prop · H40353 · 2016-12-19 00:00:00 — Enkäten tar uppskattningsvis 45 – att svara på. Vissa frågor kan behöva stämmas av med annan personal vid utlandsmyndigheten, vilket kan kräva ytterligare tid. Enkätsvaren sparas efter hand och enkäten behöver därför inte fyllas i vid ett och samma tillfälle. Vi uppskattar om ni besvarar enkäten , dock . Statliga myndigheter skall på begäran lämna den hjälp och de uppgifter och upplysningar som behöver för granskningen. 6 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. I egenskap av granskningsobjekt omfattas ni som utlandsmyndighet av denna skyldighet. Enskilda enkätsvar avidentifieras och sammanställs i aggregerad form för arkivering. Detsamma gäller för publicering. Det innebär att vi inte kommer att redovisa hur enskilda ambassader och konsulat svarat på olika frågor, utan enbart publicera sammanställningar av resultat. Känsliga uppgifter och sekretess Frågorna har stämts av med UD-KC i . Inga frågor eller svarsalternativ bedöms omfatta känsliga uppgifter. Vi ber er att inte lämna uppgifter som kan vara belagda med sekretess i fritextsvaren. Om ni har frågor Om ni har frågor om enkäten eller om granskning är ni välkomna att kontakta de ansvariga utredarna (projektledare) och . kontaktperson på UD är gruppchef . Tack på förhand för er medverkan. Era svar är värdefulla för oss. D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 1 2 Beredskapsansvarig bör besvara enkäten önskar att enkäten i första hand besvaras av beredskapsansvarig vid utlandsmyndigheten. Om detta inte är möjligt inom svarstiden för enkäten kan frågorna besvaras av någon annan i personalen med god kännedom om ambassadens eller generalkonsulatets krisberedskap. Ha beredskapsplanen till hands Du som besvarar enkäten bör ha tillgång till beredskapsplanen för utlandsmyndigheten när du besvarar enkäten. Det underlättar för dig som svarar och kan också ge oss på mer rättvisande information. Om du behöver hämta planen kan du göra det innan du går vidare till frågorna. Vi bedömer att enkäten tar 45 – att besvara. Dina svar sparas efter hand. Du kan därför pausa ifyllandet och återuppta enkäten om du behöver det. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Är du beredskapsansvarig på utlandsmyndigheten? Vi rekommenderar att du har beredskapsplanen till hands när du besvarar enkäten. Om du inte har planen kan du hämta den och fortsätta med enkäten om . Är utlandsmyndigheten stödjepunkt för andra svenska ambassader och konsulat i regionen vad gäller krisberedskap? Hur många personer arbetar vid utlandsmyndigheten? Frågan avser all personal som förväntas delta i ett krisarbete. När uppdaterades beredskapsplanen senast? (Månad och år) Finns hela eller delar av beredskapsplanen på annat språk än svenska? DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Följer beredskapsplanen den mall som utarbetats av UD-KC: ”för myndighetens konsulära beredskapsplan”? Den gemensamma "för myndighetens konsulära beredskapsplan" som KC-B tagit fram ska hjälpa utlandsmyndigheterna att utforma beredskapsplaner som är anpassade till den egna ambassaden eller konsulatet. Hur upplever du att fungerar som stöd för att utarbeta en beredskapsplan som är användbar för utlandsmyndigheten i händelse av kris? Kommentera gärna ditt svar här: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Uppgifter i särskild organisation I händelse av kris ska utlandsmyndigheten gå in i en så kallad "särskild organisation". Enligt UD KC:s mall innebär detta att ett antal funktioner aktiveras, t.ex. call center och registrering samt analys och konsulär lägesbild. Vi vill att du funderar över hur tydligt det är vilka uppgifter de olika funktionerna i den särskilda organisationen har. Utgå från funktionskorten och om det finns, en skiss över den särskilda organisationen. Klicka här för typexempel på organisationsskiss för särskild organisation (se sista sidan i dokumentet). Den strategiska ledningen (myndighetschefen) Den operativa ledningen (stabschefen) Call center och registrering Analys och konsulär lägesbild Personal, logistik och administration Kommentera gärna ditt svar här: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Rapportering i särskild organisation Vi vill också att du funderar över hur tydligt det är till vem eller vilka de olika funktionerna i den särskilda organisationen ska rapportera. Utgå från funktionskorten och om det finns, en skiss över den särskilda organisationen. Klicka här för typexempel på organisationsskiss för särskild organisation (se sista sidan i dokumentet). Den strategiska ledningen (myndighetschefen) Den operativa ledningen (stabschefen) Call center och registrering Analys och konsulär lägesbild Personal, logistik och administration Kommentera gärna ditt svar här: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Användbarhet av gällande beredskapsplan Oavsett om utlandsmyndighetens gällande beredskapsplan baseras på från UD- KC eller inte, vill vi att du tar ställning till följande frågor: Hur relevant är beredskapsplanen för att förbereda myndigheten för en kris? Hur relevant är innehållet i beredskapsplanen för aktivt krisarbete? Hur stor praktisk användning bedömer du att ni skulle kunna ha av beredskapsplanen i händelse av kris? Här följer ett frågeblock om krisövning vid utlandsmyndigheten. Med krisövning menar vi allt från planerade diskussioner om hur man hanterar en begränsad uppgift vid kris, som t.ex. larm- och uppstart eller kommunikation, till större simuleringsövningar av ett fiktivt scenario som exempelvis en jordbävning. Notera att vi bara är intresserade av övningar som gäller beredskapsansvaret för svenska medborgare och andra personer som utlandsmyndigheten enligt UF ansvarar för i händelse av kris. Övningar som rör säkerheten på själva ambassaden eller konsulatet ingår inte i granskning. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Har utlandsmyndigheten övat ()? Lista gärna vad utlandsmyndigheten övade . Till exempel larm och uppstart av särskild organisation, larmkedja, evakuering, hantering av portabel passutrustning, samtal med människor i kris etcetera: Här följer några frågor om den senaste övningen som genomfördes på utlandsmyndigheten där du tjänstgör. Om du själv inte deltog i den senaste övningen, ta hjälp av någon ur personalen som gjorde det. Dina svar har sparats och du kan därför återuppta enkäten när du kontaktat din kollega. När genomfördes den senaste krisövningen på utlandsmyndigheten? (Månad och år) Vilken typ av övning genomfördes? Det finns olika typer av övningar. Med seminarieövning menar vi en övning där en övningsledare leder diskussioner med de övade kring en viss frågeställning eller ett scenario. Seminarieövningar kan också kallas table-top eller diskussionsövningar. Med simuleringsövning avser vi en övning som i så stor utsträckning som möjligt imiterar en verklig händelse. I övningen ingår ett så kallat motspel, som förser de övade med händelser som de måste hantera under övningens gång. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Hur många av dem som arbetar vid utlandsmyndigheten deltog i den senaste övningen? Notera att frågan endast gäller dem som förväntas delta i ett krisarbete. Deltog någon av följande i den senaste övningen? Representant från nordisk ambassad eller konsulat Representant från utomnordisk ambassad eller konsulat Annan aktör/representant, nämligen: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Ange till vilken del följande gäller för den senaste övningen: Övningen var anpassad efter utlandsmyndighetens behov Övningen hade en tydlig koppling till beredskapsplanen Övningen upplevdes som relevant av dem som deltog Genomfördes den senaste övningen helt eller delvis i syfte att revidera beredskapsplanen? Oavsett syftet med övningen, visade den på att någon del av beredskapsplanen behövde revideras? DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Har den senaste övningen utvärderats? Med utvärdering avser vi att man diskuterat