prop · H30375 · 2016-03-22 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbeslut –. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Miljö- och jordbruksutskottet ......................................... Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... lämnar regeringen redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2014/15:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rappor- terats som slutbehandlade av regeringen. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling lämnar regeringen en redovisning av regelbeståndet och regelregistre- Redogörelsen för behandlingen av skrivelser till regeringen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits – (avsnitt 2). För att underlätta för riksdagsutskotten att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete, har redovisningen fått omfatta även vissa regerings- beslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. förfarande används främst om riksdagsskrivelserna därigenom kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, andra har tillkommit eller ändrat namn. Även med i övrigt bibehållen departe- mentsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riks- dagsskrivelserna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förord- ningen (1996:1515) med instruktion för . Inom varje departements område grupperas materialet i två huvud- avsnitt, först de äldre riksmötena, därefter de nyare riksmötena /14, 2014/15 och det nu pågående /16 fram . Redovisningen omfattar samtliga riksdagsskrivelser som ställts till regeringen fr.o.m. nr 97 /15 t.o.m. nr 123 /16. Redovisningen omfattar dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. utvärderingen och uppföljningen av beslut är regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen av särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller sådana tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse finns samt uppgifter om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller inte (avsnitt 3). I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter det utskott där ärendena beretts (avsnitt 4). Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivel- serna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. en aktuell redovisning av regelbeståndet och registreringen av regler (avsnitt 5). Under /15 har det lämnats flera tillkännagivanden till regeringen som innebär att regeringen bör avstå från att vidta åtgärder (t.ex. p. S 25 rskr. 2014/15:125, p. S 33 rskr. 2014/15:267, p. Fi 56 rskr. 2014/15:268 och p. N 37 rskr. 2014/15:86). kallas ibland för negativa tillkännagivanden. denna innebörd har tidigare inte förekommit i någon större utsträckning. Frågan om negativa tillkännagivanden har uppmärksammats av i ett granskningsärende . ansåg att det fanns anledning för utskottet att i ett annat sammanhang ta upp frågeställningar när det gäller tillkänna- givanden av olika slag och hanteringen av dessa (bet. s. 79). Regeringen vill för sin del framhålla följande. Det kan inledningsvis konstateras att det visserligen inte finns någon konstitutionell skyldighet för regeringen att följa ett tillkännagivande från , dvs. tillkännagivanden är inte rättsligt bindande. konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär dock att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett Men om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts Även skälen till varför regeringen inte har tillgodo- sett tillkännagivandet bör redovisas. Ett tillkännagivande som innebär att regeringen inte ska utreda eller lämna förslag i en viss fråga kan uppfattas som att försöker begränsa regeringens styrande funktion (jfr 1 kap. 6 § regeringsformen). Enligt regeringens mening är redan risken för detta olycklig. tillkännagivande kan också ifrågasättas utifrån bestämmelserna i 4 kap. 4 § regeringsformen som föreskriver att regeringen får väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i regeringsformen. När det gäller frågan om något bör utredas eller inte brukar det framhållas att regeringen förfogar över kommittéväsendet. förutsättning för att regeringen ska kunna ta fram förslag som är beredda enligt 7 kap. 2 § regeringsformen och därigenom fullfölja sin styrande funktion och lämna förslag till . Det kan visserligen framstå som obehövligt att utreda en fråga om det står klart att regeringen inte har parlamentariskt stöd för ett visst förslag. Även om