prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att demokratin står stark, men att det politiska inflytandet inte är jämnt fördelat. Utredningen föreslår bl.a. en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Utredningen föreslår också att en s.k. folkmotion införs till kommun- och som ersätter de nuvarande bestämmelserna om medborgarförslag. Andra bedömningar rör bl.a. ökad insyn i kommunala beslutsprocesser, stärkt medborgardialog, ett öppnare remissförfarande, medborgerlig förslagsrätt till och stärkta möjligheter för personer med funktionsnedsättning att delta i demokratin. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . Lokala resurscenter stärker individers demokratiska delaktighet I många socioekonomiskt utsatta stadsdelar och bostadsområden finns problem med att delar av befolkningen inte deltar i eller känner sig delaktiga i demokratin. Regeringen beslutade därför om en satsning på lokala resurscenter för demokratisk delaktighet i socioekonomiskt utsatta bostadsområden (dnr Ku2015/01964/D). Efterfrågan på medel från föreningslivet för att starta lokala resurscenter har varit stor och verksamhet har påbörjats eller är på väg att byggas upp i åtta av landets mest socioekonomiskt utsatta områden. Det är ännu för tidigt att på individnivå mäta effekten på den demokratiska delaktigheten. Delaktighet bland personer med psykisk ohälsa Kunskapen om hur deltagandet och delaktigheten i demokratin mellan valen ser ut för personer med psykisk funktionsnedsättning och psykisk ohälsa är begränsad. Regeringen beslutade därför att ge Myndigheten för delaktighet i uppdrag att genomföra en undersökning av den demokratiska delaktigheten mellan valen bland personer med psykisk funktionsnedsättning. Undersökningen ska redovisas (dnr Ku2015/02854/D). Medborgare kan påverka beslut i fullmäktige har det funnits en möjlighet för boende i kommuner och landsting att genom medborgarförslag väcka ärenden i fullmäktige. Över tid har det skett en successiv ökning av antalet kommuner och landsting som valt att införa medborgarförslag. 2015 hade tre av fyra kommuner och landsting infört denna förslagsrätt. lämnades det in totalt runt 3 000 medborgarförslag. De flesta besvarades men enbart beviljades (SOU 2016:5). Ett annat sätt för medborgare att påverka offentligt beslutsfattande mellan valen är genom att väcka frågan om folkomröstning. Det förstärkta folkinitiativet infördes och innebär att en rådgivande folkomröstning ska hållas i en fråga om av de röstberättigade begär det och under förutsättning att inte två tredjedelar av närvarande ledamöter i fullmäktige motsätter sig det. Sedan det förstärkta folkinitiativet infördes har antalet folkomröstningar ökat. , , har ca 70 initiativ till folkomröstningar lämnats in till kommun- och . Av dessa har bedömts uppfylla kraven som ställs för namninsamlingar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 folkinitiativ lett till att folkomröstningar genomförts på kommun- eller landstingsnivå. Detta kan jämföras med de 12 folkinitiativ som ledde till folkomröstningar (SOU 2016:5). En undersökning genomförd av demokratiutredningen visar att av landets kommuner och landsting genomför någon form av medborgardialog och användandet har ökat . demokratiutredning pekar på att även om användandet av formella inflytandeformer som medborgarförslag, folkinitiativ och medborgardialog har ökat och bidrar till demokratin kan de också skapa problem. Hanteringen av medborgarförslag är t.ex. ofta administrativt tung för kommunerna. Det förekommer också medborgardialoger som skapar falska förhoppningar om inflytande och som kan påverka demokratins legitimitet negativt. Inga nya europeiska medborgarinitiativ 2015 har EU-medborgare möjlighet att genom att lämna in ett medborgarinitiativ som stöds av minst en miljon EU-medborgare uppmana Europeiska kommissionen att, inom ramen för dess befogenheter, lägga fram ett lagförslag. I minst sju av EU:s medlemsstater ska stödförklaringarna uppgå till ett visst antal, i fall 15 000. har inte något initiativ inkommit till , som är behörig myndighet för kontroll och intygande av stödförklaringar från personer med svenskt personnummer. Däremot pågår tre namninsamlingar som kan komma att lämnas in . Europeiska kommissionen har inlett ett arbete för att förbättra instrumentets användbarhet och öka antalet godkända initiativ. Förslag om större delaktighet i frågor som beslutas på EU-nivån överlämnade utredningen om delaktighet i EU sitt betänkande EU på hemmaplan (SOU 2016:10). Utredningen konstaterar att individer och intresseorganisationer har väsentligt sämre möjligheter till insyn och inflytande i de politiska frågor som beslutas på EU-nivån jämfört med i de frågor som inte har EU-koppling. Det svenska politiska systemet har inte sedan medlemskapet inleddes förändrats på ett sätt som fullt ut möjliggör för medborgaren att tillvarata existerande kanaler för inflytande. Som orsaker framför utredningen dels kunskapsbrist om det svenska demokratiska systemets relation till EU, dels maktförskjutningar och förändrade roller för de politiska institutionerna samt frånvaro av ett kontinuerligt offentligt samtal om EU-relaterade frågor. Utredningen föreslår ett antal åtgärder, bl.a. i syfte att förbättra informationen om och delaktigheten i beslutsfattande på EU-nivån. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds i . Regeringen bedömer att de genomförda insatserna bidrar till att stärka befolkningens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. Övergripande finns ett stort engagemang och intresse för politik och samhällsfrågor hos den svenska befolkningen. är det oroande att vissa grupper står utanför och varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. En del av de demokratiska klyftorna har en geografisk koppling. Andelen som står utanför demokratin är större i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. Det finns också en klyfta mellan stad och land, där en lägre andel av befolkningen på landsbygden än i storstadsregionerna anser att de har möjlighet att påverka politiska beslut på nationell nivå. Satsningen på lokala resurscenter för demokratisk delaktighet i landets socioekonomiskt mest utsatta bostadsområden förväntas bli av stor betydelse för att möta samhällsutmaningen med ökande demokratiska klyftor. Det är positivt att tillämpningen av formella inflytandeformer som medborgarförslag, folkinitiativ och medborgardialog fortsätter att öka i landets kommuner och landsting. uppstår ibland problem vid genomförandet. Exempelvis kan medborgardialoger skapa falska förhoppningar om inflytande som påverkar demokratins legitimitet negativt. Uppdraget om den demokratiska delaktigheten bland personer med psykisk funktions- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 nedsättning förväntas ge ett värdefullt kunskapsunderlag för det fortsatta arbetet. Det låga antalet europeiska medborgarinitiativ understryker behovet av den Europeiska kommissionens pågående arbete med att förbättra instrumentets användbarhet. demokratiutredning utgör ett viktigt underlag för att utveckla demokratipolitiken. Inom ramen för det fortsatta arbetet ingår att överväga vilka åtgärder som ska genomföras. Likaså utgör betänkandet från Utredningen om delaktighet i EU ett viktigt underlag. Sammanfattningsvis är det angeläget att allmänheten och övriga aktörer ges goda förutsättningar att tillvarata möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet, oavsett beslutsnivå. –förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom regering, riksdag och EU:s institutioner. Demokratiska värderingar liksom kunskap om det demokratiska styrelseskicket och förtroende för demokratins institutioner påverkas av en rad faktorer och inte minst av händelser i omvärlden, såväl nationellt som internationellt. Kriser och skandaler av olika slag kan exempelvis minska förtroende för demokratin och dess institutioner som hot mot säkerheten såsom terrorism kan bidra till att öka uppslutningen kring demokratin och dess institutioner. Vid sidan av regeringens insatser utförs även arbete för att öka den demokratiska medvetenheten av 9.7Resultatredovisning för en ökad organisationer i det civila samhället och av I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att stärka medvetenheten om och stödet för demokratins grundläggande principer. Insatser som rör en ökad demokratisk medvetenhet genom samverkan med trossamfunden redovisas i utgiftsområde 17 avsnitt 12.4.2. 9.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Att öka den demokratiska medvetenheten handlar om ett arbete för att på olika arenor stärka demokratins fundament i form av befolkningens stöd för och kunskap om styrelseskicket, de demokratiska värderingarna samt demokratins beslutsformer. Insatser för att stärka den demokratiska medvetenheten kan bidra till en ökad demokratisk delaktighet bland medborgarna, till ett stärkt demokratisk samtal, till att förebygga polarisering mellan olika grupper i samhället samt till att motverka rasism, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism. Arbetet med ökad demokratisk medvetenhet bedöms utifrån: –befolkningens stöd för och kunskap om demokratin som styrelseskick samt dess grundläggande värderingar, –befolkningens bedömning av demokratins