prop · H30388 · 2016-02-16 00:00:00 — Åren 2009–2014 har länsstyrelsernas direkta kostnader på krisberedskapsområdet totalt stigit , varav av ökningen kan hänföras till de kostnader som uppstod för i till följd av skogsbranden.93 I följande avsnitt redovisas länsstyrelsernas ekonomiska resurser med utgångspunkt från finansieringskällorna. De uppgifter om intäkter och kostnader som redovisas är exklusive indirekta kostnader och i löpande priser. Samtliga indirekta kostnader för krisberedskapsarbetet finansieras av länsstyrelsernas förvaltningsanslag, vilka motsvarar ungefär en tredjedel av de totala direkta kostnaderna.94 De verksamhetskoder som kostnader och använda timmar bokförs på justerades delvis inför . Det innebär att jämförelser av resurser före och efter denna justering ska göras med viss försiktighet. 93Riksrevisionens bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem och e-post från i . 94Riksrevisionens bearbetning av länsstyrelsernas årsredovisningar åren 2009–2014 samt data från länsstyrelsernas ekonomisystem. Indirekta kostnader kan även benämnas OH-kostnader. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR 3.1.1Direkta kostnader finansieras främst med projektbidrag från MSB Resurstilldelningen från länsstyrelsernas förvaltningsanslag har ökat något 2009–2014. Projektbidragen från MSB har ökat betydligt mer (se figur 1). finansierar resurser från MSB mer än hälften av länsstyrelsernas direkta kostnader för krisberedskap. Av figuren framgår vidare att de kostnader som uppstod för i i samband med skogsbranden har finansierats med medel från MSB och med ett särskilt anslag som tilldelades. I figuren finns detta särskilda anslag under posten Övrigt. Utveckling av intäkter för länsstyrelsernas krisberedskapsarbete 2009–2014 Anmärkning: Finansiering från MSB inkluderar både krisberedskapsanslaget och MSB:s anslag från vilket kärnkraftslänen får viss ersättning. Posten Övrigt inkluderar bland annat lönebidrag. ingår finansiering för klimatanpassning. inkluderas det särskilda anslag i fick för att täcka kostnader i samband med skogsbranden. Källa: bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem. Finansieringen från MSB består till största delen av bidrag från krisberedskapsanslaget men även av medel från MSB:s anslag95 för arbete med anledning av kärnkraftverken. Länsstyrelserna i kärnkraftslänen , och får extra medel från MSB. vardera och har de fått var per år.96 Länsstyrelserna i och har ansvar för att samordna och utveckla kärnenergiberedskapen och får från MSB för detta.97 Länsstyrelsernas projektbidrag från krisberedskapsanslaget har ökat från cirka 27 till , och finansieringen från förvaltningsanslaget har ökat under samma period.98 3.1.21,5–4,av förvaltningsanslagen går till krisberedskap Länsstyrelsernas förvaltningsanslag beslutas som en total och fördelas sedan ut till respektive länsstyrelse.99 Storleken på respektive länsstyrelses förvaltningsanslag ska spegla hur länen ser ut. Hur stor del av förvaltningsanslaget som fördelas till krisberedskapsarbete beslutas i sin tur av länsstyrelsernas ledningar. I genomsnitt har av förvaltningsanslaget använts för att finansiera krisberedskapsarbetets direkta kostnader 2011–2014.100 i län menar att krisberedskapsområdet kan ha svårt att konkurrera med andra verksamhetsområden, vilka oftare har ett här och nu-perspektiv. Variationen är dock stor. i , som avsatt störst andel av förvaltningsanslaget, har avsatt nästan så stor andel som den som avsatt minst andel (se figur 2). menar att det delvis beror på att länet drabbades hårt av stormen . 95Anslag 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2011/12:1, Budgetpropositionen , utg.omr. 6, avsnitt 5.5.1. 2013/14:144, Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling; e-post från i . 98Se även figur 4 i avsnitt 3.3.3 för utvecklingen av intäkter från förvaltningsanslaget . Information från länsstyrelsernas ekonomisystem; e-post från MSB . 