prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen bedömer vidare att myndigheten bedrivet ett systematiskt och effektivt arbete, självständigt och i samverkan med andra myndigheter och intressenter, för att minska kostnaderna för uppgiftslämnande. Indikatorn om kostnadsutvecklingen för uppgiftslämnande (se tabell 7.1) pekar på att kostnaderna har minskat. Regeringen anser att statistiksystemet även fortsättningsvis bör bygga på en decentraliserad organisationsmodell, där ett flertal statistik- ansvariga myndigheter förväntas ha ett stort inflytande. Vidare bör SCB ha ansvar för sam- ordningen av statistiksystemet. Detta omfattar framställningen av officiell statistik såväl som europeisk statistik. För att den officiella statistiken ska bidra till samhällsekonomisk effektivitet och samhälls- nytta kommer regeringen rikta uppmärksamhet mot en förbättrad tillgänglighet av den officiella statistiken för alla användare. Regeringen anser att det är angeläget att SCB förstärker sina insatser för att ta vara på de möjligheter som digitaliseringen möjliggör i detta avseende. Detta arbete bör ske i samverkan med andra statistik- ansvariga myndigheter och inom ramen för samordningen av statistiksystemet. Vidare är det angeläget att arbetet för att minska bortfallet i urvalsundersökningar fortsätter med en bred ansats och att de negativa effekterna av bortfallet hanteras och reduceras med stöd av vetenskaplig metodik. måste vara fortsatt proaktiv med att analysera och noga följa effekterna av de pågående förändringar som påverkar svarsbortfall. För att underlätta en effektiv produktion av officiell statistik kommer regeringen löpande att överväga förändringar som tillvaratar berörda myndigheters möjlighet att kunna dela data och uppgifter med varandra. Det är även av vikt att kostnaderna för uppgiftslämnarna, som till stor del bärs av företag och organisationer, hålls nere och inte ökar. Här ser regeringen arbetet med en ökad samverkan mellan uppgiftsinsamlande myndig- heter som väsentligt. SCB ska genom sin samordnande roll för systemet för den officiella statistiken arbeta för att en sådan samverkan sker där så är möjligt. Omvärldens krav på ny statistik och förbättrad kvalitet i befintlig statistik måste främst mötas med löpande omprioriteringar och en ökad effektivitet i produktionen av statistik. Det är därför enligt regeringen angeläget att SCB fortsatt effektiviserar sin verksamhet och produktion. I betänkandet En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79) föreslog utredning om finansmarknadsstatistiken att ansvaret för finansmarknadsstatistiken skulle flyttas från till SCB. Regeringen vidtar ingen åtgärd med anledning av förslaget. Regeringens åtagande om att skapa förtroende för statistiken Det europeiska statistiksystemet (ESS) är ett partnerskap mellan kommissionen (), de nationella statistikinstituten och andra nationella statistikorgan som i medlemsstaterna ansvarar för att utveckla, framställa och sprida den statistik som behövs för Europeiska unionens verksamhet. statistiska programmet () har till uppgift att ge professionell vägledning åt ESS. godkände riktlinjerna för europeisk statistik. Riktlinjerna reviderades 2011. Den statsfinansiella krisen i euroområdet som inleddes uppenbarade brister i ESS och visade att statistikens trovärdighet behöver förstärkas. Kommissionen lämnade därför förslag till ändring av Europa- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 parlamentets och rådets förordning (EG) nr 223 om europeisk statistik. och rådet beslutade förordning (EU) nr 2015/759 om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik. Beslutet innebär bl.a. att medlemsstaterna, enligt artikel 11.4 i nämnda förordning, ska offentlig- göra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken. Det handlar om specifika politiska åtaganden av medlemsstaternas regeringar om att förbättra eller vidmakthålla villkoren för att genomföra riktlinjerna för europeisk statistik. Det kan inbegripa nationella program för säker- ställande av hög kvalitet, inklusive själv- utvärderingar, förbättringsåtgärder och över- vakningsmekanismer. Åtagandet ska syfta till att säkra allmänhetens förtroende för europeisk statistik. Åtagandet, som regelbundet ska över- vakas av kommissionen, bör uppdateras vid behov. Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat, vilket innebär att SCB ansvarar för sektorsövergripande statistik medan 26 andra myndigheter ansvarar för den officiella statistiken inom sina områden. SCB ansvarar dessutom för samordning av systemet för den officiella statistiken. överlämnade sitt slutbetänkande Vad är officiell statistik? En översyn av statistik- systemet och SCB (SOU 2012:83). Utred- ningens samlade bedömning var att systemet för den officiella statistiken i huvudsak fungerar väl . Utredningen fann inte några grundläggande systemfel som kräver att systemet genomgår en mer genomgripande förändring, utan ansåg att det decentraliserade systemet både kan och bör upprätthållas. Utredningen bedömde, utifrån bl.a. kontakter med användare och utländska organ, att dagens officiella statistik huvud- sakligen är av god kvalitet. genomfördes expert- granskningar i medlemsländerna av efter- levnaden av riktlinjerna för europeisk statistik. Europeiska rådgivande organet för statistik- styrning redovisade i sin årsrapport efterlevnad av riktlinjerna. Enligt expertgranskningsrapporten uppvisar () att deras statistik- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 framställning har en hög grad av överens- stämmelse gällande alla delar i riktlinjerna för europeisk statistik. Endast ett allvarligt problem identifierades. Det gäller den beslutsroll som nämnderna för konsumentprisidex och bygg- nadsindex ges i SCB:s instruktion. Rapporten rekommenderar att det ändras så att nämnderna endast har en rådgivande roll. Enligt rapporten uppvisar övriga svenska statistikansvariga myndigheters statistikfram- ställning en hög grad av överensstämmelse med riktlinjerna för europeisk statistik. Enligt rapporten behöver samordningen av det svenska statistiksystemet stärkas eftersom ansvaret är decentraliserat till ett stort antal myndigheter. Regeringens åtgärder för att upprätthålla förtroendet för statistiken beslutade om ändringar i lagen (2001:99) om 2013/14:FiU7, 2013/14:58). Kraven på statistikens kvalitet förtydligades genom att följande kvalitets- kriterier införs i lagen: relevans, noggrannhet, aktualitet, punktlighet, tillförlitlighet, jämför- barhet och samstämmighet. Beslutet innebär att samma kvalitetskriterier nu gäller för den europeiska statistiken och för den officiella statistiken. Regeringen framhöll i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118) sin helhetsbedömning om att systemet för den officiella statistiken i huvudsak fungerar väl och att den officiella statistiken huvudsakligen är av god kvalitet. Regeringens bedömning grundar sig på slutsatserna från . För att fortsatt upprätthålla förtroendet för statistiken behöver dock systemet för den officiella statistiken utvecklas vidare. Sam- ordningen av statistiksystemet kan stärkas. Likaså kan kvalitetsuppföljningen av statistiken stärkas. Mot denna bakgrund har en översyn gjorts av SCB:s instruktion som resulterade i att regeringen beslutade förordningen (2016:822) med instruktion för . Den nya förordningen slår fast att SCB är nationell statistikbyrå (NSI). Det innebär att SCB ska samordna all verksamhet på nationell nivå för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. SCB ska fungera som kommissionens () enda kontaktpunkt för statistikfrågor. SCB:s sam- ordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik. SCB ska i synnerhet ha ansvaret på den nationella nivån för att samordna statistisk programplanering och rapportering, kvalitets- övervakning, metodik, överföring av uppgifter samt information om ESS:s statistikåtgärder. I förordningen slås också fast att SCB ska lämna en rapport till regeringen om systemet för den officiella statistiken. Rapporten ska inne- hålla myndighetens analys av de utvärderingar av kvaliteten som de statistikansvariga myndig- heterna ska göra. Genom den nya förordningen stärks samordningen av systemet för den officiella statistiken. I portalparagrafen anges att SCB ansvarar för samordningen av systemet för den officiella statistiken. Vid myndigheten finns ett råd för den officiella statistiken. Rådet ska bistå myndigheten när den utför sina samordnings- uppgifter. Antalet ledamöter i rådet för den officiella statistiken utökas från sex till tolv, som det anges att myndighetscheferna för sex namngivna statistikansvariga myndig- heter ska ingå i rådet. Ett utvidgat råd bedöms ge bättre möjligheter till samordning, förankring, kunskapsspridning och stöd inom systemet för den officiella statistiken. Förordningen innebär vidare att och inte ska vara formellt inrättade i myndigheten. Därmed upphör deras beslutande