prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 374 926 tkr prisnivå. 3Motsvarar 374 926 tkr prisnivå. 4Motsvarar 374 926 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Folkhälsomyndig- hetens förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) budget för avgiftsbelagd verksamhet innefattar tre olika uppdragsverk- samheter. Myndigheten bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och inkomsterna för denna diagnostik ska disponeras av Folkhälso- myndigheten. Ytterligare en uppdragsverksamhet är Folk- hälsomyndighetens bekämpningsmedelsutbild- ningar. Myndigheten tar ut avgifter för denna verksamhet och inkomsterna ska disponeras av . Den tredje uppdragsverksamheten är kopplad till EU:s tobaksdirektiv. inklu- derades EU:s tobakproduktdirektiv (2014/40/EU) i svensk lagstiftning. Direktivet genomförs till stor del av Folkhälsomyndig- heten. Myndigheten ska ta ut avgifter från till- verkare och importörer av tobaksvaror med anledning av de nya kraven som införs. Regeringen avser att reglera avgifterna i förordning och avgifterna ska disponeras av . För att förstärka arbete mot antibiotikaresistens ökade anslaget med 2015 och med 2016. För motsvarande arbete föreslås 2017 samt beräknas . Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.6.22:2 Insatser för vaccinberedskap vaccin levererat från en eller flera producenter. Med anledning av att Tabell 5.5 Anslagsutveckling 2:2 Insatser för tecknade avtal med vaccintillverkare kommer anslaget belastas vilket innebär att av beräknas 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förut- sättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. kommer att få ökade kostnader för att hantera vaccinavtal och för- beredande åtgärder för att kunna ta emot vaccin vid en influensapandemi. Denna kostnad beräk- nas uppgå till . Anslaget föreslås öka med 2017, samt beräknas öka med motsvarande belopp 2018 och framåt. Kommunalekonomisk utjämning under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas minska med motsvarande belopp. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Insatser för vaccinberedskap Regeringen bemyndigades av i bud- getpropositionen att för anslag 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2022. Regeringen har gett i uppdrag att säkerställa tillgången till vaccin- behandling för hela befolkningen vid en pan- demi. har tecknat avtal med två vaccintillverkare, Seqirus och GlaxoSmithKline. Vid en pandemi har möjlighet att köpa de vaccin som behövs för att kunna erbjuda befolk- ningen skydd. Avtalen är giltiga och kostar . Staten kommer i ett avtal svara för de årliga kostnaderna för att vid en pandemi ska ges möjlighet att få Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:2 Insatser för vaccinbered- skap . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.6.32:3 Bidrag till WHO Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:3 Bidrag till WHO 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till (). Anslaget får även användas för andel av utgiften för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. Medlemsavgiftens storlek baseras på WHO- budgetens omfattning och andelen som ska finansieras av medlemsstaterna. Storleken av bidrag påverkas även av valutakursen för den svenska kronan. medlemsavgift till WHO uppgår till ca 2 200 000 ameri- kanska dollar och ca . andel av kostnaden för WHO:s ram- konvention om tobakskontroll uppgår till ca . Till följd av en försämrad valutakurs för den svenska kronan föreslås anslaget öka med 2017. Finansiering sker delvis genom en neddragning av anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri som minskas med . Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Bidrag till WHO Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:3 Bidrag till WHO . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 5.6.42:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 5.9 Anslagsutveckling 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids. Anslaget får användas för utgifter för insatser på nationell nivå och övergripande samordning och uppfölj- ning. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2017 och beräknar att anslaget minskar med motsvarande belopp för angelägna satsningar inom andra områden i utgiftsområde 9. Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 242 tkr prisnivå. 3Motsvarar 242 tkr prisnivå. 4Motsvarar 242 tkr prisnivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 5.6.66:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Tabell 5.13 Anslagsutveckling 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Alkoholsortiments- nämndens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för särskilda åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gäller en ny samlad alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksstrategi. För att finansiera insatserna föreslår regeringen att anslaget ökas med jäm- fört med 2016. beräknas anslaget öka med 50 respektive . beräknas anslaget minska med . Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 6:2 Åtgärder avseende alko- hol, narkotika, dopning, tobak samt spel . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respek- tive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Området omfattar Myndigheten för delaktighet (MFD) som har till uppgift att främja ett syste- matiskt och effektivt genomförande av funk- tionshinderspolitiken på alla nivåer i samhället. Vidare omfattar området bidrag till funktions- hindersorganisationer. Huvuddelen av insatserna inom funktionshinderspolitiken finansieras inom andra utgiftsområden än i utgiftsområde 9. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Funktionshinderspolitik 3:1 Myndigheten för delaktighet 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Funktionshinderspolitiken omfattar följande av beslutade mål (prop. 2012/13:1): −en samhällsgemenskap med mångfald som grund, −att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, −jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. Funktionshinderspolitiken är en del av arbetet med mänskliga rättigheter. Kostnader för att undanröja hinder och skapa tillgänglighet för alla människor, såväl flickor, pojkar, kvinnor och män, med funktionsnedsättning i alla åldrar ska finansieras inom ramen för ordinarie verksam- heter i enlighet med ansvars- och finansierings- principen. De statliga myndigheternas ansvar och insatser är en viktig del av arbetet för att uppnå de funktionshinderspolitiska målen. Den statliga sektorns ansvar kommer till uttryck i bl.a. förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av funktionshinderspolitiken samt genom ett ut- talat ansvar i ett antal myndighetsinstruktioner. Grunden för det funktionshinderspolitiska arbetet har lagts i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken: Från patient till med- borgare – en nationell handlingsplan för handi- kappolitiken (prop. 1999/2000:79). 6.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Myndigheten för delaktighet har regeringens uppdrag att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktions- hinderspolitiken. I uppdraget ingår bl.a. att ut- veckla indikatorer för uppföljning av levnads- villkoren för personer med funktionsnedsätt- ning, att sammanställa och analysera resultatet av myndigheternas arbete samt komplettera statist- iska och andra underlag med olika former av dialog med personer med funktionsnedsättning och funktionshindersorganisationerna. Den slutliga utvärdering och analys som Myndigheten för delaktighet har lämnat om utvecklingen i förhållande till strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 ligger till grund för den övergripande bedömningen av resultaten (S2011/11074/FST). Det finns emellertid svårigheter att avgränsa och mäta effekten av enskilda statliga insatser i förhållande till de övergripande nationella målen för funktionshinderspolitiken. Måluppfyllelsen påverkas av insatser av kommuner och landsting. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten av utveckling av levnadsvillkor för personer med funktions- nedsättning utgår huvud- sakligen från folkhälso- enkät, men även från andra undersökningar såsom bland annat arbetskraftsundersökning () och Trafik- analys Resvaneundersökning samt undersökning om svenskarnas internetvanor. Från Folkhälso- myndighetens folkhälsoenkät har huvudsakligen följande indikatorer och bedömningsgrunder använts: −utbildning (t.ex. högsta utbildningsnivå hos befolkningen, andelen studerande), −sysselsättning (t.ex. huvudsaklig syssel- sättning, oro att förlora arbete), −ekonomi (t.ex. kontantmarginal, ekono- misk kris), −hälsa (t.ex. självskattad hälsa), −fritid (t.ex. varit på teater eller bio, idrot- tat/motionerat), −trygghet/säkerhet (t.ex. utsatt för våld eller hot, utsatt för kränkning). En strategi för att genomföra funktionshinderspolitiken 2011–2016 Den nationella funktionshinderspolitiken syftar bl.a. till att flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning ska bli fullt delaktiga i samhället. Arbetet inriktas därför särskilt på att undanröja hinder för delaktighet, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att skapa förutsättningar för självständighet och självbe- stämmande. –2016 har funktionshinders- politiken genomförts i enlighet med en av rege- ringen beslutad strategi. För att förtydliga de funktionshinderspolitiska målen har inriktnings- mål fastställts inom nio prioriterade områden: Arbetsmarknadspolitiken, Socialpolitiken, Ut- bildningspolitiken, Transportpolitiken, It-politi- ken, Ökad fysisk tillgänglighet, Rättsväsendet, Folkhälsopolitiken samt Kultur, medier och idrott (skr. 2009/10:166). Med utgångspunkt från dessa inriktningsmål har ett tjugotal strate- giska myndigheter arbetat utifrån ett antal delmål –2016 inom sina respektive verk- samhetsområden. Myndigheterna har redovisat hur arbetet fortskrider till regeringen och till Myndigheten för delaktighet. En närmare redogörelse för utvecklingen av funktionshinderspolitiken inom vissa områden lämnas under respektive utgiftsområde. Tillgängligheten och delaktigheten ökar inom flera områden inkom Myndigheten för delaktighets samlade utvärdering och analys av arbetet med strategin och