99Alla länsstyrelser får ett grundbelopp på . Därtill görs tillägg utifrån uppgifter och länets speciella förutsättningar, bland annat folkmängd, se Beräkning av anslagspost per länsstyrelse, bilaga 2 till regleringsbrev för länsstyrelserna budgetåren 2012–2014 och bilaga 3 till regleringsbrev för länsstyrelserna . 100Information från länsstyrelsernas ekonomisystem. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Andel av länsstyrelsernas totala förvaltningsanslag som använts för kris beredskapsarbete 2011–2014, länsstyrelserna är rangordnade från högsta till lägsta andel Anmärkning: För detaljerad information om andel förvaltningsanslag per län, se tabell C i bilaga 7. Källa: bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem. har undersökt om de länsstyrelser som använt en större andel av förvaltningsanslaget till krisberedskap har bedömt att de utfört sina uppgifter i större utsträckning än de som använt en mindre andel av förvaltningsanslaget. Här framgår dock inga tydliga samband. Vidare har undersökt om de länsstyrelser som använt en större andel av förvaltningsanslaget till krisberedskap har bedömt att resurserna varit tillräckliga i större utsträckning än de som använt en mindre andel av förvaltningsanslaget. Inte heller här framgår något enkelt samband.101 3.1.3Stor variation av fördelningen mellan anslag och projektbidrag Resurserna till krisberedskapsarbetet på länsstyrelserna har perioden –2014 i genomsnitt bestått till av förvaltningsanslag, av finansiering 101 Se figurerna F och G i bilaga 7. från MSB och av övriga finansieringskällor. Men variationerna mellan länsstyrelserna är stora (se figur 3). Förvaltningsanslaget har som minst utgjort av finansieringen av de direkta kostnaderna hos en enskild länsstyrelse och som mest cirka Intäkter uppdelat per finansieringskälla, genomsnitt 2011–2014 för varje länsstyrelse och totalt i procent län län län län Anmärkning: Intäkter för att täcka extra kostnader i samband med skogsbranden i fanns i posterna Övrigt och från MSB och har exkluderats i figuren. Källa: bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem. 3.2Finansieringens påverkan på krisberedskapen Av granskningen har framkommit att länsstyrelser anser att en betydande andel projektbidrag medför negativa konsekvenser för krisberedskapsarbetet. Verksamheten blir svår att planera på . Det har också i granskningen SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR framkommit att flera länsstyrelser har ansökt om och bedrivit fler utvecklingsprojekt än vad de haft verkligt behov av, eftersom de varit i behov av en viss nivå av finansiering från MSB för att kunna behålla befintlig personal. Ingen av länsstyrelserna har framfört att de vill att krisberedskapsverksamheten enbart ska finansieras med förvaltningsanslag. Däremot vill samtliga att förvaltningsanslaget ska vara en större del av finansieringen än vad det är . Flera länsstyrelser framhåller att möjligheten att söka projektmedel till särskilda insatser är positiv och att de projekt som bedrivits varit bra och har förbättrat krisberedskapen i länen.102 i menar exempelvis att dess övningsverksamhet inte hade varit möjlig utan bidragen för utvecklingsprojekt. Även MSB bedömer att nuvarande finansiering av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete kan få negativa konsekvenser för verksamheten. MSB har rapporterat till regeringen att balansen mellan länsstyrelsernas förvaltningsanslag och finansieringen från MSB behöver ses över.103 Regeringen aviserade i budgetpropositionen en översyn av formerna för länsstyrelsernas långsiktiga finansiering och påbörjade en översyn av länsstyrelsernas samlade finansiering.104 3.2.1Möjligheten att arbeta långsiktigt begränsas Flera länsstyrelser bedömer att en stor andel finansiering från bidragsmedel gör att det är svårare att planera verksamheten på . –2014 har utvecklingsprojekten normalt sett löpt på 1–. Det innebär att inte vet hur mycket resurser den kommer att ha för krisberedskapsarbetet . Länsledningen i län menar att det bara finns begränsade möjligheter att styra och prioritera mellan olika områden, eftersom ungefär hälften av myndighetens totala resurser kommer från särskilda anslag för specifika områden.105 Bidragen från MSB är styrda till specifika projekt och det medför ett begränsat utrymme för att justera planeringen av verksamheten . Oavsett hur mycket medel får från krisberedskapsanslaget är användningsområdet för dessa medel smalt och det finns heller inget utrymme att spara dem till kommande budgetår. 