roll när det gäller tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Regeringen följer därmed den rekommendation som EU:s expertgranskare lämnade. Regeringen beslutade om ändring i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Enligt förordningens nya lydelse ska de statistikansvariga myndigheterna utvärdera den officiella statistikens kvalitet inom sitt statistikområde. SCB får meddela föreskrifter om verkställighet av utvärderingarna. Ändringen innebär att det skapas en ny institutionell ram för kvalitetsuppföljning av den officiella statistiken. SCB får som samordnande myndig- het en central roll i detta arbete. Ändringen är en viktig förändring jämfört med tidigare ordning och är i linje med de förslag som Statistik- utredningen lämnade. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits är tillräckliga för att säkra allmänhetens förtroende för statistiken och uppfyller de krav som ställs i förordningen om europeisk statistik. Regeringen kommer följa utvecklingen inom området och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att upprätthålla förtroendet för statistiken. Tabell 7.3 Anslagsutveckling 1:9 1 Motsvarar 554 170 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statistiska central- byråns förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med för att finansiera förstärkningen av Statskontoret för arbete för en god förvaltningskultur. Vidare ökas anslaget med 2017 för uppdrag till SCB att ta fram indikatorer för välfärdsmått. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur. Se även under utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2017. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2019 och 2020 beräknas 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten har flera syften. Verksamheten ska bidra till att det finanspolitiska ramverket efterlevs, att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade samt till transparens vad gäller redovisningen av den ekonomiska politiken. Inom området ska ansvariga myndigheter följa upp och analysera utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den sam- hällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är vik- tiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta tillvara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter redovisas tillsammans med förslaget till anslaget 1:8 i avsnitt 4. Regeringens mål för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhälls- ekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prog- noserna och analyserna som lämnas av läsarna av rapportserie Konjunktur- läget. Resultatet redovisas nedan för de olika myn- digheterna både i beskrivande text och med hjälp av indikatorer som anges i anslutning till respek- tive myndighet. prognosprecision är i linje med andra bedömares. Prognoserna har varit till- förlitliga och relativt träffsäkra. Skillnaderna mellan prognosmakarnas prognosfel är för- hållandevis små och det är svårt att påvisa att något prognosinstitut skulle vara bättre eller sämre än något annat. styrka ligger framför allt i tillförlitliga bedömningar av svensk eko- nomi. Dessa bedömningar visar på såväl djup som bredd samt god teoretisk och empirisk förankring. Prognosunderlagen är utförliga och väldisponerade. Underlagen har också relevanta fördjupningar som förklarar hur myndigheten gjort olika bedömningar och pedagogiska för- djupningar av mer allmänbildande karaktär. Även ESV:s prognosprecision är i linje med andra bedömares. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 gör underlag till regeringen för att bedöma om åtgärder behöver vidtas för att nå de budget- politiska målen. ESV:s prognoser är väl under- byggda och håller hög kvalitet. Systematiska fel och prognosprecision Prognosprecision och förekomsten av systema- tiska fel mäts vanligtvis genom kvantitativa mät- ningar av skillnader mellan prognosen och det faktiska utfallet. Genom att jämföra olika prog- nosmakares prognosprecision vid olika tid- punkter ges en kompletterande bild av hur lyckats i jämförelse med andra prognosmakare. Olika prognosmakare publice- rar emellertid olika antal prognoser och vid olika tillfällen, vilket kan påverka både förutsätt- ningarna för och bedömningen av precisionen. En utvärdering av systematiska fel (medelfel) och prognosprecision (mätt med medelabsolut- fel) finns i sin helhet i Specialstudie Nr. 48 Utvärdering av makroeko- nomiska prognoser. I tabellerna nedan visas medelfel och medel- absolutfel