prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Fördel- ningsnyckeln har därefter justerats för att avspegla förändringar av medlemsländernas andelar av världsekonomin. Kapitalhöjningar i NIB har skett vid sex tillfällen: 1984, 1987, 1993, 1999, 2005 och 2011. Eftersom medlems- ländernas bidrag till dessa har baserats på upp- daterade fördelningsnycklar, som de existerande kapitalandelarna inte justerats, har 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 det uppstått en diskrepans mellan respektive medlemslands olika typer av kapital- andelar i banken. Även medlemsländernas andel- ar av de särskilda garantierna för långivning till icke-medlemsländer, s.k. projektinvesteringslån (), och miljöinvesteringslån (MIL) skiljer sig från deras andelar av grundkapitalet. Diskrepansen har lett till oenighet om hur vinstutdelningen ska fördelas, eftersom valet av kapitalandel som grund för fördelning av vinsten påverkar respektive medlemslands andel av vinsten. Stadgarna ger utrymme för olika tolkningar, men utdelningen har baserats på respektive lands andel av det inbetalade kapitalet. Diskrepansen kan också anses utgöra ett principiellt problem eftersom medlems- ländernas relativa ansvar för de olika delarna av bankens kapital inte är desamma. För att åtgärda det ovan beskrivna problemet beslutade guvernörsstyrelsen att respektive medlemslands andelar av inbetalt kapital och garantikapital ska justeras så att dessa likställs med medlemsländernas andelar av grundkapitalet i banken. Även andelarna av MIL- och PIL-garantierna ska justeras på detta sätt. Medlemsländernas andelar av grund- kapitalet i förändras dock inte. Justeringen kräver en ändring av bankens stadgar eftersom dessa anger medlemsländernas andelar av MIL- och PIL-garantierna i absoluta tal. Stadgarna ändras även så att det tydliggörs att vinst- fördelningen ska baseras på medlemsländernas andelar av bankens grundkapital och inte på det inbetalade kapitalet. För del innebär förslaget att landets andel av det inbetalade kapitalet minskar från till (tabell 12.1). Ned- justeringen medför en engångsåterbetalning till svenska staten om , som kommer att redovisas mot inkomsttitel. Ned- justeringen av det inbetalade kapitalet kompen- seras av att garantikapitalet vad gäller bankens grundkapital justeras upp från till , vilket innebär att åtagandet kommer att uppgå till 1 . För- ändringen av garantiåtagandet har ingen budget- effekt. andel av eventuell framtida vinstutdelning blir lägre jäm- fört med den period då utdelningen baserades på det inbetalade kapitalet. Vinstutdelning till medlemsländerna sker när bankens finansiella ställning så tillåter. andel av PIL- garantierna justeras ner från till , eller , medan andelen av MIL-garantierna är i princip justeringen att det statliga garantiåtagandet till NIB sjunker. Kapitaljusteringen förändrar inte röststyrka i bankens styrorgan. Anslagsmedel för MIL-garantiernas årliga av- gifter kommer liksom tidigare att ligga under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En engångsavgift till betalades för PIL-garantierna och är helt avgiftsbefriade tills vidare. Det innebär att infrianden, t.ex. det nu aktuella infriandet för MIL-garantin till det fallerade lånet till ukrainska i stället ska belasta garantireserv och inte anslag på statens budget. Av 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen och 6 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) framgår att regeringen inte utan godkännande får ställa ut kreditgarantier. Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande för att regeringen ska kunna ingå en bindande överenskommelse som förutsätter att en lag ändras eller i övrigt gäller ett ämne som riks- dagen ska besluta om. Mot denna bakgrund kräver utökningen av garantiåtagande för NIB:s grundkapital och ändringen av institutionens stadgar godkännande. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att dels godkänner ändringen av , dels bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för NIB:s projektinvesterings- lån och miljöinvesteringslån som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.1 Effekter av förslaget om kapitaljustering i NIB på andelar i och garantiåtagande till banken Tusental kronor1 (procent av bankens respektive totala kapitalpost, avrundat till en decimal) (38,1) (34,6) -138 385 (-3,5) (34,3) (34,6) 138 385 (0,3) (34,6) (34,6) (37,3) (34,6) -453 144 (-2,7) (34,6) (34,6) -292 (0,03) Negativa tal innebär en återbetalning för inbetalt kapital och en minskning av det statliga garantiåtagandet för garantikapitalet. 