102Intervjuer med i , i , i län , i och i . 103MSB, Budgetunderlag 2015–2017, 2014; MSB Uppföljning av anslag 2:4 krisberedskap 2013 och inriktning 2015, 2014; intervju med MSB . 105Intervjuer med i län till . 3.2.2Bidragsansökningarna riskerar drivas av resursbehov snarare än av utvecklingsbehov Granskningen visar att en stor andel finansiering i form av projektbidrag även får konsekvenser för kompetensförsörjningen på krisberedskapsfunktionen. kan välja att ha projektanställda som driver projekten, alternativt ha fastanställda vilkas anställningar finansieras med krisberedskapsanslaget. Att erbjuda visstidsanställning har betydelse för vilka som söker anställningar. De mest kvalificerade är sällan intresserade av en kortare projektanställning. Visstidsanställningar medför också en ökad risk att den som anställts lämnar för en annan anställning innan projektet är avslutat. Om i stället väljer att fastanställa personal för att arbeta med projekt kan uppleva att den blir beroende av projektbidrag för att kunna finansiera kostnaderna för personalen. Det upplevda bidragsberoendet har i vissa fall medfört att länsstyrelser har ansökt om och bedrivit fler projekt än vad som motsvarat det egentliga utvecklingsbehovet.106 3.2.3Arbete med ålagda uppgifter riskerar att finansieras med projektbidrag En stor andel finansiering av projektbidrag från krisberedskapsanslaget innebär att har relativt stora resurser för att bedriva utvecklingsprojekt, ibland mer än för att arbeta med de ålagda uppgifter som ska finansieras med förvaltningsanslag. Det har bidragit till att på flera länsstyrelser har uppgifter som ska genomföras enligt lag och förordning fått stå tillbaka till förmån för arbete med utvecklingsprojekt.107 Granskningen visar att nära hälften av länsstyrelserna bedömer att de –2014 inte haft tillräckliga resurser för att utföra sina ålagda krisberedskapsuppgifter. bedömer samtliga länsstyrelser att behovet av ekonomiska resurser har stor betydelse vid ansökningar om projektbidrag från krisberedskapsanslaget. Det finns även länsstyrelser som bedömer att de behöver projektmedel från krisberedskapsanslaget för att kunna utföra sina ålagda uppgifter.108 Det medför enligt en risk för att arbetet med de uppgifter länsstyrelserna är ålagda att utföra finansieras med projektmedel från krisberedskapsanslaget, vilket inte är avsikten. 106Intervjuer med i , i 2015- 05-18, i , i län , i och i . 107Enkätfråga 1, i ; intervjuer med i , i , i län , i och i . 108Enkätfråga 28, länsstyrelserna i och ; enkätfråga 23, i ; intervju med i . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR På MSB är man medveten om risken att länsstyrelserna finansierar arbete med ålagda uppgifter med projektbidrag. Vidare anser MSB att länsstyrelsernas grundfinansiering inte räcker för att finansiera krisberedskapsarbetet. MSB bedömer att länsstyrelserna blivit mer beroende av projektbidrag och att projektmedel är ett måste för en fungerande krisberedskapsverksamhet för vissa länsstyrelser.109 3.2.4 Förvaltningen av utvecklingsprojektens resultat riskerar bli lidande En stor andel finansiering från krisberedskapsanslaget medför enligt flera länsstyrelser att en stor del av arbetet läggs på att utveckla krisberedskapsarbetet men att det kan saknas resurser för att förvalta utvecklingsarbetet efter att projekttiden med finansiering från MSB avslutats.110 Också MSB har noterat att länsstyrelserna inte har resurser att implementera resultaten av projekten utan i stället