prop · H303190 · 2016-06-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:190 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel ur fonden . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Förvaltning av Allmänna ................................................arvsfonden Hur Allmänna .............................arvsfonden får egendom Om Allmänna .................arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiets etiska riktlinjer för Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Placeringsinriktning ...................................och avkastning Kostnader ..................för förvaltning och administration 3 Fördelning av stöd ..........................ur Allmänna arvsfonden Riktlinjer .......................................för fördelning av stöd Fördelning ...................................................av stöd 2015 Antalet inkomna ..................och beslutade ärenden Antal bifall ........och avslag från Arvsfondsdelegationen Fördelning ......................................av stöd per målgrupp Verksamhet till förmån för barn under 12 Verksamhet till förmån för ungdomar 12– Verksamhet till förmån för personer med Fördelning ....................................................av lokalstöd Fördelning ...................av stöd per organisationskategori Fördelning ................av stöd genom särskilda satsningar 4 Kontroll av medelsanvändning ................ur Allmänna arvsfonden Intern styrning ................och kontroll av utdelade medel Regeringens prioriterade ..................................................områden Kommunikation, uppföljning ................................och utvärdering Uppföljning, ..........utvärdering och erfarenhetsspridning 7 Regeringens bedömning av hur Allmänna arvsfonden har förvaltats och fördelningen .................................................av stöd 8 Inriktning och prioriterade ................områden Tilldelade medel per organisation ................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släktingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Två statliga myndigheter har hand om arvsfondsärenden, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets uppgift är att företräda och bevaka fondens rätt till arv. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt samt bistår med kanslistöd åt Arvsfondsdelegationen. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfondsdelegationen som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen) ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen om Allmänna arvsfonden (arvsfondsförordningen) informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter, varav majoriteten är personer som inte arbetar inom . Enligt arvfondslagen ska delegationens ordförande arbeta inom . innehades ordförandeposten av ansvarig statssekreterare för barnrätts- och funktionshindersfrågor i , och vice ordförandeposten innehades av ansvarig statssekreterare för ungdomsfrågor i . Regeringen redovisar förvaltningen av Allmänna arvsfonden och fördelningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för Arvsfondsdelegationens verksamhet. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvsfondens rätt, förvalta arvsfondens kapital samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets kostnader finansieras med medel från Allmänna arvsfonden och fick kollegiet disponera maximalt för detta ändamål. trädde ändringar i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden i kraft, vilka i huvudsak innebär att Fonddelegationen inom Kammarkollegiet har i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av regeringen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet när det gäller frågor inom kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med lång erfarenhet från skilda delar av kapitalmarknaden och utgör ett stöd för kapitalförvaltningen. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut av Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiet ska till regeringen, i samband med att den egna årsredovisningen lämnas, även lämna en redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska granskas av inom ramen för den årliga revisionen. 2 Förvaltning av Allmänna arvsfonden 2.1Hur Allmänna arvsfonden får egendom När en person avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släktingar än kusiner och det finns egendom i dödsboet är Allmänna arvsfonden legal arvtagare i den mån egendomen inte har testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling, tillfaller arvet Allmänna arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de till exempel inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i Allmänna arvsfondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder Allmänna arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1 588 arvsfondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 059 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 625. kom det in netto till Allmänna arvsfonden jämfört med 2014. 2.2Om Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer fonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som fonden mottagit avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. inkom 63 ansökningar om arvsavstående till Kammarkollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit Allmänna arvsfonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet på kvarlåtenskapen. Om det i ett ärende om avstående av arv eller försäkringsbelopp som tillfallit Allmänna arvsfonden uppkommer någon fråga av sär- skild vikt från allmän synpunkt, ska kollegiet lämna över frågan med Skr. 2015/16:190 eget yttrande till regeringen för avgörande. 