sätt att fungera, och myndigheter på olika nivåer. Regeringens insatser på området är betydelsefulla men behöver ses i ett större sammanhang och utgör endast en av flera faktorer som påverkar den demokratiska medvetenheten i befolkningen. Den demokratiska medvetenheten följs upp För att öka kunskapen och förbättra uppföljningen av demokratipolitiken gav regeringen i uppdrag att ta fram och redovisa indikatorer som belyser hur demokratins tillstånd i utvecklas . Uppdraget genomfördes av . Mer om uppdraget redovisas i avsnitt 9.6.2. Redovisningen visar att en majoritet av befolkningen är ganska eller mycket nöjd med hur demokratin fungerar i . Andelen nöjda har dock minskat från till . Detta innebär ett brott i kurvan och den lägsta andelen nöjda . Rapporten visar att män är mindre nöjda med hur demokratin fungerar än kvinnor, att lågutbildade är mindre nöjda än högutbildade och att personer bosatta på landsbygden är mindre nöjda än personer bosatta i andra typer av regioner. Andelen av befolkningen som har ett mycket eller ganska stort förtroende för har minskat från 2015 som förtroendet för regeringen har minskat från till och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 förtroendet för kommunstyrelserna har minskat från . Förtroendet för riksdag och regering har legat på en högre nivå –2014 men har i mätningen 2015 sjunkit till en nivå som motsvarar den som gällde . Förtroendet för riksdag, regering och kommunstyrelser har minskat mer bland män än bland kvinnor. Även förtroendet för politiska partier och för svenska politiker i allmänhet har minskat tydligt . Minskningen skiljer sig där inte tydligt mellan män och kvinnor. När det gäller synen på hur demokratin fungerar i EU visar universitets redovisning att andelen av befolkningen som är mycket eller ganska nöjd har minskat från 2015. har andelen som svarar att de är nöjda med demokratin i EU dock ökat från en nivå på . Andelen som är nöjda med hur demokratin i EU fungerar är något större bland män än kvinnor. Andelen i befolkningen som har mycket eller ganska stort förtroende för respektive är i båda fallen . Tabell 9.3 Förtroende för demokratiska institutioner –2015 Andel i befolkningen (procent), 16–, som svarar att de har mycket eller ganska stort förtroende Källa: , , x = uppgift saknas Utbildningsinsats motverkar rasism och främjar den demokratiska medvetenheten För att öka den demokratiska medvetenheten bland skolelever har Forum för levande historia fått i uppdrag att genomföra en utbildningsinsats. Insatsen ska pågå – 2017 och bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin (dnr Ku2015/00219/KA). Myndigheten har inom ramen för uppdraget genomfört kunskapshöjande insatser bl.a. i form av regionala konferenser. En utvärdering visar att av de som har deltagit anser att lärdomar från konferenserna är tillämpbara i deras professionella yrkesroll. Kunskap om medier ökar den demokratiska medvetenheten Ett kritiskt och medvetet förhållningssätt till medier och tillgänglig information är en allt viktigare förutsättning för individers demokratiska deltagande och för ett fungerande demokratiskt samtal. har ett pågående arbete för att öka medie- och informationskunnighet bland barn och unga som även syftar till att stärka dem mot antidemokratiska och våldsbejakande budskap på internet och i sociala medier (dnr Ju2013/03289/D, Ju2014/04192/D). har fått ett särskilt uppdrag att stärka detta arbete genom att utveckla, översätta och sprida utbildningsmaterialet för mig, respektive delar av det material som ingår i No Hate Speech Movement (dnr Ku2016/01622/LS). Elevresor till minnesplatser ökar medvetenheten Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA) beviljades ett bidrag om för elevresor till minnesplatser i i syfte att belysa behovet av demokratiskt samarbete i (dnr Ju2014/03127/D, Ku2015/01449/D). I projektet, som slutredovisades , har 408 elever och 81 lärare från 84 skolor på 31 orter deltagit (dnr Ku2016/00413/D). SKMA bedömer sammantaget att de medverkande eleverna har tagit stort intryck av besöken på Förintelsens platser och fått fördjupade kun- skaper på en rad områden. Flertalet har också blivit mer aktiva för att motverka fördomar och rasism i sin vardag. I en enkät svarar många deltagare att de bättre förstår värdet av ett demokratiskt samhälle där alla behandlas lika samt att de efter resan i högre grad ser värdet av ett kritiskt förhållningssätt till budskap exempelvis på internet (dnr Ju2014/03127/D, Ku2015/01449/D, Ku2016/00413/D). Demokratisk medvetenhet bland EU:s medborgare främjas EU:s stödprogram Ett för medborgarna 2014–2020 syftar bl.a. till att främja kunskap och medvetenhet om historia och utvecklingen mot demokrati. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fungerar som svensk kontaktpunkt för programmet som även ska bidra till att stimulera till demokratisk delaktighet och belysa den mångfald som finns inom EU. Europeiska kommissionen mottog totalt 17 ansökningar om medel från programmet med svenskt huvudmannaskap, varav fem beviljades (dnr Ku2016/00575/D). Regeringen bedömer att de genomförda insatserna i de fall där data finns tillgängliga bidrar till att skapa en ökad demokratisk medvetenhet i form av ett stärkt stöd för och ökad kunskap om demokratin och dess grundläggande principer. Sammanfattningsvis är de flesta människor i nöjda med hur demokratin fungerar. Det är dock oroande att andelen som är nöjda har minskat . Även förtroendet för de politiska institutionerna (riksdag, regering och kommunstyrelser) har minskat mellan de två åren. Regeringens uppföljning visar att det är en mindre andel män än kvinnor som är nöjda med demokratin och som har förtroende för de politiska institutionerna. Även personer med lägre utbildning och personer som är bosatta på landsbygden är i genomsnitt mindre nöjda med demokratin och har lägre förtroende för de politiska institutionerna än personer med högre utbildning och personer som är bosatta i andra typer av regioner. En del av den negativa utvecklingen har troligtvis sin förklaring i det parlamentariska läget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Resor till Förintelsens minnesplatser har varit ändamålsenliga och har ökat den demokratiska medvetenheten bland de grupper av skolelever som deltagit i verksamheten och i deras omgivning. Likaså har EU:s stödprogram Ett för medborgarna varit ändamålsenligt. 9.8Resultatredovisning för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna har redovisats till i skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144–). Den våldsbejakande extremismen i består i huvudsak av tre miljöer: högerextremism, vänsterextremism och islamistisk extremism. Det finns också ensamagerande extremister som kan motiveras till våldshandlingar av olika ideologier, men som inte tillhör etablerade grupper eller nätverk. Enbart generella demokratistärkande åtgärder är inte tillräckligt för att förebygga våldsbejakande extremism. Erfarenheter från andra länder och från regeringens tidigare insatser visar att frågor om våldsbejakande extremism måste inkluderas i insatser som syftar till att öka demokratisk medvetenhet och respekten för alla människors lika värde och rättigheter. Utöver det behövs specifika åtgärder som särskilt syftar till att utveckla arbetet med individer i riskzonen och för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism utgör en viktig del av arbetet mot terrorism. Insatserna mot terrorism omfattar utöver det förebyggande arbetet åtgärder för att förhindra och försvåra terrorism. Regeringens arbete mot terrorism beskrivs inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism bedöms utifrån fem bedömningsgrunder: –stärka den nationella samordningen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, –stärka arbetet som riktas till ungdomar i syfte att förebygga radikalisering, Nationell samordning är också nödvändigt för att stödja kommunerna i att utveckla sitt förebyggande arbete. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringen beslutade om att tillsätta en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Samordnaren har fått tilläggsdirektiv (dir. 2015:27, dir. 2015:86 och dir. 2016:43). Den huvudsakliga målgruppen för arbetet är –stärka arbetet med att identifiera risk- 290 kommuner. faktorer och stödja individer i riskzonen, –stärka arbetet med individer för att de ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser, och –utveckla nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte med syfte att förbättra det svenska förebyggande arbetet. Målsättningen med regeringens åtgärder inom detta område är att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. I samordnarens kartläggning över kommuners arbete mot våldsbejakande extremism som togs fram anger en fjärdedel av kommunerna att det existerar någon form av våldbejakande extremism i kommunen (Den nationella samordnaren ). I dessa kommuner är högerextremism mest förekommande, . Näst mest förekommande är islamistisk extremism, . av kommunerna anger att det finns vänsterextremism. För att uppnå målet bedömer regeringen att kunskapen om våldsbejakande extremism måste öka hos myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer och att dessa olika aktörer i sin tur behöver utveckla förebyggande insatser