direkt påbörjar arbetet med nästa utvecklingsprojekt.111 3.2.5Mycket arbetstid går till projektadministration Länsstyrelserna ansöker om projektmedel och återrapporterar till MSB. MSB beslutar om projekten, följer upp och återrapporterar till regeringen. Antalet projekt som länsstyrelserna har ansökt om har varierat mellan cirka 140 och 190 . Andelen av de sökta projekten som beviljats medel har varierat mellan 50 och 77 procent.112 Länsstyrelserna bedömer att de i genomsnitt har lagt mellan 24 och per länsstyrelse och år för att ansöka om och återrapportera projektbidrag till MSB men antalet dagar varierar mellan länsstyrelserna – från 5 per år.113 Sammanlagt motsvarar länsstyrelsernas uppskattningar cirka 2,5 årsarbetskrafter som länsstyrelserna lagt på att administrera projektbidrag. Utöver länsstyrelsernas nedlagda tid tillkommer MSB:s arbete med att behandla ansökningar och återrapportera samt följa upp användningen av anslaget. Merparten av länsstyrelserna anser inte att den tid som ansökningar och återrapportering till MSB tar i anspråk är rimlig. De flesta länsstyrelserna anser även att återrapporteringen av utvecklingsprojekt till MSB inte är användbar för länsstyrelsernas egen uppföljning. Flera länsstyrelser anser att återrapporteringen 109Intervju med MSB . 110Enkätfråga 23, i ; enkätfråga 25, i län; intervjuer med i , i , i län , i och i . 111Intervju med MSB . 112Se tabell a i bilaga 3. enbart är av administrativ karaktär och att den skulle kunna vara mer lärande med koppling till effekten och värdet av de genomförda insatserna.114 3.2.6Förändrade villkor för projektfinansiering kan minska tidsåtgången och öka kontinuiteten Inför mandatperioden –2018 har principerna förändrats för tilldelning av projektmedel från krisberedskapsanslaget. ska nu göra en sammanhållen ansökan för de projekt den vill driva i länet under får också besked om tilldelade medel för hela perioden redan vid mandatperiodens början.115 har den verksamhet som krisberedskapsanslaget kan användas till utökats till att även inkludera en delfinansiering av länsstyrelsernas kostnader för att utveckla krisberedskapen regionalt och lokalt. Till detta räknas länsstyrelsernas arbete med att samordna, stödja och följa upp kommunernas arbete med krisberedskap.116 De projektplaner länsstyrelserna ansöker om ska vara förankrade och samordnade med berörda aktörer. Länsstyrelserna ska själva stå för hälften av finansieringen av de totala projektkostnaderna.117 Länsstyrelserna är positiva till de förändrade villkoren för bidrag till utvecklingsprojekt. En övergripande ansökan som sträcker sig i stället för flera ansökningar skapar bättre förutsättningar för länsstyrelserna att arbete mer långsiktigt.118 3.3Regeringens styrning av finansiella resurser Regeringen styr länsstyrelserna bland annat genom vilka resurser som ska finansiera verksamheterna. Länsledningarna fördelar hur stora resurser som ska tilldelas krisberedskapsarbetet från förvaltningsanslaget och MSB beslutar om vilka av länsstyrelsernas projektansökningar som ska beviljas. 3.3.1Regeringen har inte styrt hur mycket av förvaltningsanslagen som ska gå till länsstyrelsernas krisberedskap Åren 2011–2014 har det inte funnits några finansiella villkor som styrt hur mycket av länsstyrelsernas förvaltningsanslag som ska gå till länsstyrelsernas 114Enkätfråga 21 och 22; enkätfråga 22 länsstyrelserna i , och län. 115Intervju med MSB . 116MSB, Finansieringsprinciper Anslag 2:4 Krisberedskap, 2015. 117Intervju med MSB . 