkårerna, , 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och har ökat medlemsantalen. Bland projekten som fokuseras på barn och ungdomar finns Sportfiskarnas Klassdraget, som har gett mer än 80 000 barn chansen att få prova på fiske. Totalt deltog skolor och 61 klubbar. I Svenska Turist- föreningens projekt fick barnfamiljer möjligheter att upptäcka fjällen. undersökte STF hur fjällanläggningar och vandringsleder kan förbättras för att underlätta för barnfamiljer att tillbringa semes- tern i fjällen. Frilufsfrämjandet har tillsammans med Rädda barnen i projektet gett barn i socioekonomiskt utsatta områden en chans att upptäcka naturen. hemmabackar ges ca 500 000 människor möjlig- heter till ett aktivt friluftsliv kring en lokal backe. Flera projekt fokuseras på integration och aktiviteter för personer som kommit till . genomförde projektet , verksamhet för integra- tion, där unga kvinnor med olika etnisk, kulturella och sociala bakgrunder möttes för att i en trygg atmosfär utmana sig själva, lära känna varandra och varandras kulturer och upptäcka mer av natur, kultur och friluftsliv. I Svenska Klätterförbundets projektet socioekonomiskt utsatta grupper har bl.a. ungdomar på ett asylboende erbjudits klättring inomhus och utomhus. Svenska Jägareförbundets fleråriga projekt svenskar i naturen har fortsatt verkat för ökat intresse för och deltagande i det svenska natur- och friluftslivet hos ungdomar med utländsk bakgrund, engagera och aktivera flera relevanta aktörer och skapa möjlighet för möten och kulturellt utbyte. Kontakt och samarbeten i olika former finns även med projektet i Skolan och . har projektet direkt nått drygt 1200 ungdomar med utländsk bakgrund. Av deltagarna uppger att de är intresserade av att lära sig mer om den svenska naturen och friluftsaktiviteter. Av Scouternas strategi framgår att medlemsbasen 2025 ska spegla befolkning gällande etnicitet och socio-ekonomisk bakgrund. I projekten friluftsliv och Scouting för alla har Scouterna sökt nå nya grupper och väcka nya fritidsintressen. Genom statsbidragen till projektaktiviteter har fler barn har fått bättre förutsättningar för att få kunskap om och möjlighet att uppleva olika typer av friluftsliv. projekt friluftsliv i skolan som genomförs tillsammans med och Sportfiskarna fokuseras ledarnas fortbildning bl.a. på allemansrätt och etik, friluftssäkerhet, friluftstekniker, att samarbeta i naturen, och natur- och vattenvård. Kännedomen om närnaturens och friluftslivets värden (biologiska, sociala och pedagogiska) har ökat. Värdet av att bevara och tillgängliggöra natur för utomhuspedagogisk verksamhet och friluftsliv nära skolor och bostäder har genom projektet även uppmärksammats hos politiker, tjänstemän och skolor i ett stort antal kommuner. anordade Miljö- och Folk- och Naturkonfe- rensen Steg framåt för friluftslivet med syfte att ge regeringen underlag till en utvecklad och stärkt friluftspolitik. Cirka 80 inbjudna deltagare från näringsliv, myndigheter och organisationer medverkade. Miljö- och har dokumenterat konferensen i en rapport (M2016:01). tankesmedja om friluftsliv, Värdera det ovärderliga, arrangerades av Naturvårds- verket tillsammans med ett 15-tal aktörer. Cirka 250 deltagare diskuterade friluftslivets bidrag till attraktion och värdeskapande, hur friluftslivet kan framställas som attraktivt och hur aktuell friluftslivsforskning bidrar till utvecklingen. Regeringen bedömer att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas. Regeringen ökade därför anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer i budgetpropositionen med och framåt. Prioriterade målgrupper är barn, ungdomar och personer som kommit till . första uppföljning av friluftslivsmålen är ett viktigt underlag för regeringens arbete att utveckla politiken och följa upp målen. Regeringen bedömer att ansvaret för friluftslivsfrågor måste bli tydligare och att samarbetet mellan myndigheter med ansvar för friluftslivsfrågor behöver utvecklas. Kommuner och myndigheter på regional nivå behöver fortsatt stöd och samordning i arbetet med att förvalta och utveckla förutsättningar för friluftslivet, tillsammans med berörda aktörer. Samordningen av myndigheternas arbete med tätortsnära natur behöver utvecklas och befint- liga styrmedel behöver tillämpas för friluftslivets syften. Kunskap och data om friluftsliv är viktigt för att förvalta landskap hållbart och för att kunna följa upp om målen nås. Det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, inte minst i tätorternas närhet. Läns- styrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar bl.a. till detta, liksom det statliga stöd som ges till kommuner enligt förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt () (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). Brist på tillgänglighet är mest påtaglig i slättbygder med hög brukningsintensitet, stora åkrar och få stigar vid sidan av de trafikerade vägarna. Tillgänglighet och tillgång till attraktiv natur kan också minska på grund av låg grad av anpassningar och