3På grund av avrundning förändras inte andelen i procent. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 13 Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar (kapitaltillskottet till) Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), årliga medlemsavgifter till Bruegel, () och utvecklingsbank (CEB), samt garantier till fem internationella finansieringsinstitut. 13.2Mål, indikatorer och resultat Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar undertecknade avtalet för inrättandet av AIIB med förbehåll för riks- dagens godkännande. 2015/16:99, 2015/16:FiU21, 2015/16:310). formellt medlem i AIIB , efter att ratifikationsinstrumentet deponerats. I beslut om AIIB bemyndigades regeringen att –2020 för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott på högst 1 till AIIB som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlems- länderna. Kapitaltillskottet betalas in genom fem lika stora årliga utbetalningar, varav fyra återstår. DAC beräknas sent 2016 fatta beslut om till vilken grad kapital- tillskott i AIIB är att beteckna som inter- nationellt bistånd. AIIB inrättades formellt . Upp- byggnaden och utvecklingen av verksamheten fortgår planenligt. beslutade bankens direktörsstyrelse om finansiering till de första projekten. Bruegel är en tankesmedja vars forskning bidrar till fördjupad förståelse av de, främst ekono- miska, utmaningar som kan väntas möta i en globaliserad värld. Medlemskapet ger möjlighet att på nära håll ta del av Bruegels verk- samhet. Bruegels medlemmar är företag, institutioner samt en majoritet av EU-medlems- länder. Styrelsemedlemmarna utses för att på ett balanserat sätt representera tankesmedjans olika medlemmar. Ingen enskild medlem bidrar med mer än 3–av årsbudgeten, i syfte att säkra tankesmedjans oberoende och objektivitet. Bruegel är en ideell organisation enligt belgisk lag, som styrs enligt sina stadgar. Alla intäkter och kostnader redovisas i årsredovisningarna. I dessa redogörs även för Bruegels verksamhet och utveckling. utvärderas Bruegel av en oberoende kommitté, och i den senaste utvär- deringen som genomfördes fick Bruegel goda omdömen avseende verksamheten 2010– 2012. En ny kommitté ska utvärdera Bruegel . Bruegel har i rad fått utmärkelser för god transparens. medlemsavgift till EIPA syftar till att stödja EIPA:s arbete med att genom forsknings- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och utbildningsverksamhet bidra till utveck- lingen av den offentliga förvaltningen i . EIPA:s verksamhet stödjer den europeiska integrationsprocessen och är inriktad på EU:s institutioner, beslutsprocesser samt förvaltning och EU-rätt. För att bedöma måluppfyllelsen används upp- gifter om antalet deltagare i EIPA:s olika utbild- ningsinsatser. uppgick antalet deltagare i EIPA:s aktiviteter till 12 280 stycken, vilket är något tusental färre deltagare jämfört med – 2014, men fler deltagare än . Även om utvecklingen innebär ett minskat antal deltagare jämfört med föregående år, är utfallet i linje med tidigare års resultat och visar att antalet deltagare är relativt stabilt . Av Redovisning av verksamheten i Inter- nationella valutafonden, samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 (skr. 2015/16:145) framgår mål, prioriteringar och resultat för CEB. Medlemsavgiften sänktes , från ca 34 000 till , men ökade till 2015 och ca 2016. Garantier till vissa internationella finansieringsinstitut I enlighet med garantimodellen ska anslaget kunna belastas om garantier i sex (av ett tiotal) internationella finansiella institutioner behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), (), Europeiska utvecklings- banken (), Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) och CEB. Garantikapitalet innebär att svenska staten och övriga medlemsländer förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten, utöver det kapital som betalts in. Utestående garantiåtaganden på ca 89,5 mil- jarder kronor vid utgången av 2015 har redovisats i skrivelsen Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101, avsnitt 2.4.2, tabell 2.40, bet. 2015/16:FiU28, rskr. 2015/16:311). Praxis är att medlemsstaterna utökar andelen inbetalt kapital i stället för att infria garanti- kapitalet. Riksgäldskontoret19 har bedömt sanno- likheten som låg för att staten skulle behöva skjuta till omfattande kapitaltillskott. Det baseras på att de finansiella institutionerna har en stark underliggande kreditvärdighetsprofil och en stark kapacitet att utan stöd från medlems- länderna kunna fullgöra sina åtaganden. Det speglar en låg sannolikhet att dessa institutioner får problem som skulle påkalla omfattande kapitaltillskott. Medlemsstaternas inbetalda kapital utgör institutionernas egna kapital som sedan belånas utifrån samma hävstångsmekanism som i banker. Institutionernas utlåning bidrar till de ekonomiska och sociala mål som medlems- länderna enats om (se ovan nämnda skr. 2015/16:145). 