och metoder. Det är utifrån denna inriktning av arbetet som resultaten redovisas. Stärka den nationella samordningen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Nationell samordning krävs för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, eftersom många olika aktörer måste vara aktiva i arbetet. arbete har bl.a. resulterat i att varje kommun har utsett en kontaktperson för arbetet. Med stöd av Kommuner och Landsting (SKL) har den nationella samordnaren tagit fram en virtuell plattform för samverkan som används som ett nätverk och stöd i arbetet kommuner emellan. Kontaktpersonerna har också varit ett stöd för samordnaren då de bl.a. har kunnat bidra till att skapa en lägesbild över det arbete som bedrivs i . Fyra kommuner – , , och – ingår i ett pilotprojekt med s.k. Kunskapshus som är en beteckning för lokal samverkan mellan olika kommunala verksamheter som ska utgöra en modell för hur kommuner och landsting kan optimera sina resurser för att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande miljöer. syftar till att samla den kommunala expertisen och samordningsansvaret för att på ett mer effektivt sätt möta utmaningarna i arbetet mot våldsbejakande extremism. Detta möjliggör ett brett underlag om hur olika typer av kommuner med varierande lokala kontexter arbetar förebyggande mot våldsbejakande extremism, vilket också kommer att generera specifik kunskap om olika arbetssätt och metoder. Referensgrupp av nationella myndigheter m.fl. inrättade den nationella samordnaren en referensgrupp av 15 nationella myndigheter samt Kommuner och Landsting (SKL). Referensgruppen har bidragit till en starkare samordning av arbetet. Arbetet har gått från att initialt handla om kunskaps- och erfarenhetsutbyte till att skapa och diskutera konkreta insatser mot våldsbejakande extremism. Referensgruppen har träffats sammanlagt sju gånger . Nationellt nätverk av experter fick den nationella samordnaren i uppdrag att inrätta ett expertnätverk vars kunskap och kontakter kan gynna utvecklingen av det förebyggande arbetet på nationell, regional och lokal nivå (dir. 2015:27). Samordnaren har inrättat två olika forum för experter, ett nätverk av forskare och ett nätverk av praktiker. Inom ramen för forskarnätverket har den nationella samordnaren initierat olika forskningsprojekt för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism. Stärka arbetet som riktas till ungdomar i syfte att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Forum för levande historia genomför regelbundet en undersökning av ungdomars tolerans och attityder till utsatta grupper i samhället. Undersökningen omfattar ungdomar i årskurs 9 i och årskurs 1–3 i gymnasieskolan. Resultaten från den senast genomförda undersökningen visar att av ungdomarna är mycket oroliga för terrorism, mycket oroliga för ökad främlingsfientlighet och att är mycket oroliga för ökad invandring (Forum för levande historia 2014). Av studien framgår att var fjärde skolelev tydligt upplever att nynazism är ett problem i och att var tredje upplever att rasism är det. Studien visar också att av de skolelever som är utrikes födda har blivit retade för sitt ursprung i skolan minst en gång och att en lika stor andel har blivit retade även utanför skolan på grund av detta. Av inrikes födda med båda föräldrarna födda i är motsvarande andel . Ett arbete som syftar till att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter och som riktas till barn och ungdomar bör både förebygga de omständigheter som kan bidra till radikalisering, t.ex. rasism, diskriminering, hot och hat, och förebygga de ideologiska och antidemokratiska, politiska och religiösa föreställningar som legitimerar våld som en politisk metod för att förändra samhället. I syfte att utveckla det förebyggande arbetet behöver därför olika personalgrupper som arbetar med verksamheter för barn och ungdomar kunskap och vägledning. De behöver också kunna bemöta P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 och diskutera barns och ungdomars oro för terrorism och nynazism. Grundläggande och fördjupade utbildningsinsatser riktade till yrkesgrupper på lokal nivå Regeringen har gett i uppdrag till den nationella samordnaren att genomföra grundläggande och fördjupade utbildningsinsatser riktade till yrkesgrupper på lokal nivå (dir 2014:103). Enligt den nationella samordnarens erfarenhetsberättelse har de genomfört ca 200 utbildningstillfällen med sammanlagt 20 000 deltagare (dnr Ku2016/01650/D). Av samordnarens kartläggning av kommunernas arbete framgår att har besökt samordnarens webbplats och anger också att den har varit till stor hjälp i deras arbete.