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för kapitalförvaltningen Kammarkollegiet ser ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling som en förutsättning för långsiktig tillväxt. Kammarkollegiets ESG-policy i kapitalförvaltningen (ESG står för Environment, Social, and Governance factors) utgår från en etablerad normgrund, fastställda kriterier och en process som utvecklas för att vara en integrerad del i investeringsprocessen. Normgrunden omfattar internationella konventioner för miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och anti-korruption samt för humanitär rätt. Exempel på internationella normer som ska följas av de bolag investerar i är: •FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna •ILO:s kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet •Rio-deklarationen om miljö och utveckling •FN:s konvention om biologisk mångfald •FN:s konvention mot korruption Kammarkollegiet följer i sin kapitalförvaltning principer för ansvarsfulla investeringar (UNPRI). Policyn omfattar också fastställda kriterier för följande produkter och branscher: alkohol, pornografi, spel, tobak och vapen. För varje område bestäms hur stor andel av bolagens omsättning som högst får härröra från involvering i dessa produkter och branscher. 2.4Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. En tiondel av de medel som har tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden och årets avkastning ska vara tillgängliga för utdelning från och med närmast följande år men får också läggas till fonden. Tabellen nedan visar hur stor andel av de influtna medlen som har lagts till fondkapitalet samt summan av de utdelningsbara medlen. Utdelningsbara medel som har tillfallit Allmänna Influtna arvsmedel (netto) Varav (netto) som arvsmedel (netto) Direktavkastning (netto) * Tabellen visar enbart utdelningsbara medel baserat på influtna arvsmedel under respektive år. Det finns fritt kapital ackumulerat som inte syns i tabellen. Därför finns det mer medel att dela ut än det som kommer in . Allmänna arvsfondens bokförda värde1 uppgick till , jämfört med året innan. Marknadsvärdet var , jämfört med föregående år. Se tabell 2.2. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier samt företagsobligations-, aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i det svenska aktiekonsortiet, i det utländska aktiekonsortiet, i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet, i företagsobligationskonsortiet och i likvida tillgångar. 1 Bokfört värde är det totala värdet av ett företags tillgångar som skulle betalas ut till aktieägarna om företaget skulle säljas. Genom att jämföra ett företags bokförda värde med dess marknadsvärde kan man få reda på huruvida företagets aktier är över- eller undervärderade. Allmänna arvsfondens värdeutveckling, Av tabell 2.3 framgår att innehavet i räntekonsortiet hade en avkastning på 1,0 (3,6) procent jämfört med index2 1,0 (3,0) procent. Eftersom marknadsräntorna har fallit globalt till följd av centralbankernas nollräntepolitik i västvärlden, betyder det att avkastningen kan förväntas vara låg för räntebärande placeringar . Avkastningen i företagsobligationskonsortiet3 blev , vilket översteg jämförelseindex . Innehavet i det svenska aktiekonsortiet hade en avkastning på 7,2 (15,7) procent jämfört med index4 9,6 (15,7) procent. Det svenska aktiekonsortiet bildades genom avknoppning av den utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i det utländska aktiekonsortiet hade en något högre avkastning än index5 på . Det utländska aktiekonsortiet bildades i form av den avknoppade utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i aktieindexkonsortiet hade en avkastning på 3,3 (13,8) procent att jämföra med index6 3,3 (13,8) procent. Avkastningen har således varit i linje med indexavkastning vilket är syftet med nämnda placering. 3NOMX , Total Return 4OMXS Cap Gross Index 5MSCI World Net (developed) 6OMXS 30 Cap Gross Index, justerat för etisk granskning Totalavkastning i Allmänna arvsfondens portfölj, procent -0,5 -0,3 -0,8 Den totala avkastningen blev 4,0 vilket var lägre än index. var totalavkastningen vilket var bättre än index. Avvikelsen mot index förklaras av att aktieförvaltningen underpresterade mot index, trots ett positivt allokeringsresultat till följd av att aktier överviktats (vilket gav en högre avkastning än räntebärande placeringar). Sammantaget betyder detta att den riskjusterade avkastningen, mätt som informationskvot för hela förmögenhetsportföljen varit mindre god. har fonden tillförts 830,6 (734,3) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 653,4 (614,9) . Totalt fanns /16 ett belopp på tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Året innan var motsvarande belopp . 2.6Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfondens medel används för att täcka Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, hanteringen av återkravsärenden, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används medel ur fonden för att täcka kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt , vilket är i samma nivå som 2014. Hur dessa kostnader har utvecklats framgår av tabell 2.4. Förvaltnings- och administrationskostnader, Under en rad av år har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om ökat. För att i motsvarande mån öka volymen av beviljade projektmedel till landets ideella organisationer har kanslistödet stärkts. Målsättningen har varit att med bibehållen kvalitet i handläggningen bevilja mer projektmedel . Kommunikationsverksamheten har förstärkts och effektiviserats. Detta har gjorts för att få in fler ansökningar som kan leda till bifall. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats i enlighet med en strategi som har stämts av med och i enlighet med lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. inrättades en controllerverksamhet som dels ger projekten och handläggarna stöd i ekonomiska frågor, dels förbättrar kontrollen av projektmedlens användning. Controllerverksamheten förstärktes ytterligare , vilket har möjliggjort en högre nivå av preventivt arbete och därigenom minskat risken för oegentligheter. utvecklades och lanserades en ny webb, vilket ledde till ökade kostnader. förstärktes kanslistödet med en juristfunktion. Driftskostnader i förhållande till projektmedel och antal beslut Tabell 2.5 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som var driftskostnader för Arvsfondsdelegationen –2015. Dessa uppgick till . Tabell 2.5 Driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel, procent 2015/16:190 Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat, sett , har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel minskat. Förklaringen är att volymen beslutade projektmedel har ökat i en snabbare takt än driftskostnaderna. En annan indikator för driftskostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet fattade beslut om projektansökningar. I tabell 2.6 visas utvecklingen av dessa kostnader. Driftskostnader per beslut, kronor I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader, det vill säga även del av Kammarkollegiets overheadkostnader (exempelvis lokalkostnader och itkostnader) samt verksamhetens kostnader för kommunikation, utvärdering med mera. Som beslut räknas bifall och avslag, men även godkännande av projektens redovisningar samt de ansökningar som, efter ibland omfattande handläggning, har dragits tillbaka av den sökande organisationen och därmed läggs till handlingarna. Denna indikator visar att driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut ökade . Förklaringen är främst att antalet avslagsbeslut minskat med . –ökade kostnaderna med . 3Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 3.1Riktlinjer för fördelning av stöd Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska stöd ur Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgruppernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs av i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projekten. På samma sätt görs en bedömning av Skr. 2015/16:190 graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till utvecklings- projekt med potential att leva vidare även efter det att det ekonomiska stödet ur fonden har upphört. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. De som kan få stöd är organisationer som bedriver ideell verksamhet, men offentlig huvudman kan även beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. En kommun kan till exempel beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och bedrivs i nära samarbete med en ideell förening. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . En plan ska finnas över hur verksamheten eller metoden kan leva vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. För samtliga projekt tas beslut om stöd i taget. Stöd kan även lämnas för del av kostnader för ny-, om-, eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Till skillnad från projektstöden krävs för lokalstöd att det bedöms som särskilt angeläget. Verksamheten ska vara nyskapande på orten. Endast organisationer som bedriver ideell verksamhet kan beviljas lokalstöd. Stödet är villkorat på så sätt att det skrivs av . Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. Om lokalen eller anläggningen används till annat ändamål än vad som överenskommits kan begäran om återbetalning ske. Den som beviljas lokalstöd ska också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstödsansökningar sker en dialog med berörd kommun. 3.2Fördelning av stöd 2015 fördelades till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. Det är en ökning jämfört med året innan och den högsta summan i Allmänna arvsfondens historia. Det är det som volymen projektmedel ökar och det högsta antalet beslut om beviljade projekt . Av dessa medel utgör lokalstöd och projektstöd. Figur 3.1 visar utvecklingen av det stöd som har beviljats av Arvsfondsdelegationen. Utveckling av fördelningen av stöd, –ökade den totala summan projektmedel som fördelats av Arvsfondsdelegationen . Jämfört med 2004, när Arvsfondsdelegationen blev en från fristående nämndmyndighet, är ökningen , eller . Geografisk fördelning av beviljade medel () av de medel som fördelades gick till lokala och regionala projekt. Resterande medel gick till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet och en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Mätt i antal är (278 stycken) av beviljade projekt av lokal eller regional natur, medan resterande projekt utgörs av nationella projekt. I likhet med fick projekt i samtliga län bifall . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns flest föreningar och personer. Tabell 3.1 redovisar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten. De nationella projekten är inte medräknade. Noterbart är att inget län har färre än tre projekt. Regional fördelning av beviljade medel till lokala och 3.3Antalet inkomna och beslutade ärenden inkom 1 429 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är lägre än året innan. Den lägre volymen ärenden beror främst på ett minskat antal ansökningar. Det bör påpekas att ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabell 3.2. Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår ärenden från enskilda personer. Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen (st) 3.4Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen fattades sammanlagt 1 167 beslut. Detta är en minskning jämfört med året innan men i nivå . Tabell 3.3 visar antalet beslut . Tabell 3.3 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen (exklusive redovisningar, st) I tabell 3.4 redovisas antalet bifallsrespektive avslagsbeslut . biföll Arvsfondsdelegationen 428 ansökningar och avslog 625. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller att den avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de har avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att de kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Fördelningen av antalet bifall och avslag (st) I genomsnitt beviljades av ansökningarna stöd . Om fortsättningsansökningarna för projektens andra och tredje år exkluderas och bifallsfrekvensen beräknas för enbart nya ansökningar, uppgår den till . Det är en högre bifallsfrekvens jämfört . 3.5Fördelning av stöd per målgrupp