en regering inte har parlamentariskt stöd för ett förslag kan det dock ha ett värde att utreda frågan i ett vidare perspektiv och därigenom få den allsidigt Detta kan i sin tur leda fram till ett förslag som kan godtas av en majoritet i (jfr bet. 2014/15:KU20, bilaga B, s. 11). Mot denna Skr. 2015/16:75 bakgrund bör regeringens utrymme att utreda en viss fråga lämnas orört. Vad därefter beträffar regeringens möjligheter att lämna förslag, kan det noteras att en av regeringens grundlagsreglerade funktioner är just att väcka förslag i . Förutom att genom ett tillkänna- givande med innebörden att regeringen inte ska lämna förslag i ett visst hänseende kan sägas begränsa den funktionen, skapar detta osäkerhet om hur länge en sådan begränsning gäller – ett , en mandatperiod, eller till dess att beslutar något annat? Sammanfattningsvis anser regeringen att den – till skillnad från vad som i övrigt gäller enligt konstitutionell praxis – inte ska behöva ha som utgångspunkt att tillgodose ett tillkännagivande om att inte utreda en viss fråga eller inte lämna ett visst förslag till . Naturligtvis står det dock regeringen fritt att ändå följa ett sådant tillkännagivande. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013/14:115, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (p. SB 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 13, reservation 28 om kollektivavtal*: har tillkännagett som sin mening att alla försök från att lägga sig i lönebildningen ska avvisas och att regelverket som omger kollektiv- avtalen måste bli starkare. om tilläggsdirektiv (dir. 2014:149) som innebar att Utstationerings- kommittén (A 2012:03) fick ett utvidgat uppdrag att överväga vilka lagändringar och eventuella andra åtgärder som krävs för att stärka kollektivavtalens ställning i utstationeringssituationer och utarbeta nödvändiga författningsförslag (se vidare under p. A 5 2010/11:299). överlämnade sitt betänkande Översyn av lex (SOU 2015:83) . Remisstiden löpte ut . 2014/15:103, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Verksamheten i Europeiska unionen Skr. 2014/15:65, bet. 2014/15:UU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Redogörelse för behandlingen av skrivelser Skr. 2014/15:75, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 2014/15:KU20 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Utgiftsområde 1 Prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 2 om anslag m.m. inom utgiftsområde 1 . p. n) Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende (anslag 4:1), (anslag 6:4) och för europapolitiska studier (anslag 9:1). 2001/02:74, mot. 2001/02:K51, bet. redovisad, se skr. 2002/03:75 (p. Ju 66), 2003/04:75 (p. Ju 38), 2004/05:75 (p. Ju 26), 2005/06:75 (p. Ju 16), 2006/07:75 (p. Ju 13), 2007/08:75 (p. Ju 10), 2008/09:75 (p. Ju 8), 2009/10:75 (p. Ju 7), 2010/11:75 (p. Ju 4), 2011/12:75 (p. Ju 3), 2012/13:75 (p. Ju 2), 2013/14:75 (p. Ju 1) och 2014/15:75 (p. Ju 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 1 om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor*: , som bl.a. hade i uppdrag att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten, överlämnade 2012 sitt slutbetänkande, En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55). Delar av betänkandet har lett till en proposition (prop. 2013/14:47). Regeringen tillsatte en ny parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:97) som bl.a. har i uppdrag att vidare utreda vissa av de frågor som har övervägt. Kommitténs uppdrag omfattar bl.a. det som tillkännagivandet avser. Kommittén, som har antagit namnet , ska redovisa sitt uppdrag . Momentet är inte slutbehandlat. Statlig förvaltning, m.m. 2004/05:K410 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2005/06:75 (p. Ju 32), 2006/07:75 (p. Ju 18), 2007/08:75 (p. Ju 14), 2008/09:75 (p. Ju 10), 2009/10:75 (p. Ju 9), 2010/11:75 (p. Ju 5), 2011/12:75 (p. Ju 4), 2012/13:75 (p. Ju 3), 2013/14:75 (p. Ju 2) och 2014/15:75 (p. Ju 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 6 (res. 4) om dröjsmål hos myndigheter*: I svensk praxis har det utvecklats en rätt till skadestånd för enskilda vid över- trädelser av . Det kan t.ex. vara fråga om kränk- ningar av rätten till en rättegång inom skälig tid. anser numera att denna möjlighet till ersättning är så etablerad i svensk rätt att den kan utgöra ett effektivt rättsmedel som gottgör en överträdelse av . Vidare har sett över bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) och lämnat förslag till en 2015/16:75 ny lag (SOU 2010:29). I betänkandet behandlas bl.a. frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. Betänkandet har remissbehand- lats. Arbete pågår med en lagrådsremiss om en ny förvaltningslag, där denna fråga kommer att ingå. Det är ett omfattande och komplext lagstiftningsärende. Avsikten är att en proposition ska kunna överlämnas till . Momentet är inte slutbehandlat. Genomförande av EG-direktiv om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid familjeåterförening 2005/06:Sf373, A370, Sf22 och Sf251, bet. 2005/06:SfU8 redovisad, se skr. 2006/07:75 (p. Ju 45), 2007/08:75 (p. Ju 27), 2008/09:75 (p. Ju 21), 2009/10:75 (p. Ju 15), 2010/11:75 (p. Ju 11), 2011/12:75 (p. Ju 9), 2012/13:75 (p. Ju 8), 2013/14:75 (p. Ju 6) och 2014/15:75 (p. Ju 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 12 om misshandlade kvinnor*: rapporterar statistik avseende tillämpningen av bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd enligt 5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen (2005:716). Enligt statistik beviljas fortsatt uppehålls- tillstånd i en majoritet av de ärenden där bestämmelsen åberopas. Frågan behandlades även i Utredningen om kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning (U 2011:02), vars betänkande Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) överlämnandes . Betänkandet har remissbehandlats och beretts i . När det gäller betänkandets förslag på förebyggande informationsinsatser gavs i reglerings- brev i uppdrag att genom de svenska utlandsmyndigheterna ge sökande av uppehållstillstånd på grund av anknytning, tydlig information om reglerna med uppskjuten invandringsprövning och dess konsekven- ser. Beslut om uppdrag att kartlägga tillämpningen av 5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen fattades . Uppdraget (Ju 2014:B) redovisades i promemorian Fortsatt uppehållstillstånd vid brusten anknytning på grund av våld eller allvarlig kränkning – En kartläggning av tillämpningen (Ds 2014:38). Enligt promemorian överensstämmer och migrations- domstolarnas tillämpning i huvudsak med bestämmelsens utformning, uttalanden i förarbetena och praxis. av ärendena i kart- läggningen har sökanden beviljats uppehållstillstånd med stöd av bestäm- melsen. Regeringen avser att lägga skrivelsen till handlingarna. Momen- tet är inte slutbehandlat. Civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område – genomförande av direktiv /48/EG redovisad, se skr. 2009/10:75 (p. Ju 24), 2010/11:75 (p. Ju 18), 2011/12:75 (p. Ju 14), 2012/13:75 (p. Ju 12), 2013/14:75 (p. Ju 9) och 2014/15:75 (p. Ju 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 8 om utvärdering*: beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av vissa av de nya bestämmelserna när det gäller intrång som begås via Internet eller andra elektroniska kommunikationstjänster (dir. 2009:68, Ju 2009:14). Bestämmelserna som skulle utvärderas var dels de om att vissa aktörer kan åläggas att lämna information om intrångsgörande varor och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande), dels de om att den som har begått eller medverkat till ett intrång kan åläggas att bekosta lämpliga åtgärder för att sprida information om domen i målet. redovisade utredningen uppdraget i betänkandet Utvärdering av IPRED-lagstift- ningen (SOU 2012:51). Vid ett möte med näringsutskottet informerades det om utredarens slutsatser. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. har emellertid inte ansett tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen avser därför att redovisa resultatet av utvärderingen . Momentet är inte slutbehandlat. En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m. 2010/11:So5, bet. redovisad, se skr. 2011/12:75 (p. So 20), 2012/13:75 (p. Ju 18), 2013/14:75 (p. Ju 12) och 2014/15:75 (p. Ju 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 19 om eftersupning*: Riksdagsskrivelsen överlämnades till beslutade justitieministern att ge en utredare i uppdrag att överväga lagstiftning om eftersupning (Ju 2012:I). promemorian Straffansvar för eftersupning (Ds 2013:28). I promemorian görs bedömningen att något straffansvar för eftersupning inte bör införas. Det huvudsakliga skälet för den bedöm- ningen är att ett straffansvar för eftersupning är oförenligt