prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — En rimlig tolkning bör vara att härmed avses innan den tidpunkt då stödet anses beviljat, dvs. antingen när deklarationen eller ansökan om återbetalning av skatt görs. För definitionen av stora företag, se 1 kap. 13 § 1 LSE. Andelen svenska företag som faller inom definitionen för ”stora företag” är mycket låg och kraven enligt punkten e bedöms endast röra omkring 150–250 företag inom främst tillverkningsindustrin. Noteras bör att det i den svenska språkversionen av punkten 2.18.e.2 som rör EBITDA (Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization, dvs. resultat före finansiella poster, skatter samt av- och ned- skrivningar), saknas text som visar att kriteriet avser en räntetäckningsgrad baserad på Texten ”dividerat med ränte- kostnaderna” är dock nödvändig för att denna punkt ska ha ett meningsfullt innehåll. Det framgår även av andra språkversioner av förordningen att EBITDA ska divideras med räntekostnaderna. Jämför t.ex. de franska, tyska och engelska språkversionerna: ”le ratio de couverture des intérêts de l'entreprise, calculé sur la base de l'EBITDA, est in-férieur à 1,0”; ”das anhand des EBITDA berechnete Zinsdeckungsverhältnis des Unternehmens lag unter 1,0”; ”the undertaking's EBITDA interest coverage ratio has been below 1,0”. Det är därför rimligt att basera kriteriet i den punkten på den engelska språkversionen, som baseras på en räntetäckningsgrad där inkomsterna utgår från måttet EBITDA. Till ledning för tolkningen av vad som i statsstödssammahang bör avses med företag finns i bilaga I till GBER följande definition av begreppet företag: ”Varje enhet, oberoende av juridisk form, som bedriver en ekonomisk verksamhet ska anses som ett företag. Om det vid en kontroll skulle visa sig att elleverantören gjort avdrag för elförbrukning hänförlig till en stödmottagare som är annan än denne själv och som inte uppfyller kraven för skattelättnader så bör den felaktiga beskatt- ningen omprövas så att rätt skatt betalas, dvs. på motsvarande sätt som gäller om en skattskyldig tillämpat en felaktig skattesats för en av sina kunders elförbrukning. Eftersom det i dessa fall inte fråga om ett återkravsärende efter beslut av kommissionen utan fråga om en omprövning inom den vanliga beskattnings- ordningen finner regeringen, till skillnad från , inte att det finns skäl att införa ett särskilt förtydligande om hur omprövningen ska ske i dessa fall (se även avsnitt 6.13.10). Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 9 och 12 §§ LSE. Förslaget påverkar även utformningen av 11 kap. 12 a, 12 b och 14 §§ LSE, vilka föreslås i avsnitt 6.13.3 och 6.13.8, se avsnitt 3.8. 6.13.8 Skyldighet att lämna uppgifter Regeringens förslag: En förutsättning för att statligt stöd i form av skattebefrielse på elskatteområdet ska beviljas är att den som yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning lämnar uppgift till om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) det stödmottagande företaget är, 2.i vilken region det stödmottagande företaget är beläget på NUTS 2-nivå, 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace–gruppnivå. Kraven på uppgiftslämnande begränsas så att de endast får betydelse om nedsättningen för den enskilde stödmottagaren inom stödordningen under kalenderåret uppgår till minst 1.15 000 euro i det fall det rör sig om stöd till vattenbruk, och 2.50 000 euro i övriga fall. Skattebefrielsen för elförbrukning i jordbruks- och skogsbruksverksamhet respektive vatten- bruksverksamhet delas upp i två olika bestämmelser. Regeringens bedömning: En bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentlig- görande bör införas. Utredningens och promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningens förslag omfattar inte stöd inom stödordningarna som ger lägre skattenivå för elförbrukning i hushåll och företag inom tjänstesektorn i vissa delar av norra samt för elförbrukning i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- respektive vattenbruksverksamhet. Kravet på uppgiftslämnande är enligt utredningens förslag inte begränsat så att det endast får betydelse om nedsättningen för den enskilde stödmottagaren inom stödordningen under kalenderåret uppgår till P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 i det fall det rör sig om stöd till vattenbruk, och i övriga fall. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , , , , , kommun, och har inget att invända mot utredningens förslag alternativt har inga synpunkter på det förslaget. och Fortum Värme tillstyrker utredningens förslag. Kommuner och Landsting anser att kraven på uppgiftslämnande är motiverade med hänsyn till . och Skogsindustrierna anser att skyldigheten att lämna uppgifter är hanterbar för företagen. , Svensk Fjärrvärme och anser att stödmottagaren bör vara skyldig att lämna uppgifter direkt till , eftersom elhandelsbolagen inte alltid har relevant information om elanvändarnas ekonomiska status, verksamhetsområde, storlek och region etc. påpekar att det innebär en administrativ börda för elhandlarna att lämna uppgifter om sina kunder. anser att krav på att lämna uppgifter om stödmottagaren bör begränsas till ett så litet antal företag som är möjligt för att ändå uppfylla krav. tillstyrker att verkställighetsföreskrifter utfärdats till förtydligande av de uppgifter som ska lämnas till Europeiska kommissionen men anser att sådana föreskrifter bör meddelas i form av förordning. Bakgrunden till förslaget: För att de statliga stöden på elskatteområdet ska kunna omfattas av någon av de aktuella gruppundantagsförord- ningarna på statsstödsområdet måste stöden uppfylla de krav som ställs i dessa. Ett av dessa krav är att vissa uppgifter om individuella stöd- mottagare måste inhämtas för offentliggörande. Kraven på offentliggörande och information om statliga stöd på en webbplats framgår av artikel 9 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, artikel 9 i kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37), förkortad FIBER samt i punkt 104 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), förkortade EEAG. Dessa bestämmelser handlar om offentliggörande och information på en webbplats, se närmare under avsnitt 6.13.2.2 . Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el lämnar förslag om hur sådana uppgifter som krävs för att genomföra kraven på offentlighet och information på en webbplats ska hämtas in, i vissa fall av statligt stöd som ges i form av befrielse från energiskatt på elektrisk kraft. Förslaget bygger på att en förutsättning för att statligt stöd i form av nedsatt skatt på elskatteområdet ska beviljas ska vara att den som yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning lämnar vissa uppgifter om stödmottagare. Utredningen föreslår även att en definition av begreppet ”uppgifter om stödmottagare” införs i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Utredningen föreslår också att ansökan om återbetalning, utom i fråga om , ska göras elektroniskt. I promemorian Den särskilda norrlands- skattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet lämnas kompletterande förslag för de statliga stöd på elskatteområdet som inte behandlades i SOU 2015:87. I den promemorian föreslås dock att kraven på uppgiftslämnande ska begränsas till att endast avse uppgifter om stödmottagare som får stöd överstigande en viss nivå. Denna begränsning föreslogs i syfte att minska den administrativa bördan. Efter förslag i prop. 2015/15:159 Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet har det införts en ny paragraf, 1 kap. 13 § LSE, med definition av uppgifter om stödmottagare. Den nya bestämmelsen, som har utformats med utgångspunkt från förslaget i SOU 2015:87, har följande lydelse. ”Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1. vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till den förordning som avses i 12 §, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2-nivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhets- område på Nace–gruppnivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statistiska näringsgrens- indelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90, i den ursprungliga lydelsen.” Bestämmelsen motsvaras i huvudsak av det förslag som Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el lämnar i sitt betänkande. I avsnitt 9.6 i prop. 2015/16:159 behandlas även frågan om vilken växelkurs som ska användas för de belopp i euro som förekommer i LSE. regleras denna fråga i 1 kap. 16 § LSE som har följande lydelse. ”De belopp i euro som anges i denna lag ska för varje kalenderår omräknas enligt den kurs i svenska kronor för euro som gällde den första vardagen i oktober året innan och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.” Motsvarande bestämmelse föreslogs även i avsnitt 6 i promemorian Den särskilda norrlandsskattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: För att de statliga stöden på elskatteområdet ska kunna omfattas av GBER eller FIBER så måste de uppfylla de krav som ställs i förordningarna. Ett av dessa krav är att vissa uppgifter om individuella stödmottagare måste inhämtas för offentliggörande. Förslaget i SOU 2015:87 för hanteringen av vissa elskattestöd bör användas som utgångspunkt även för övriga statliga stöd som ges i form av skattebefrielser på elskatteområdet. förutsättning för att statligt stöd i form av skattebefrielse på elskatteområdet ska beviljas bör således vara att den som yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning lämnar nödvändiga uppgifter om stödmottagare. Det är lämpligt att även för elskatteområdet använda sig av samma begrepp som på bränsleskatteområdet, dvs. ”uppgifter om stödmottagare” i enlighet med den definition som införts i 1 kap. 13 § LSE. De uppgifter om stödmottagare som behövs för att uppfylla uppgiftskraven enligt är uppgifter om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) det stödmottagande företaget är, 2.i vilken region det stödmottagande företaget är beläget på NUTS 2-nivå, och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. Indelningarna enligt punkterna 2 och 3 avser nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) respektive statistisk närings- grensindelning (Nace). De grundar sig på olika EU-förordningar. I syfte att undvika oklarheter om vilken information som ska lämnas av stödmottagaren är det lämpligt att hänvisa till rättsakten i en viss angiven lydelse, s.k. statisk hänvisning. En följd av att ha statiska hänvisningar blir att om rättsakterna ändras behöver lagstiftaren överväga om någon ändring bör göras i den nationella lagstiftningen. De verkställighetsföreskrifter som kan aktualiseras rörande det föreslagna uppgifts- lämnandet är av begränsad omfattning och rör inte, som ifrågasätts av , vilka uppgifter i sig som ska lämnas. Det bör t.ex. kunna bli fråga om att regeringen på förordningsnivå, i enlighet med vad efterfrågat, reglerar hur ett företags region bör anges när en stödmottagande verksamhet bedrivs i flera regioner. I sådana föreskrifter kan bl.a. hänsyn tas till resultatet av de pågående diskussionerna om formen för redovisningen av uppgifter om företag m.m. i EU-databasen som sker mellan medlemsstaterna i en arbetsgrupp under ledning av Europeiska kommissionen. Regeringens föreskriftsrätt bedöms följa av regeringens kompetens att besluta verkställighetsföreskrifter enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 De ovan nämnda uppgifterna om stöd- mottagare behövs för att säkerställa att uppgifter kan lämnas om stödet på den webbplats som byggs upp för att öka insynen i stödgivningen i de olika medlemsstaterna. Det är dock inte uppgifter om alla individuella stödmottagare som behöver offentliggöras på webbplatsen utan endast de som tar emot statligt stöd i form av skattebefrielse som per stödordning uppgår till avseende stöd enligt GBER samt avseende stöd till vattenbruk enligt FIBER, allt per kalenderår. måste även beaktas att uppgifter kan komma att krävas även från andra stödmottagare än de som erhåller stöd över 500 000 respektive från en stödgivare, exempelvis när samma stödmottagare kan erhålla stöd från flera stödgivare parallellt eller när uppgifterna behövs som ett led i kommissionens granskning av olika stödordningar. I syfte att skapa en rimlig nivå av administrativ börda för uppgiftslämnarna respektive föreslås därför att uppgiftslämnandet begränsas till att endast gälla som villkor för den del av nedsättningar som för respektive stödordning per kalenderår som överstiger i fall som rör skatte- befrielse till vattenbruk och i övriga fall. Vilken växelkurs som ska användas för beloppen i euro framgår av 1 kap. 16 § LSE. Då skattenedsättningen för elförbrukning i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverk- samheterna omfattas av olika gruppundantags- förordningar på statsstödsområdet (GBER för jordbruk och skogsbruk samt FIBER för vattenbruk) bör därför dessa fall av skatte- befrielse delas upp i särskilda bestämmelser i och redovisas som olika stödordningar. Uppdelning skapar inte enbart möjligheten att samla in nödvändiga uppgifter för rapportering till kommissionen för offentliggörande utan innebär även en förenkling av möjligheten att anpassa nedsättningarna utifrån de olika krav som ställs i respektive gruppundantagsför- ordning, exempelvis genom att tillämpa en högre