vad som fungerat bra och mindre bra under övningen. Det är också möjligt att man under utvärderingen identifierat saker i beredskapsplanen eller i det allmänna beredskapsarbetet som kan behöva förändras. Har utvärderingen dokumenterats skriftligt? Finns det en person eller funktion vid myndigheten som har ansvar för att: Utvärderingar av övningar genomförs Utvärderingar av övningar dokumenteras Identifierade förbättringsåtgärder implementeras i beredskapsplaneringen KC-B har tagit fram material som utlandsmyndigheterna kan använda sig av för att genomföra krisövningar på egen hand. Om du har arrangerat eller planerar att genomföra någon övning utifrån detta, hur användbart upplever du att det underlaget är? DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Finns det någon rutin för att säkerställa att utsänd personal tar del av myndighetens beredskapsplan när de tillträder sin tjänst? Finns det någon rutin för att säkerställa att lokalanställd personal tar del av de delar av beredskapsplanen som berör lokalanställda när de tillträder sin tjänst? Samordning med värdlandet och andra länders beskickningar Har utlandsmyndigheten där du tjänstgör identifierat lokala kontakter som kan bidra till att underlätta en evakuering av svenska medborgare, som till exempel tjänstemän vid flygplatser och hamnar? DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 (), har utlandsmyndigheten genomfört eller deltagit i övning tillsammans med andra utländska representationer? Finns etablerade samarbeten med andra utländska representationer i krisberedskapsfrågor? Finns det någon gemensam nordisk beredskapsplan för kriser som berör två eller flera nordiska länder som inkluderar er utlandsmyndighet? Beskriv gärna ert samarbete med andra utländska representationer angående krisberedskapsfrågor: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Frågor till dig som är beredskapsansvarig Det här frågeblocket ska endast besvaras av den som har beredskapsansvar på myndigheten. Om du inte är beredskapsansvarig, klicka här för att komma vidare: Har du () deltagit i någon krisövning eller krisberedskapsutbildning? Vänligen lista de utbildningar/övningar som du deltagit i: Frågan avser (). Vilken eller vilka av de övningar/utbildningar som du deltagit i har du haft störst nytta av och varför? Frågan avser (). DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Hur tydligt är det för dig vilket ansvar du har som beredskapsansvarig? I vilken utsträckning upplever du att du genomgått utbildningar respektive deltagit i övningar som förberett dig för det ansvar du har som beredskapsansvarig? Utbildningar inom krisberedskap och krishantering I vilken utsträckning upplever du att du kan avsätta den tid du anser dig behöva för att fullgöra ditt ansvar som beredskapsansvarig? Om du har några ytterligare kommentarer angående din roll som beredskapsansvarig och det stöd och den utbildning som du får, är du välkommen att lämna dem här: DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Samlad bedömning av utlandsmyndighetens krisberedskap Avslutningsvis vill vi ställa några övergripande frågor om krisberedskapen vid utlandsmyndigheten. Vilken kännedom har utlandsmyndighetens personal om beredskapsplanen? Markera ett alternativ för varje påstående. All utsänd personal vet var beredskapsplanen finns All utsänd personal har tagit del av innehållet i beredskapsplanen All lokalanställd personal vet var beredskapsplanen finns All lokalanställd personal har tagit del av de delar av beredskaps-planen som berör lokalanställda Hur bedömer du den utsända personalens förmåga att larma och starta upp en särskild krisorganisation enligt de funktioner som finns angivna i beredskapsplanen? Frågan endast gäller den personal som förväntas delta i ett krisarbete. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Hur bedömer du utlandsmyndighetens samlade förmåga att upprätthålla ett krisarbete till dess att förstärkning från eller konsulär stödjepunkt kan vara på plats? Enligt föreskrifter om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna (UF 2011:5) innebär beredskapsplanering ett kontinuerligt ansvar och arbete, i vilket ingår att löpande uppdatera beredskapsplanen, bedöma hot och risker, uppskatta svenskläget, underhålla viktiga kontakter och nätverk samt kontinuerligt öva krishanteringsförmågan. Mot bakgrund av detta, i vilken utsträckning anser du att utlandsmyndigheten där du arbetar lever upp till sitt beredskapsansvar? Om du har några ytterligare kommentarer angående utlandsmyndighetens beredskap för större kriser som kan drabba många svenskar i landet är du välkommen att lämna dem här: Vi ber er att inte lämna känsliga uppgifter som kan omfattas av sekretess. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 Det var alla frågor vi hade. Om det finns något mera som du vill förmedla till oss på med anledning av vår granskning tar vi gärna emot synpunkter här: Vi ber er att inte lämna känsliga uppgifter som kan omfattas av sekretess. DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 DN R: 3 . 1 - 2 015 - 115 5 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 12 B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 – förutsättningar för effektiv insats? B I L A G A 1 - 201 5 - 1 155 DA T UM : 20 1 6 - 01 - 22 Bilaga 2 – Genomgång av utlandsmyndigheternas beredskapsplaner Som ett led i granskningen har projektgruppen granskat utlandsmyndigheternas beredskapsplaner. Den här bilagan redogör för denna genomgång. Genomgången av myndigheternas beredskapsplaner har gjorts mot bakgrund av primärt två revisionsfrågor och tillhörande bedömningsgrunder: •Fråga 2: Är den beredskapsplanering som finns ändamålsenlig? med särskild tonvikt på att beredskapsplaneringen ska följa de föreskrifter och riktlinjer som finns men även på att beredskapsplanerna ska vara kända av dem som förväntas använda dem. •Fråga 3: Är organisationen utbildad och övad på ett ändamålsenligt och tillräckligt sätt? med tyngdpunkt på de uppställda tillräcklighetskriterierna om att övning bör ske minst en gång med samtlig personal som förväntas delta i ett krisarbete. Utöver dessa två frågor har genomgången även bäring på revisionsfråga 1 och bedömningsgrunden som avser att de förslag på organisatoriska förbättringar som (SOU 2005:104) presenterar under avsnitt 6.4.1 – roll och konsulära frågor i allt väsentligt bör ha genomförts. Här anges att UD bör fortsätta arbetet med att utveckla för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner och att utlandsmyndigheterna själva bör vidta vissa förberedelser, som att planera för krisrum och callcenter, och identifiera nätverk som kan hjälpa till vid katastrofsituationer men även personer (företrädesvis honorärkonsuler) som kan upparbeta kontaktvägar till lokala katastrofmyndigheter och svenskkolonier. Statens beredskapsansvar regleras i lagen (2010:813) om konsulär katastrofinsats. föreskrifter om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna (UF 2011:5) har utformats med hänsyn till denna lag. Till UF 2011:5 finns en vägledning som utarbetats av UD. Enligt UF 2011:5 har utlandsmyndigheterna ett ansvar att hålla beredskap för att bistå svenska medborgare och övriga personer som nämns i UF med åtgärder vid en kris- eller katastrofsituation. måste då snabbt kunna gå in i en så kallad ”särskild organisation”. RI K SRE VI SI O N EN N YB R OGA T A N 55 114 90 ST OC K 08 - 5 171 40 0 0 | WW W . R I K SR EN . 