med den grundläggande straffrättsliga principen om att det inte är straffbart att dölja egen brottslighet. Ytterligare skäl är att det bedöms vara tveksamt skulle vara förenlig med den europeiska kon- 2015/16:75 ventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och att en kriminalisering inte heller skulle öka trafiksäkerheten. Promemorian har remitterats och majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot bedömningen i promemorian. Regeringen överväger därför att lägga skrivelsen till handlingarna. Ändringar i skuldsaneringslagen m.m. 2010/11:C4, C203 och C216, bet. redovisad, se skr. 2011/12:75 (p. Ju 28), 2012/13:75 (p. Ju 19), 2013/14:75 (p. Ju 13) och 2014/15:75 (p. Ju 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 2 om insolvensprognosen vid skuldsanering*: beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över bl.a. insolvensprognosen vid skuldsanering och föreslå åtgärder som förbättrar möjligheten för den som har rätt till skuldsanering att också få det (dir. 2012:30). Utredningen redovisade sitt uppdrag (SOU 2013:72). beslutade regeringen lagråds- remissen Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt. Regeringen avser att överlämna en proposition till . Momentet är inte slutbehandlat. Mom. 4 om överskuldsättning*: beslutade rege- ringen att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå en strategi för att motverka överskuldsättning (dir. 2012:31, dir. 2013:84). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Överskuld- sättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78). Betänkandet har remiss- behandlats. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 s. 59 f.) presenterade regeringen en strategi för att motverka över- skuldsättning. Strategin innehåller konkreta åtgärder som syftar till att dels motverka att enskilda får ekonomiska problem, dels hjälpa dem som fått problem med skulder att förbättra sin ekonomiska situation. Särskild hänsyn ska tas till barn och unga. Momentet är slutbehandlat. 2010/11:Fö204 och 2010/11:Fö207, bet. redovisad, se skr. 2011/12:75 (p. Fö 7), 2012/13:75 (p. Fö 4), 2013/14:75 (p. Fö 1) och 2014/15:75 (p. Ju 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 9 om angelägenheten av en översyn av rekryteringsfrågan av- seende deltidsbrandmän*: Mot bakgrund av faktorer som försämrad ersättning, bristande försäkringsskydd, förändringar i a-kassan gällande deltidsarbete och de generella förändringarna på arbetsmarknaden, är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan gällande deltidsbrandmän genomförs för att ta fram förslag på åtgärder som kan falla på stats- makterna att vidta. Samhällsutvecklingen i stort och de demografiska förhållandena såsom en ökande urbanisering, mer omfattande arbetspendling och en allt äldre befolkning är generella faktorer som enligt regeringen försvårar rekryteringen av deltidsanställda brandmän. Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap (MSB) och Kommuner och Landsting (SKL) har i detta sammanhang lyft fram att även dagens regelverk för arbetslöshetsersättning vid deltidsarbete och sjukersättning med anled- ning av personskador som uppstått i räddningstjänstverksamheten utgör hinder för kommunerna att rekrytera deltidsanställda brandmän. Många kommuner har framhållit att de har stora svårigheter med att rekrytera deltidsanställda brandmän. Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48 och dir. 2012:90) lämnade slutbetänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Kommittén har bl.a. sett över frågor rörande de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet, bl.a. avseende arbetsgivarens skyldighet vid sjukskrivning och begränsningsregeln för rätten till ersättning vid deltidsarbetslöshet. Kommittén har inte lämnat några förslag i den del som avser reglerna om arbetsgivarens skyldigheter vid sjukskrivning. Däremot har kommittén lämnat förslag om utökad rätt till ersättning vid deltidsarbetslöshet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen aviserade i den senaste budgetproposi- tionen (utgiftsområde 14, s. 38) att den avser att se över delar av arbetslöshetsförsäkringen. Frågan om arbetslöshetsersättning vid deltids- arbetslöshet kommer att omfattas av det arbetet. Enligt regeringen är det nödvändigt att kommunernas arbete med att rekrytera och organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brand- män utvecklas. MSB