gräns för informationslämnande avseende stöd till andra stödmottagare än sådana som bedriver vattenbruksverksamheter. Regeringen föreslår därför att skattenedsättningen för elektrisk kraft som förbrukas i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna delas upp i olika bestämmelser i . Inhämtningen av uppgifterna om stöd- mottagarna på elskatteområdet sker genom att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 den som ansöker om återbetalning eller yrkar avdrag för egen förbrukning för ett skattebefriat ändamål lämnar uppgifter om sig själv. När stöd i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.10 förmedlas genom att den skattskyldige yrkar avdrag för annans förbrukning så lämnar den skattskyldige uppgifter om större stödmottagare samt övervältrar befrielsen till dem som förbrukat elkraften för det nedsättningsberättigade ändamålet. Dessa stödmottagare kan få stöd som förmedlas via fler än en skattskyldig. Eftersom den som yrkar avdrag för skatt på annans elförbrukning i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.10, i vart fall inte , kan förväntas ha kännedom om andra stöd som stödmottagaren får inom den aktuella stödordningen så får gränsen för uppgiftslämnande i dessa fall bedömas enbart utifrån det stöd som den skattskyldige förmedlar till respektive stödmottagare. Regeringen anser således, i likhet med , Svensk Fjärrvärme och , att det i de fall stödmottagaren erhåller nedsättningen direkt från bör vara stödmottagaren som ska lämna uppgifter direkt till . Regeringen anser däremot, till skillnad från , Svensk Fjärrvärme och att det i fråga om stöd för annans elförbrukning genom förslaget i avsnitt 6.13.10 fortsatt bör vara den skattskyldige som har att visa att de materiella kraven för nedsättning är uppfyllda. Den nödvändiga informationen får i dessa fall samlas in av den skattskyldige för att vid behov överföras till . För att säkerställa uppgiftslämnandet föreslås att uppgifts- lämnandet görs till ett materiellt villkor för att statligt stöd i form av skattebefrielse ska kunna ges genom avdrag i deklaration eller återbetalning av skatt. från den skattskyldiges eller den enskilde stöd- mottagarens perspektiv skulle detta kunna uppfattas som en onödig administrativ pålaga, men det handlar om möjlighet att lämna statligt stöd och följaktligen om att sökanden över huvud taget ska kunna få skattebefrielse. Det föreslås därför att nedsättning av skatt i de aktuella fallen villkoras av att sökanden lämnar dessa uppgifter. Som framgår ovan är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information om beviljade statliga stöd offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd. De uppgifter om individuella stöd som ska lämnas för offentliggörande är bl.a. vissa uppgifter om stödmottagaren, stödinstrument (så vitt är aktuellt i detta ärende skatteförmån), stödets syfte och individuella stödbelopp. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödmottagare och stödordning. Offentliggörande ska endast ske om det samlade stödet som en viss stöd- mottagare har erhållit under stödordningen överstiger i de fall det statliga stödet ges i enlighet med FIBER och i övriga fall överstiger , allt under ett kalenderår. Enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen (27 kap. 1 § andra stycket 1). Enligt 27 kap. 2 § första stycket 2 OSL gäller sekretess också för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden bl.a. i ärende om återbetalning av skatt. Flertalet av de uppgifter som ska offentliggöras, omfattas av sekretess enligt 27 kap. 1 eller 2 §§ OSL. Det gäller bl.a. vissa uppgifter om stödmottagare och om beviljade skatteförmåner inom olika stödordningar. Sekretessen enligt 27 kap. 1 § gäller dock enligt 6 § samma kapitel, med vissa undantag, inte beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs. Enligt 27 kap. 2 § tredje stycket 1 gäller inte heller sekretessen enligt den paragrafen beslut i bl.a. ärende om återbetalning av skatt. Ett beslut om återbetalning av skatt utvisar det belopp varmed återbetalning görs. Vidare framgår bl.a. uppgift om skatteslag. Vissa uppgifter om beviljade stöd är således offentliga i beslut. För skatter som redovisas i en punktskatte- deklaration fattas, enligt 53 kap. 1 § skatteför- farandelagen (2011:1244), ett beslut om punktskatt för varje redovisningsperiod eller, i vissa fall, för varje händelse som medför skattskyldighet. Ett stöd som beviljas genom ett sådant beslut