utvecklingen av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning (S 2011/11074/FST). Den visar sammanfatt- ningsvis följande. Myndigheter och kommuner genomför många insatser för att öka tillgängligheten och delaktigheten i samhället för personer med funk- tionsnedsättning. Den största utvecklingen kan ses inom transportområdet och inom medier och film. Tillgängligheten och användbarheten har utvecklats inom flera delar av transportsystemet. Andelen fordon i kollektivtrafiken med rullstols- plats, audiovisuellt hållplatsutrop och ramp/lift har ökat från 2016. Tillgängligheten inom medier har förbättrats och allt fler tv-program görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättningar. fördubblades antalet timmar teckenspråkstolkade tv-program på SVT och andelen timmar syntolkade tv-program ökade med . Genom lanseringen av en applikation för smarta telefoner har tillgången till syntolkad film på bio drastiskt ökat under 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För en närmare redovisning av tillgänglig- hetsaspekter inom film- och medieområdet se utg. omr.17, avsnitt 13 och 14. Vidare samråder fler kommuner med funk- tionshinders organisationer i utbildningsfrågor och fler kommuner använder konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning i arbetet med att öka tillgängligheten och delaktigheten för personer med funktionsned- sättning. Även andelen kommuner som ställer krav på tillgänglighet i offentliga upphandlingar ökar. De strategiska myndigheternas arbete har gått framåt En stor del av strategins inriktningsmål för de nio prioriterade områdena har utvecklats i posi- tiv inriktning . För många inriktningsmål saknas dock tillräcklig effektmät- ning för att kunna bedöma måluppfyllelsen. Myndigheten för delaktighets analys av de strategiska myndigheternas arbete visar att av strategins delmål har uppnåtts –2016. Många strategiska myndigheter har dessutom genomfört arbete mot de av beslutade nationella målen. Kommunerna och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna fortsätter sitt arbete Kommunernas och de regionala kollektivtrafik- myndigheternas arbete med tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsned- sättning sker i ungefär lika stor utsträckning som 2015 och 2014. Under strategi- perioden –2016 har tillgängligheten och användbarheten ökat inom transportsystemet. Skillnader i levnadsvillkor och delaktighet Levnadsvillkoren för personer med funktions- nedsättning har – 2016 blivit bättre, bland annat har utbildnings- nivån ökat. Myndigheten för delaktighets upp- följning visar dock att personer med funktions- nedsättning som grupp har generellt sett sämre levnadsvillkor och sämre möjligheter att delta i samhällslivet än övriga befolkningen. Kvinnor med funktionsnedsättning har genomgående sämre levnadsvillkor än män med funktionsned- sättning. Det finns även skillnader i levnads- villkoren för flickor och pojkar med funktions- nedsättning. I det följande redovisas utveck- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lingen av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning inom områdena utbild- ning, arbete och försörjning, politisk delaktighet samt hälsa och fritid. Personer med funktionsnedsättning har lägre utbildningsnivå än övriga befolkningen. Utbild- ningsnivån bland personer med funktionsned- sättning har successivt ökat . Bland personer med funktionsnedsättning har eftergymnasial utbildning jämfört i övriga befolkningen. Gapet mellan personer med och utan funktionsnedsättning har minskat något – 2016. Kvinnor har högre utbildningsnivå än män så- väl bland personer med funktionsnedsättning som i övriga befolkningen. Fler pojkar än flickor går i grund- och gymna- siesärskolan. (officiella statistik 2016.) Skolmyndigheterna bedömer i sin slutrap- portering av strategiarbetet att det utifrån redo- visad statistik inte går att utläsa att skolors arbete med att göra anpassningar av verksamheten, när så behövs för att undanröja hinder för barn och elever med funktionsnedsättning, har förändrats –2016. För en när- mare redovisning av stöd och insatser och ut- veckling inom barn- och ungdomsutbildningen se utg. omr.16, avsnitt 4. av personer med funktionsnedsätt- ning är yrkesarbetande, jämfört i övrig befolkning. Män med funktionsnedsättning yrkesarbetar i något högre utsträckning än kvinnor med funktionsnedsättning och deras inkomster är också större. För personer med funktionsned- sättning gäller en något högre könsskillnad för andelen som yrkesarbetar jämfört med befolk- ningen som helhet. De ekonomiska förutsättningarna för gruppen personer med funktionsnedsättning är sämre än för övriga befolkningen. I Folkhälsomyndighet- ens undersökning Hälsa på lika villkor 2016 framkommer att bland personer med funktions- nedsättning är det som saknar kon- tantmarginal, medan motsvarande andel i övriga befolkningen är . Att sakna kontant- marginal innebär att man inom en månad inte skulle klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp. Kvinnor med funktionsnedsättning saknar i högre grad än män med funktionsnedsättning en