13.3.11:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Tabell 13.1 Anslagsutveckling 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, 19 Statens garantier och utlåning – en riskanalys (Fi2016/01053/BATOT). Administration (EIPA) samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. Anslaget får även användas för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genom- förande av EU-direktiv. Anslaget får även användas för kapitalinsats till Asiatiska banken för infrastruktur- investeringar (AIIB). Tabell 13.2 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Till följd av beslut om att godkänna avtalet om inrättande av AIIB (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) föreslås anslaget öka med ca 2017–2020 för att täcka de återstående fyra femtedelarna av kapitaltillskottet till AIIB (mot- svarande ). Beräknade utgifter för statsbidrag eller förvaltningsutgifter i form av medlemsavgifter till CEB, EIPA samt tankesmedjan är en följd av medlemskap i dessa organi- sationer. Budgetförslaget baseras på antagandet om oförändrade eller svagt nominellt ökade utgifter för Bruegel, EIPA 102 000, 55 000 och 2017–2020. Någon garantiavgift för Hus i beräknas inte varför detta exkluderats i anslagets ändamål. Inga medel beräknas för infrianden av garantier till vissa internationella finansierings- institut eller för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv (–2020). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Den statliga förvaltningens organisation och utveckling.......................................... Organisationsförändringar per departement.............................................. Personalstrukturen m.m. i staten.............................................................................. Anställda med utländsk bakgrund............................................................. Uppsägningar i staten ................................................................................ Lönenivåer och löneutveckling ................................................................. Myndighetschefer per …………………………………….…… 31 Ordförande i styrelsemyndigheter per den 8 september 2016………………….…….. 36 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2013–2015 fördelade efter COFOG-grupper.............................................................. Fördelning total andel statsanställda per kompetenskategori samt könsfördelning för respektive kategori 2015 ............................................ Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2013–2015............................................................................................ Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner 2015 hos anställda inom olika kompetenskategorier ............................................................... Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt................................................ Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG- grupper och kompetenskategorier 2015.................................................... De som lämnade 2012–2015...................................... Sjukfrånvaron inom olika COFOG-grupper 2013–2015......................... Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 1997–2015................. BESTA-klassning efter grupperingsnivå (svårighetsgrad) 2015 .............. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Diagram 2.1 Antal myndigheter under regeringen –2015....................................... Diagram 3.1 Antalet statsanställda 1995–2015 .............................................................. Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2015, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften ................................................. Nybeviljade ålderspensioner 2006–2015................................................... Nybeviljade delpensioner 2003–2015 ....................................................... Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 2006–2016 ................................................................... Andel med utländsk bakgrund för; staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2006– Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten totalt och uppdelad per kompetenskategori och kön 2006–2015 ............................ Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier, ålder och kön ....... Totalt inflöde av uppsagda till 1990–2015................ Sjukfrånvaro total och uppdelad på kön och 2006–2015......................... Förändringen i sjukfrånvaron 2015 vid myndigheterna........................... Sjukfrånvaro 1990–2015 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar........ Anställda som har nybeviljats sjukpension 2006–2015............................ Andel som upplever inflytande, stöd, stress m.m.................................... Upplever stor arbetsbelastning, alldeles för mycket att göra.................. Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden .... Diagram 3.17 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2015 ..................................................................... Diagram 3.18 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer –2015 .................................................................. Diagram 3.19 Grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetenskategorier och kön i staten 2015 ........................................................................................ Regeringen ger i denna bilaga en beskrivning av den statliga förvaltningens organisation och utveckling. Vidare ges en övergripande redo- visning av personalstrukturen m.m. inom staten. har bilagan innehållit en redovis- ning av respektive departements bedömning av framtida personalkonsekvenser inom staten som följer av de förslag som regeringen lämnar i budgetpropositionen och andra propositio- ner . I budgetpropositionen redovisas i stället personalkonsekvenserna i respektive avsnitt, antingen samlat för utgifts- området eller i samband med redogörelsen av förslagen. I andra propositioner som lämnas till framgår eventuella personalkonsekvenser oftast av konsekvens- avsnittet i respektive proposition. En ständigt pågående utveckling och för- nyelse av statsförvaltningen är en förutsättning för att regeringens politik ska få genomslag inom alla områden. Utvecklingsarbete bedrivs både av regeringen och av myndigheterna. I budgetpropositionen utg.omr. 2 avsnitt 4 redovisar regeringen sin bedömning av den statliga förvaltningspolitiken och dess utveckling. Regeringen redovisar i budget- propositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling för , se utg.omr. 2 avsnitt 5. 2Den statliga förvaltningens organisation och utveckling Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveck- 2009/10:175, 2009/10:FiU38, 2009/10:315). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Nedan följer en internationell jämförelse av svensk offentlig sektor samt en kort beskriv- ning av de statliga myndigheternas lokalisering. Effektivitet, låg korruption och hög trovärdighet indikator Government Effec- tiveness (Worldwide Governance Indicators) beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, själv- ständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utformning och genomförande samt beständigheten i politiska åtaganden. Mätningar har gjorts 2006–2014 och uppdateras . Den svenska offentliga sektorn har under hela mätperioden tillhört en av de mest effektiva. En viss nedgång syntes dock jämfört med de fem föregående årens resultat. Rankat på percentilen ligger på 95,7 av världens länder. Ett förändrat resultat mellan ska tolkas med försiktighet, men regeringen kom- mer att följa den fortsatta utvecklingen noga. Indikatorn Corruption Perceptions Index (CPI) förs av organisationen . rankas länder utifrån graden av korruption i den offentliga sektorn. har legat bra till i alla mätningar. I CPI 2015 rankas svensk offentlig sektor som världens tredje minst korrupta. ger ut Government at a Glance (GaaG). Där följs offentlig sektor upp inom en rad områden, bland annat allmän- hetens förtroende för den nationella regeringen, där ligger klart över OECD-snittet. Förtroendet har också varit oförändrat . Den statliga närvaron i landet På regeringens uppdrag har Statskontoret kartlagt den statliga närvaron i landet (Statskontoret 2016:8). Kartläggningen visar att staten finns representerad i alla län och i 265 av landets kommuner. Av myndigheternas huvudkontor finns i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 De statliga arbetsplatserna finns ofta på större orter. I absoluta tal minskade antalet statliga arbetstillfällen mest på de minsta tätorterna, det vill säga tätorter med en befolkning med upp till 10 