1(14 ) B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 2 2 Som ett stöd i utlandsmyndigheternas beredskapsplanering har UD KC-B tagit fram en mall för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner. Den senaste är . Samtliga svenska ambassader och generalkonsulat har uppmanats att från och med årsskiftet 2015/16 ha beslutat om beredskapsplaner i enlighet med denna mall. Undantaget är så kallade mini-utlandsmyndigheter1 som har en förkortad version av . Genomgången skedde på plats på () över , 19 – . disponerade ett arbetsrum i samma korridor som UD-KC:s konsulära beredskapsgrupp (KC-B), för vilken projektgruppens kontaktperson på UD, , är gruppchef. Inför vår genomgång hade KC-B enligt önskemål ordnat så att alla beredskapsplaner fanns utskrivna på papper. Genomgången gjordes i webbverktyget Webropol och följde det formulär som återfinns med start på sidan 11. Utgångspunkten för frågorna är KC-B:s ovan nämnda mall för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner : ”för myndighetens konsulära beredskapsplan”. Genomgången omfattar ambassader och generalkonsulat, med undantag för de så kallade mini-utlandsmyndigheterna. i exkluderades från genomgången eftersom UD avråder från alla resor till . Generalkonsulatet i är ny utlandsmyndighet och för detta fanns för genomgången ännu ingen beredskapsplan. Det totala antalet observationer som registrerats i Webropol uppgår till 88. Två planer uppdaterades dock under granskningens gång varför de två planerna av äldre datum rensats från det dataset som analyserats. Även en observation för ett minikonsulat har exkluderats. Det totala antalet observationer summerar därmed till 85. På grund av saknade värden uppgår det totala antalet giltiga observationer för tre av variablerna till 84. 1På en mini-utlandsmyndighet är en person ensam utsänd till ett specifikt land som svensk representant. Uppdraget är ofta begränsat till främjande eller politisk rapportering. Det regelverk som utrikesförvaltningen lyder under har delvis fått anpassas för att modellen ska kunna användas. Svenska minimyndigheter är ambassaderna i , , , , , , och , samt generalkonsulaten i , och . 2 ( 1 4 ) B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 2 2 Deskriptiv analys av resultat I följande avsnitt presenteras resultaten från vår genomgång av utlandsmyndigheternas beredskapsplaner, fråga för fråga, motsvarande granskningsformuläret (se ss. 11–14). Beredskapsplanen ska följa och uppdateras Enligt föreskrifterna (UF 2011:5) ska planerna uppdateras minst en gång . Som framgår av Tabell 1 följer 71 (83,) av utlandsmyndigheternas beredskapsplaner den påbjudna . Ungefär lika många () har uppdaterat sina planer (). I ett fall är det oklart om planen kan anses följa , då den endast innehåller första del som avser det operativa krisarbetet och det inte finns några uppgifter om det löpande krisberedskapsarbetet. Två beredskapsplaner saknar beslutsdatum men följer dock den senaste . till de två kriterierna i kombination, är det 68 av 85 utlandsmyndigheter (80,) som både följer och har uppdaterat sina planer . I kontrast är det 12 myndigheter som varken följer eller har uppdaterat beredskapsplanen . Är beredskapsplanerna uppdaterade enligt mall ? (80,) (1,) (2,) (83,) (1,) (14,) (15,) (1,) (1,) (82,) (15,) (2,) (100,) Om en beredskapsplan inte uppdateras regelbundet innebär det en ökad risk för att de kontaktuppgifter som finns i beredskapsplanerna är inaktuella (ambassadernas egen personal, personal vid UD i , honorärkonsuler och andra kontakter i verksamhetslandet). Att en plan inte är uppdaterad på länge utesluter dock inte att utlandsmyndigheten ändå har aktuella kontaktuppgifter till personal och andra på annan plats, men detta framgår då inte av beredskapsplanen. 3 ( 1 4 ) B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 2 2 Beredskapsplanen ska innehålla planering för arbete i särskild organisation Avstämning av utlandsmyndigheternas arbete i särskild organisation, inrättande av lägesrum och callcenter gjordes mot bakgrund av den information som utlandsmyndigheterna enligt UD:s mall för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner ska fylla i (frågorna 5 – 7 i granskningsformuläret). I de fall där utlandsmyndigheterna inte följt den senaste , gjordes en bedömning av om motsvarande information fanns tillgänglig i myndighetens senast beslutade beredskapsplan. Resultatet presenteras i Tabell 2. Planering för arbete i särskild organisation Har planering om särskild (97,) (2,) Har angiven plats för