för BNP-tillväxten, arbetslösheten och KPI-inflationen. Medelfelen är medelvärden av prognosfelen för prognoser gjorda under de angivna tidsperioderna. Positiva och negativa prognosfel som i genomsnitt är lika stora medför att medelfelet blir noll. Medelabsolutfelet är me- delvärdet av prognosernas absolutfel . Måttet bortser från om prognosfelen är positiva eller negativa och adderar storleken på prognosfelen oberoende av deras riktning. Kon- junkturinstitutets prognosprecision, mätt med medelabsolutfelet, var bättre än genom- snittet bland och reporäntan och nära genomsnittet för övriga variabler. Åren 1997−2015 var Konjunkturinsti- tutet det prognosinstitut som hade högst prognosprecision, mätt med medelabsolutfelet, för både KPI-inflationen och den underliggande inflationen. I likhet med samtliga övriga prognosmakare underskattade och överskattade KPI-inflationen och arbets- lösheten. Åren 1997–2015 överskattade i genomsnitt BNP-utveckling- en, arbetslösheten och KPI-inflationen. Den genomsnittliga överskattningen var dock liten, i samtliga fall . genomsnittliga över- skattning av reproräntan var större, . Tabell 8.1 Prognosprecision och systematiska fel för BNP- tillväxt Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel -0,03 -0,07 -0,15 -0,06 -0,06 -0,15 -0,01 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 8.2 Prognosprecision och systematiska fel för arbetslöshet Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel -0,10 -0,1 -0,02 -0,20 -0,04 -0,35 -0,07 -0,25 -0,04 -0,04 -0,05 -0,06 -0,05 -0,04 -0,01 -0,2 -0,02 -0,04 -0,10 -0,18 -0,13 -0,14 -0,05 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 8.3 Prognosprecision och systematiska fel för KPI- inflation Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel -0,50 -0,70 -0,13 -0,44 -0,01 -0,35 -0,68 -0,01 -0,72 -0,04 -0,63 -0,53 -0,07 -0,93 -0,10 -1,00 -0,06 -0,89 -0,09 -0,67 -0,05 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Såväl den regelbundna kvantitativa prognos- verksamheten som den fördjupade makroeko- nomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Med anledning av detta har regeringen gett i upp- drag att utveckla ett lämpligt modellstöd för ar- betet med medelfristiga (1–) makroekono- miska scenarier vid och (Fi2014/03569/E1). Arbetet med att utveckla en sådan modell pågår för när- varande. intensifierade Konjunkturinsti- tutet arbetet med att se över, uppdatera och ut- veckla modellen EMEC (Environmental Medi- um Term Economic Model), som bl.a. används för att göra miljöekonomiska analyser. genomför även fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utveck- lingen. Analyserna ingår i myndighetens konti- nuerliga utvecklingsarbete och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunk- turläget. innehöll Konjunkturläget 15 fördjupningar, bl.a. om –bostadspriser och ränteutveckling, –effekten av ökad flyktinginvandring till , och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –effekten på svensk BNP-tillväxt av finan- siell turbulens. har även sammanställt en rapport om de samhällsekonomiska förutsätt- ningarna för lönebildningen, den s.k. Lönebild- ningsrapporten. har i uppdrag att samman- ställa en årlig rapport om miljöpolitikens sam- hällsekonomiska aspekter. Temat rapport var styrmedel för att minska koldioxid- utsläppen från vägtransporter, med fokus på per- sonbilarna. I rapporten redogörs bl.a. för vilka marknadsmisslyckanden som kan motivera sådan styrning och de viktigaste befintliga styr- medlen på området, drivmedelsbeskattningen och EU:s koldioxidkrav för nya bilar, analyseras. Två styrmedelsreformer analyseras: kvotplikten på biodrivmedel och bonus-malus-systemet för nya personbilar. Rapporten avslutas med en ana- lys av de samhällsekonomiska konsekvenserna av ett tänkt klimatmål, som innebär att koldioxid- utsläppen halveras till 2030, och av vilka fördel- ningseffekter det kan få. ESV:s prognoser baseras på prognoser för en- skilda anslag och inkomsttitlar. Myndigheten förbättrar kontinuerligt sina verktyg för att kunna analysera och följa upp prognoserna. fick ESV i uppdrag att fördjupa analysen inom vissa områden i statens budget särskilt med avseende på migration, ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt integration och jämställdhet. Myndigheten fick därutöver även i uppdrag att utvärdera stat- ens upplåning och skuldförvaltning 2011–2015. I syfte att mäta måluppfyllelsen gör ESV en uppföljning av prognosprecisionen (Prognos- utvärdering , ESV 2016:36). I uppföljningen jämför ESV sin prognosprecision avseende BNP och den offentliga sektorns sparande med andra prognosmakare. När det gäller utgifterna och inkomsterna i statens budget jämförs ESV:s pre- cision med regeringens precision. ESV gör även en fördjupad utvärdering och analys av sina egna 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 prognosavvikelser för utgifterna och inkomster- na på statens budget. ESV:s utvärdering visar att samtliga studerade prognosmakare genomgående underskattade BNP . De statliga prognosinstituten var inledningsvis mer optimistiska än de flesta ban- kerna, men alla underskattade tillväxten. Detta berodde i huvudsak på att prognosmakarna underskattade utvecklingen av den offentliga konsumtionen och av investeringarna. Inget prognosinstitut låg nära utfallet . Prognosfelen för det finansiella sparandet följde samma mönster som för BNP, dvs. prog- noserna för det finansiella sparandet under- skattade genomgående utfallet. Samtliga prog- nosinstitut utom ett redovisade prognoser för det finansiella sparandet 2015 som låg i nivå med utfallet. ESV reviderade succesivt ned sin prognos , då myndigheten reviderade upp sin bedömning. ESV och regeringen är de enda prognosma- karna som gör prognoser över statens budget med samma detaljeringsgrad och struktur, varför en jämförelse av sådana prognoser är möjlig endast mellan dessa två. ESV underskattade bud- getsaldot 2015, medan regeringen överskattade saldot. Sammantaget var ESV:s prognosprecision för budgetsaldot 2015 sämre än regeringens pre- cision, mätt med medelabsolutfelet. var situationen den omvända. Tabell 8.4 Prognosavvikelse jämförelse ESV och regeringen -32,4 -10,0 -19,4 -17,8 -13,0 -8,9 -8,4 Avvikelse = prognos minus utfall. Anm.: Ett positivt värde på prognosavvikelsen innebär en överskattning, ett negativt värde en underskattning. 1Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . 2Jämförelsen 2014 avser prognosavvikelser , samt . ESV:s utvärdering av sin prognosprecision Enligt ESV:s fördjupade utvärdering av sin prog- nosprecision underskattade myndigheten statens inkomster främst till följd av att man un- derskattade inkomsterna från skatt på kapital. Den genomsnittliga prognosavvikelsen som an- del av utfallet visar att ESV underskattade stat- ens inkomster mer 2015 än 2014. Tabell 8.5 ESV:s prognosavvikelse för statens inkomster -30,3 1Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . 2Jämförelsen 2014 avser prognosavvikelser , samt . ESV underskattade även statens utgifter . Den genomsnittliga underskattningen av de takbegränsade utgifterna som andel av utfallet var större än . En stor del av prognosavvikelsen beror på nya politiska beslut. När den aggregerade utgiftsprognosen bryts ned på utgiftsområden framkommer det att de stör- sta avvikelserna mellan prognoser och utfall fanns inom följande utgiftsområden: –migration (utg.omr. –hälsovård, sjukvård och social omsorg (utg.omr. –ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (utg.omr. –utbildning och universitetsforskning (utg.omr. –allmänna bidrag till kommuner (utg.omr. –avgiften till Europeiska unionen (utg.omr. Tabell 8.6 ESV:s prognosavvikelse för takbegränsade utgifter -23,1 -23,4 -9,3 -10,8 1Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . 2Jämförelsen 2014 avser prognosavvikelser , samt . publicerade sin årliga rapport i serien Svensk finans- politik (Fi2016/02045/E2). Årets rapport innehöll bl.a. bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, syssel- sättningen, infrastrukturen och klimatet. Med den årliga rapporten som utgångspunkt anord- nade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. Rege- ringen kommenterar rådets samtliga förslag i Förslag till statens budget, finansplan m.m. av- snitt 12.2. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen om den eko- nomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ska bidra till att bredda och fördjupa under- laget för framtida samhällsekonomiska och finanspolitiska avgöranden. Uppgiften utförs framför allt genom att forskare och institutioner får i uppdrag att genomföra studier som ges ut i ESO:s skriftserie och publiceras på expert- gruppens hemsida. anordnar även semina- rier och konferenser i syfte att stimulera de- batten. ESO-studiernas författare offentliggör också sina resultat för en bredare publik genom bl.a. debattinlägg i tidningar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2