motsvaras av ett specifikt avdrag. Uppgifter om vilka specifika avdrag som har gjorts framgår dock inte av beslutet om punktskatt. Vid den särskilda skattebefrielse som gäller för viss elektrisk kraft som förbrukas av tjänstesektorn i vissa delar av norra i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.10 kan stödmottagaren vidare vara en annan än den som lämnar punktskattedeklaration och begär det aktuella avdraget. Av ett beslut om punktskatt efter redovisning i punktskattedeklaration framgår således inte alls att ett statligt stöd har beviljats. För att kunna uppfylla krav på offentliggörande och information måste därmed även sådana uppgifter som omfattas av sekretess kunna offentliggöras. Att uppgifter om beviljade stöd offentliggörs är dock ett krav för att statligt stöd ska få beviljas. Eftersom beviljade stödbelopp redovisas i stora intervall kommer inte några närmare belopp framgå. Med hänsyn till detta bedöms inte företagens konkurrensförhållanden påv- erkas. En del av de uppgifter som ska offentlig- göras är, som framgår ovan, vidare offentliga när de ingår i beslut. Det bör också framhållas att det inte kommer att framgå av de offentliggjorda uppgifterna vilken leverantör en viss aktör har. För att offentliggörandet ska kunna ske måste införas en reglering som innebär att även kan lämna ut vissa uppgifter som omfattas av sekretess. Uppgifterna ska offentliggöras från den dag då stödet beviljades. Hur bestämmelserna bör utformas beror på hur uppgiftslämnandet ska gå till och vem som ska offentliggöra uppgifterna. I 12 a § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler föreskrivs en skyldighet för stödgivande myndigheter att lämna uppgifter för offentliggörande. På vilket sätt detta ska ske kommer att anges närmare i föreskrifter som beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Offentliggörande kan ske på olika sätt. Europeiska kommissionen tillhandahåller en webbplats, där uppgifter om stöd ska offentliggöras. är den myndighet som ansvarar för att lämna de uppgifter som följer av de nya kraven på offentliggörande till den databas som kommissionen tagit fram. Regeringen bedömer att en bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentlig- görande, samt närmare bestämmelser om vilka uppgifter ska lämna, behöver införas. Frågan om var sådana bestämmelser bör P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 införas och hur de bör utformas bereds vidare inom . Det förhållande att uppgifter om individuella beviljade statliga stöd ska offentliggöras och vilka dessa uppgifter är framgår av de aktuella gruppundantagsför- ordningarna. Av lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och eventuella särskilda bestämmelser om utlämnande av uppgifter kommer det framgå att ska lämna de aktuella uppgifterna för offentliggörande. I de flesta fall är det den som är att anse som stödmottagare, och om vilken uppgifter ska offentliggöras, som lämnar de aktuella uppgifterna till . Vid skattebefrielse för elektrisk kraft som förbrukas av tjänstesektorn i vissa delar av norra i enlighet med förslaget i avsnitt 6.13.10 kan, som redogjorts för, stödmottagaren vara en annan än den som lämnar uppgifterna om ett individuellt stöd. I syfte att det även för elskattestöden tydligt ska framgå vem som är stödmottagare föreslås i avsnitt 6.13.6 förändring av den definition av stödmottagare som framgår av 1 kap. 11 b § LSE och som avser stödmottagare på bränsleskatteområdet. Förslagen innebär införande av en ny paragraf, 11 kap. 12 a § LSE, samt ändringar i 11 kap. 9 och 12 §§ LSE. Förslagen påverkar även utformningen av 11 kap. 12 b och 14 §§ LSE, vilka föreslås i avsnitt 6.13.3, se avsnitt 3.8. 6.13.9Lägre energiskatt på el för större datacenter Regeringens förslag: Företag inom datacenterbranschen ska kunna få den lägre energiskattenivån om . Den lägre skattenivån ska gälla för anläggningar där en näringsidkare, som huvudsakligen bedriver informationstjänstverksamhet, informa- tionsbehandling eller uthyrning av server- utrymme och tillhörande tjänster, utövar sådan verksamhet, om anläggningens sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- ningen av elektrisk kraft som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme och kyla P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 som levereras till industrin och större datacenter bör ses över. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har dock skett i regeringens förslag.