118Enkätfråga 21, länsstyrelserna i , och ; enkätfråga 23, länsstyrelserna i och . SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR krisberedskapsarbete eller till andra delar av verksamheten.119 Därmed har respektive länsstyrelses ledning fördelat medlen mellan de verksamheter som finns inom . Enligt är detta förfarande i enlighet med de förvaltningspolitiska principerna om strategisk styrning, där utgångspunkten är att regeringen styr myndigheterna utan att koppla finansiella villkor till förvaltningsanslagen. Det är först om regeringen inte är nöjd med genomförandet och återrapporteringen av myndighetens verksamhet som öronmärkning av en del av ett anslag kan bli aktuell.120 3.3.2Krisberedskapsanslaget har inte använts i enlighet med intentionerna Förvaltningsanslaget ska finansiera ordinarie arbete med krisberedskap, enligt Finansdepartementet.121 tolkar detta som att avsikten med projektmedel från krisberedskapsanslaget inte har varit att det ska finansiera en väsentlig del av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. I avsnitt 3.1.1 framgår att länsstyrelsernas arbete på området finansieras främst med projektmedel från MSB. Krisberedskapsanslaget har alltså i denna del inte använts i enlighet med regeringens intentioner. Enligt regleringsbreven till MSB –2013 ska krisberedskapsanslaget användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att i samhällsviktig verksamhet motstå allvarliga händelser och kriser samt till åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla en grundläggande försvarsförmåga. Vidare ska MSB ta hänsyn till vad regeringen har angett i budgetpropositionen angående vilka villkor som bör vara uppfyllda för att en myndighet ska kunna tilldelas projektmedel från anslagsposten. Dessa villkor avser bland annat att behovet ska grundas i en analys och att åtgärderna ska vara väl avgränsade och uppföljningsbara. I budgetpropositionen anges att krisberedskapsanslaget ska användas för särskilda satsningar som ligger utöver varje myndighets ansvar för att säkerställa att samhällsviktig verksamhet kan bedrivas även vid allvarliga händelser eller vid kriser. 3.3.3Satsning medförde ingen ekonomisk förstärkning överfördes från krisberedskapsanslaget till länsstyrelsernas förvaltningsanslag. Syftet med överföringen var att tydliggöra och stärka länsstyrelsernas roll och förmåga till krishantering.122 genomfördes förändringar i länsstyrelsernas uppgifter; bland 120Intervju med (tidigare ) . 122År 2007 hette krisberedskapsanslaget anslag 7:5 Krisberedskap och låg under utg.omr. Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 2006/07:1, Budgetpropositionen , avsnitt 4.9.5. annat infördes kravet på tjänsteman i beredskap.123 De tilldelades länsstyrelsernas förvaltningsanslag och fördelades ut på de 21 länsstyrelserna. Överföringen åtföljdes inte av något finansiellt villkor i länsstyrelsernas regeringsbrev som angav vad medlen skulle användas till, utan respektive länsstyrelses ledning har disponerat medlen. analys av direkta kostnader för krisberedskapsarbete åren före och efter överföringen visar att medlen inte har gått till att förstärka länsstyrelsernas krisberedskapsarbete (se figur 4). Länsstyrelsernas förvaltningsanslag som använts för krisberedskapsarbete och tilldelat krisberedskapsanslag 2005–2014 Anmärkning: I förvaltningsanslaget till krisberedskap ingår samtliga intäkter för krisberedskapsarbetet för i –2008, eftersom det inte varit möjligt att ta fram uppgifter enbart rörande förvaltningsanslaget. För övriga länsstyrelser ingår enbart förvaltningsanslaget. Detta påverkar inte utfallet nämnvärt. (För jämförelse se figur B i bilaga 7 där är exkluderat.). Krisberedskapsanslaget grundar sig på beslutade belopp, inte utfall. I figuren framgår satsningen på 14,7 miljoner exklusive indirekta kostnader. har schablonmässigt utgått från att de indirekta kostnaderna utgör av de direkta kostnaderna. Källa: bearbetning av data från länsstyrelsernas ekonomisystem (2009–2014) samt enkätfråga 26 (2005–2008) och MSB. Det förvaltningsanslag som användes till direkta kostnader för krisberedskapsarbete uppgick till , att jämföra med året före överföringen då lades på samma verksamhet. 