miljöhänsyn samt körskador på stigar och leder. Inom skogssektorn bedrivs arbete för att förbättra hänsynen till friluftsliv och rekreation bl.a. genom att implementera och utveckla nya målbilder för friluftsliv och rekreation. De kraftfulla budgetsatsningar som gjordes i budgetpropositionen på anslag 1:16 Skydd av värdefull natur (utg.omr. 20) och anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur (utg.omr. 20) är av stor betydelse för förutsättningar för friluftslivet och bidrar även till jobb och företagande. Det kvarstår mycket arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv, särskilt i tätortsnära natur och i det mångbrukade landskapet. Det behövs mer vägledning och kompetensutveckling om friluftslivets värden i samhällsplanering och i planeringsunderlag för de areella näringarna. Myndigheternas arbete med grön infra- struktur och ekosystemtjänster ska samordnas med arbetet med friluftsliv som är en s.k. kulturell ekosystemtjänst. Bevarande av biolo- gisk mångfald och hänsyn till friluftslivet ska vara en naturlig komponent inom alla sektorer som nyttjar mark och vatten. Allemansrätten ger tillgänglighet till stora delar av landskapet och den ska nyttjas med respekt för äganderätten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kunskap om allemansrätten behöver upprätt- hållas kontinuerligt av och andra myndigheter och organisationer. natur- och kulturlandskap och de naturupplevelser dessa erbjuder är förut- sättningar för den starkt växande besöksnäringen och skapar attraktionskraft i hela landet. Regeringen har gjort stora satsningar på att främja natur- och kulturbaserad turism (se utg.omr. 24 Näringsliv). Turismen utvecklas positivt både nationellt och internationellt och har potential för fortsatt tillväxt i hela landet. Flera av miljökvalitetsmålen har preciseringar som rör friluftslivet. Skydd och skötsel av värdefull natur gynnar friluftslivet genom att stärka och förbättra tillgång och tillgänglighet till natur (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och natur- vård). Tillgång till naturen förhöjer fysisk aktivitet, ökar sociala kontakter, minskar psykosocial stress och depression. Friluftslivspolitiken har därför betydelse för Folkhälsopolitikens mål- områden, inte minst målområde 1 om delaktig- het och inflytande i samhället och målområde 9 om fysisk aktivitet (se vidare utg.omr. Friluftsorganisationerna skapar intresse och möjligheter för barn och vuxna att utöva frilufts- aktiviteter, motionera och uppleva naturen. Organisationerna skapar också mötesplatser i naturen för människor med olika bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen. Regeringen konstaterar att det statliga bidraget till friluftsorganisationer väl uppfyller bidragets syfte och att anslaget ger goda samhällseffekter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.8.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till specialidrott inom gymnasieskolan, idrottsforskning och insatser mot dopning. Tabell 16.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2018–2019 samt med 2020–2025. Anslaget föreslås öka med för insatser för att öka sysselsättningen. Finansiering sker från anslag 1:8 Bidrag till psykiatri under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 16.8.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Bygde- gårdarnas , Folkets Hus och Parker och för organisa- tionernas information, rådgivning utvecklings- arbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Anslaget föreslås öka med för insatser främst inom barn- och ungdomsidrotten. För samma ändamål beräknas anslaget öka med . Anslaget föreslås öka med för insatser för idrottsverksamhet i utsatta områden. För samma ändamål beräknas anslaget öka med för Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skälen för regeringens förslag: används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga Detta innebär att bidragen betalas ut ett Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Tabell 16.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 16.8.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2018 respektive –2020 för att öka möjlig- heten att skapa föreningsdrivna mötesplatser, särskilt i storstädernas socioekonomiskt utsatta områden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. I förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering finns bestämmelser om statsbidrag för kvinnors organisering. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medelstilldelningen till kvinnors organisering bör Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor kunna handlägga stödet Detta innebär att åtaganden om bidrag för kvinnors organisering beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2018. Tabell 16.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 16.8.4 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. I förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer finns bestämmelser om statsbidragens hantering. Tabell 16.15 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.