000 invånare. Totalt försvann 133 arbetsställen på dessa orter . Relateras antalet statligt anställda på läns- nivå till befolkningen i länet är andelen statligt anställda högst i län, och . Lägst är andelen i län, och . Andelen statligt förvärvsarbetande har ökat i städer med minst 50 000 invånare . Andelen statliga jobb i tätorter med över 50 000 invånare har ökat i något högre grad jämfört med andra sektorer och i jämförelse med andelen av befolkningen som bor på dessa orter. Antalet servicearbetsställen har minskat , men finns i en majoritet av kommunerna. Ofta finns dessa arbetsplatser i kommuner som kan anses utgöra länscentra i respektive län. Statskontoret menar att staten i många delar av landet har stor betydelse för att personer med högre utbildning ska kunna få kvalificerade arbeten. Högst andel kvalificerad arbetskraft som har staten som arbetsgivare finns i län, och i . I början och mitten av minskade antalet myndigheter relativt snabbt. minskade antalet myndigheter med 175 stycken. Antalet myndigheter har fortsatt att minska men med avtagande takt. fanns det enligt Stats- kontoret 347 myndigheter under regeringen, vilket är en minskning med två myndigheter . Statistiken omfattar förvaltningsmyndigheter och domstolar som lyder under regeringen och som regeringen har utfärdat en specifik förordning med instruk- tion för, eller som styrs av en särskild lag. Statistiken omfattar inte myndigheter som har ett tidsbegränsat uppdrag, så som delegationer och kommittéer. De så kallade utlandsmyndig- heterna ingår i myndigheten . Totalt har tre myndigheter (, och Försvars- exportmyndigheten) avvecklats och en myndighet nybildats (Upphandlings- myndigheten) – . I diagram 2.1 redovisas utveck- lingen av antalet myndigheter under regeringen . Diagram 2.1 Antal myndigheter under regeringen – 2015 Nedan följer en redogörelse för organisations- förändringar per departement . Under rubriken redo- görs för ändringar i domstolsprövningen av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden. Som en konsekvens av den nya domstolsordningen, som beslutades av , har avvecklats och upphört som myndighet . I regeringsbeslut entledigades ledamöterna i till kreditinstitut och instruktionen för nämnden upphävdes. är resolutionsmyndighet med ansvar för det nya regelverk för krishantering som till stora delar ersätter bankstöds- lagstiftningen . För att främja en effektiv styrning av den nya verksamheten har regeringen inrättat ett särskilt beslutsorgan, Resolutionsdelegationen, inom Riksgälds- kontoret. avvecklades och upp- hörde . Fortsatta exportstödsuppgifter inom försvarsområdet har förts över till . beslutade att bifalla regeringens proposition om Patent- och (prop. 2015/16:57, bet. 2015/16:JuU10, rskr. 2015/16:159). Ändring- arna innebär att domstolsprövningen av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden ska ske samlat i en särskild domstol i första instans (Patent- och ) och i en särskild domstol i andra instans (Patent- och marknadsöverdomstolen). ting- srätt är Patent- och marknadsdomstol och är Patent- och marknadsöver- domstol. Som en konsekvens av förslaget har Patentbesvärsrätten och avvecklats och upphört som myndigheter . Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2007:977) med instruktion för . Ändringen innebär att har som värd- myndighet (Ku2016/00271/RS). Valmyndig- heten kvarstår som nämndmyndighet men har inget eget arbetsgivaransvar. Den tidigare kommittén Kulturbryggans verksamhet permanentades fr.o.m. . Verksamheten drivs vidare som ett särskilt beslutsorgan inom . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Ansvaret för Statens va-nämnds uppgifter övertogs av mark- och miljödomstolarna . Förändringen innebar att avvecklades och upphörde som myndighet . Under rubriken redo- görs för ändringar i domstolsprövningen av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden. bildades och hade, enligt lagen (2012:663) om ersätt- ning på grund av övergrepp eller försummelse i samhällsvården av barn och unga i vissa fall, till uppgift att besluta i ersättningsfrågorna efter det att ansökan lämnats till nämnden. Myndig- hetens uppdrag var tidsbegränsat och myndig- hetens verksamhet upphörde . har fått ett tillskott på för att stärka det allmänna ombudet och ombudets kansli. Resursför- stärkningen syftar framförallt till att utifrån behovet av prejudikat driva fram fler väg- ledande domar inom områden där bedöm- ningsutrymmet i de enskilda fallen är stort liksom där besluten har påtagliga ekonomiska konsekvenser för enskilda och det allmänna.