123Organisationen med tjänsteman i beredskap har i uppgift att initiera och samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, larma och informera vid allvarliga kriser som berör länet. SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Det förvaltningsanslag som länsstyrelserna använde för krisberedskap minskade alltså 2007 – det år som medlen omfördes. Inte heller de efterföljande åren syns någon effekt av överföringen, utan utfallet låg på samma nivå . Överföringen medförde därmed inte någon förstärkning av resurserna för krisberedskap från förvaltningsanslaget. Erfarenheterna av överföringen på visar därmed att frågan hur styrning och finansiering av krisberedskapsarbetet ska utformas är komplex, och att det inte räcker med att överföra medel till länsstyrelsernas förvaltningsanslag för att få önskad effekt. Länsstyrelserna har i genomsnitt använt av förvaltningsanslaget för att finansiera direkta kostnader för krisberedskapsarbete, men andelen har varierat mellan mellan länsstyrelserna. Det är länsledningarna som disponerar förvaltningsanslaget och beslutar hur mycket av detta som ska avsättas till krisberedskapsarbete. finansieras mer än hälften av länsstyrelsernas direkta kostnader för krisberedskap med medel från MSB:s krisberedskapsanslag. Andelen har varierat mellan länsstyrelserna; hos vissa länsstyrelser har förvaltningsanslaget utgjort av finansieringen för de direkta kostnaderna. En stor andel projektbidrag har fått negativa konsekvenser för krisberedskapsarbetet på länsstyrelserna. Exempelvis har arbetet fått en kortsiktig prägel. Det har heller inte alltid funnits resurser att förvalta och implementera resultaten av utvecklingsprojekten. Förändrade villkor för projektbidrag med början 2015 kan minska några av de negativa konsekvenserna men andra riskerar att finnas kvar. Överföringen av från krisberedskapsanslaget till länsstyrelsernas förvaltningsanslag, i syfte att tydliggöra och stärka länsstyrelsernas roll och förmåga till krishantering, medförde ingen förstärkning av tilldelade resurser från förvaltningsanslaget till de direkta kostnaderna för krisberedskapsarbete. 4 Uppföljning av krisberedskapsarbetet Detta kapitel belyser den tredje granskningsfrågan: Är uppföljningen av länsstyrelsernas krisberedskapsuppgifter ändamålsenlig för att uppnå ett effektivt och långsiktigt krisberedskapsarbete? För att styrningen ska vara effektiv bör enligt ha en rutin för att ta hand om den återrapportering som länsstyrelserna lämnar, för att därigenom kunna bedöma om regeringens styrning av länsstyrelserna fått avsedd effekt. 4.1.1Regeringskansliet har en rutin för att följa upp länsstyrelsernas genomförande och återrapportering har en rutin för att följa upp och bedöma länsstyrelsernas genomförande och återrapportering av verksamheten. Inför den årliga gemensamma myndighetsdialogen ges omdömen utifrån särskilda bedömningsgrunder. Detta gäller för samtliga verksamheter, och således även för krisberedskap. Omdömena lämnas i fyra nivåer: arbete återstår, godkänd, väl godkänd samt bristfällig information. lämnar kommentarer om varje länsstyrelses omdöme och om hur detta förhåller sig till bedömningsgrunden. lämnar även omdömen om länsstyrelserna på aggregerad nivå med generella iakttagelser och reflektioner som departementen gjort. 4.1.2De flesta länsstyrelser får positiva omdömen ger överlag länsstyrelsernas rapportering goda omdömen. i har dock fått omdömet ”arbete återstår” gällande återrapporteringskravet om tillsyn enligt LSO och avseende återrapporteringskravet om uppföljning av samhällets SKYDD MOT OLYCKOR, KRISBEREDSKAP OCH CIVILT FÖRSVAR Ytterligare 6 länsstyrelser har bedömts lämna bristfällig information under perioden.124 MSB disponerar krisberedskapsanslaget och är därmed ansvarig för hur anslaget används och för återrapporteringen av anslaget. MSB har tagit fram villkor för hur anslaget får användas och hur resultatet ska återrapporteras. Av villkoren framgår också hur MSB följer upp användningen. Av MSB:s instruktion framgår att MSB ska följa upp och utvärdera krisberedskapen och bedöma om vidtagna åtgärder fått önskad effekt, såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå. Av LSO framgår att MSB ska utöva den centrala tillsynen på lagens område. Detta gör MSB genom