kontantmarginal. Enligt arbetskrafts- undersökning () har av perso- ner med funktionsnedsättning (med och utan nedsatt arbetsförmåga) sysselsättning jämfört i befolkningen totalt. Bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har sysselsätt- ning. Det finns inte några signifikanta skillnader mellan kvinnor och män. Behov av anpassning av arbetsförhållanden i form av lokalanpassning, arbetstid och ar- betstempo uppges oftare hos sysselsatta kvinnor än män med funktionsnedsättning. För dem som inte har en sysselsättning finns inga signifikanta skillnader. Färre kvinnor jämfört med män med funk- tionsnedsättning har en tillsvidareanställning, vilket avspeglar könsskillnaderna i övriga befolk- ningen. Betydligt fler män än kvinnor med funktionsnedsättning arbetar också heltid. En samlad bild av personer med funktionsned- sättnings förutsättningar för att vara delaktiga i demokratin ges demokratiutredning- ens rapport fler forma framtiden. Där fram- går att personer med funktionsnedsättning är mindre delaktiga i demokratin än övriga befolk- ningen. Personer med funktionsnedsättning är till exempel underrepresenterade i de folkvalda församlingarna och röstar i något lägre utsträck- ning än personer utan funktionsnedsättning. analyser visar att av de folkvalda i kommunfullmäktige 2014 har en funktionsnedsättning. Andelen kan jämföras med andelen i befolkningen 16–med en funktionsnedsättning, som 2012 var . till hela den röstberättigade befolkningen var valdeltagandet i riksdagsvalet marginellt högre () bland kvinnor än bland män. Valdeltagandet var dock lägre bland kvin- nor med en funktionsnedsättning jämfört med övriga kvinnor i befolkningen. En sådan skillnad kan inte konstateras bland männen. En något större andel av personer med funktionsnedsättning () är medlem i ett politiskt parti än övriga befolkningen (). En lägre andel kvinnor än män med funktionsnedsättning är medlemmar i politiska partier. Personer med funktionsnedsättning skattar sin hälsa som sämre än övriga befolkningen. Kvin- nor med funktionsnedsättning skattar sin hälsa som allra sämst. Läs mer om regeringens arbete mot psykisk ohälsa under utg.omr. 9 avsnitt 5. Det är vanligare att personer med funktions- nedsättning uppger att de har utsatts för våld jämfört med personer i övriga befolkningen. Kvinnor med funktionsnedsättning uppger i högre utsträckning att de blir utsatta i egen eller annans bostad. Kvinnor med funktionsnedsätt- ning tycks utsättas för hot och våld av personer de har nära relationer till, inte sällan i form av en partner, familjemedlem eller vårdare. Av framgår att barn med funktionsnedsättning oftare utsätts för kränkningar och trakasserier än andra barn. Även vad gäller fritid finns skillnader i delaktig- het. Pojkar med funktionsnedsättning tränar i mindre utsträckning än pojkar utan funktions- nedsättning. Flickor tränar i samma utsträckning oavsett funktionsnedsättning. Många personer med funktionsnedsättning uppger i undersök- ningar som Myndigheten för delaktighet har gjort att de på olika sätt hindras från att idrotta eller motionera. Omkring 2 av 10 har känt sig diskriminerade i samband med att de har idrottat eller motionerat. Personer med funktionsnedsättning har ett lägre socialt deltagande än den övriga befolk- ningen. går sällan eller aldrig på akti- viteter som bio, studiecirklar, demonstrationer eller privata fester, jämfört bland den övriga befolkningen. Delaktighet och tillgänglighet i kommunerna Myndigheten för delaktighet genomför en årlig uppföljning av hur kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter arbetar med delaktighet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Indikatorerna har utvecklats med utgångspunkt i konventionen om rättigheter för personer med funktions- nedsättning och FN:s Högkommissarie för mänskliga rättigheters indikatorstruktur för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppföljning av mänskliga rättigheter på nationell nivå, och syftar till att följa arbetet på struktur-, process- och resultatnivå. Kommunuppfölj- ningen består av 95 indikatorer som gemensamt följer upp dessa olika nivåer. Resultaten från kommunuppföljningen 2016 visar att kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter arbetar med tillgäng- lighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ungefär lika stor utsträckning som året innan. Inom områdena arbetsmarknad, idrott, kultur, fysisk tillgäng- lighet och transport har kommunernas och kollektivtrafikmyndigheternas arbete förstärkts jämfört med . Inom utbildningsområdet har det inte skett någon förändring. Resultaten kan dock variera i högre grad för enskilda indika- torer. Spridningen mellan kommunerna är emeller- tid stor. Förutsättningarna för delaktighet ser olika ut i olika delar av landet och det finns tyd- liga resultatskillnader mellan de olika kommun- grupperna. Kommungruppen Storstäder har betydligt högre resultat avseende tillgänglighet och delaktighet än övriga kommungrupper. Andra kommungrupper med högt resultat är Större städer, Kommuner i glesbefolkad region och Förortskommuner till storstäder.