lägesrum (96,) (3,) Har angiven plats för callcenter (85,) (9,) (4,) men kopplar växel till I det närmaste samtliga utlandsmyndigheter (83 av 85) har redogjort för sin planering av arbete i särskild organisation och utsett en lokal som i händelse av kris ska fungera som lägesrum (82 av 85). En klar majoritet av utlandsmyndigheterna (73 av 85) har också en bestämd plats som i händelse av kris ska tas i anspråk för callcenterfunktionen. Ytterligare fyra utlandsmyndigheter saknar särskild plats för denna, men har möjlighet att koppla inkommande samtal till ett gruppnummer som gör att flera personer kan besvara inkommande samtal, även om de inte sitter samlade på en och samma plats. Åtta utlandsmyndigheter saknar helt uppgifter i sina beredskapsplaner om hur de planerat för att organisera en callcenterfunktion vid en krissituation. 4 ( 1 4 ) B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 2 2 Uppgifter om svenskar i verksamhetslandet ska finnas Hur många svenskar som befinner sig i ett krisdrabbat område eller på en olycksplats är direkt avgörande för hur allvarlig den konsulära krisen kan förväntas bli. Därför uppmanas utlandsmyndigheterna, i enlighet med 5 § UF 2011:5 och , föra in uppgifter om hur många bofasta samt besökande svenska medborgare samt utländska familjemedlemmar till svenska medborgare som uppskattas befinna sig i landet. Som framgår av Tabell 3 innehåller sammanlagt av beredskapsplanerna uppskattningar av svenska besökare, antingen i beredskapsplanen eller i annat dokument som planen hänvisar till. Med avseende på bofasta svenskar är siffran . Vid genomgången har kunnat notera att många utlandsmyndigheter uppger att det är svårt att göra korrekta uppskattningar av antalet svenskar och att de siffror som förekommer i planerna därför inte alltid är tillförlitliga. är en faktor som försvårar en träffsäker bedömning eftersom in- och utresor inte registreras. En annan försvårande omständighet som nämns är dubbelt medborgarskap. Det kan då finnas svenska medborgare i landet som normalt sett inte har någon kontakt med ambassaden, men som skulle kunna ta kontakt om de upplever ett hjälpbehov, t.ex. med anledning av naturkatastrofer eller krigsutbrott. Om det finns viseringskrav för svenska medborgare kan detta underlätta bedömningen av antalet besökande svenskar. Numerisk uppskattning av hur många svenskar som besöker landet (75,) (20,) (4,) Numerisk uppskattning av hur många svenskar som är bosatta i landet (88,) (5,) (5,) * Informationen finns inte i beredskapsplanen, men det finns hänvisning till var den finns Förberedelser för uppsamling och evakuering Vissa situationer kan medföra att svenska medborgare behöver evakueras. De allmänna bestämmelserna för evakuering följer av 1 § lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser och utlandsmyndigheterna ska enligt 5 § UF 2011:5 ha en plan för evakuering. Om en evakuering skulle bli aktuell, kan det underlätta om möjliga uppsamlingsplatser identifierats i förväg, liksom att det finns kontaktuppgifter till personer i områden där svenskar kan befinna sig, t.ex. honorärkonsuler eller resebolag. 5 ( 1 4 ) B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T U M : 2 0 1 6 - 0 1 - 2 2 uppmanar därför utlandsmyndigheterna att ange sådana uppgifter. Tabell 4 redovisar resultatet från vår genomgång av beredskapsplanerna på dessa punkter. Tydligt angivna uppsamlingsplatser vid Uppgifter om kontaktpersoner i områden där svenskar befinner sig * Informationen finns inte i beredskapsplanen, men det finns hänvisning till var den finns. Knappt en fjärdedel av de genomgångna beredskapsplanerna saknar angivna uppsamlingsplatser för eventuell evakuering. Vidare saknar en knapp tredjedel uppgifter om kontaktpersoner i områden där svenskar befinner sig. har förståelse för att behovet av och möjligheterna att ange specifika uppsamlingsplatser för evakuering samt kontaktpersoner i områden där svenskar befinner sig kan variera stort olika utlandsmyndigheter emellan.