har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunerna i detta arbete. MSB redovisade på uppdrag av regeringen rapporten och stärkt samverkan mellan s.k. blåljusmyndigheter (Fö2014/847/SSK). Av rapporten framgår att myndigheten utöver myndighetens utbildningsverksamhet har genomfört en rad åtgärder för att stödja kommunerna och inom ramen för det bl.a. tagit fram omfattande informationsmaterial och en internet- baserad utbildningsplattform. MSB har vidare i samverkan med SKL inrättat en arbetsgrupp med fokus på rekrytering av deltidsanställda brandmän. Dessutom genomför MSB en egeninitierad översyn av utbildningsverksamheten för räddningstjänstpersonal. Översynen syftar bl.a. till att möta behovet av ökad flexibilitet och anpassning till lokala förutsättningar t.ex. vid utbildning av deltidsanställda brandmän. Regeringen har i den senaste budgetpropositionen (utgiftsområde 6, s. 93) angett att MSB bör fortsätta att stödja kommunerna i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. I det sammanhanget har regeringen understrukit vikten av att kommunerna själva är aktiva i det arbetet. Vidare anger regeringen att det är av central betydelse att MSB utvecklar utbildningsverksamheten för räddnings- tjänstpersonal i nära samverkan med företrädare för den kommunala räddningstjänsten och utifrån samhällets förändrade behov. Den kommunala organisationen för räddningstjänst bedriver en verk- samhet som har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. 2015/16:75 den nämnda rapporten från anges att många kommuner , trots genomförda och pågående insatser inom området, inte kan upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst. Regeringen ser allvarligt på detta förhållande. Mot denna bakgrund planerar regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för att kunna organisera den kommunala räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Momentet är inte slutbehandlat. Anmälningsplikt vid idrottsarrangemang . redovisad, se skr. 2011/12:75 (p. Ju 51), 2012/13:75 (p. Ju 21), 2013/14:75 (p. Ju 15) och 2014/15:75 (p. Ju 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om anmälningsplikt*: Regeringen utsåg en nationell samordnare för att motverka våld och andra brott i samband med idrottsarrangemang (dir. 2011:22, Ku 2011:3). I uppdraget, som syftade till att finna effektiva åtgärder mot huliganism i stort, låg att förbättra samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer på central, regional och lokal nivå och att analysera och löpande lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrottsarrangemang kan motverkas. Utredningen lämnade delbetänkandet Mindre våld för pengarna (SOU 2012:23). I delbetänkandet, som har remissbehandlats, lämnas ett flertal lagförslag, bl.a. om förändringar i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. överlämnades slutbetänkandet Mera glädje för pengarna (SOU 2013:19). Detta betänkande innehåller inga lagförslag. Den nationelle samordnaren behandlade även inom ramen för uppdraget frågan om anmälningsplikt vid idrottsarrangemang. överlämnade han en särskild skrivelse om sådan anmälningsplikt. Innebörden av skrivelsen är att en sådan plikt inte bör införas utan att förslagen i delbetänkandet är tillräckliga för att motverka brottslighet i samband med idrottsarrangemang. Skrivelsen har remitterats. Remissinstanserna har antingen instämt i bedömningen i skrivelsen eller inte haft några synpunkter. Regeringen har i propositionen Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang (prop. 2013/14:68) behandlat delbetänkandets förslag om förlängning av tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Vidare har en sakkunnig person biträtt med att ta fram förslag till lagstiftning om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang (Ds 2013:77). beslutade regeringen propositionen Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang (prop. 2013/14:254). I propositionen föreslogs bl.a. en ny lag som gör det möjligt för att föra ett register med uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud. Lagförslagen trädde i kraft . utsåg folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern en nationell samordnare som skulle verka för att stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad Av den nationella samordnarens slutrapport 2016 följer att några ytterligare lagstiftningsåtgärder på området för när- Skr.