prop · H303164 · 2016-04-15 00:00:00 — Utifrån omfattande data om begångna brott ger EC3 i sin rapport om hot från organiserad brottslighet på internet162 ett antal rekommendationer till medlemsstaterna och deras brottsbekämpande myndigheter. Här följer en sammanfattning av ett urval rekommendationer om förebyggande verksamhet, samarbetsformer och utredningsarbete. I det förebyggande arbetet rekommenderar EC3 medlemsstaterna att höja medvetandegraden hos medborgare och företag, gärna i samarbete med privat sektor. De brottsbekämpande myndigheterna bör dessutom öka sin synlighet och närvaro på internet. För att kunna bemöta brottsligheten rekommenderas de brottsbekämpande myndigheterna säkerställa att de har nödvändig kompetens, expertis och verktyg för att utreda it-relaterad brottslighet. Förutom expertkunskapen bör det även finnas baskunskap brett i organisationen. Det bör också finnas mer specialiserade team som hanterar internationella utredningar – vilka idealiskt sett koordineras och samordnas på EU-nivå.163 Vad gäller samarbete framhålls vikten både av samarbete mellan myndigheter och näringslivet och av internationellt samarbete mellan myndigheter. I och med den gränsöverskridande dimensionen ställs nya krav på lagstiftning och policyer, där en harmonisering av lagstiftningen inom EU samt utvidgade internationella samarbeten 159Europol EC3 (2015), Organisational chart; intervju med EC3, Europol . 160Intervju med EC3, Europol ; Europol, Joint Cybercrime Action Taskforce (J-CAT), (hämtad ). 161Europol EC3 (2015), Organisational chart; intervju med EC3, Europol . 162iOCTA (Internet Organised Crime Threat Assessment). Rapporten är EC3:s huvudsakliga strategiska dokument och är ett resultat av ett omfattande underlag från hela verksamheten. 163Europol EC3 (2014), The internet organised crime threat assessment (iOCTA) 2014, s. 13f, 28, 34, 40, 44. Alla relevanta aktörer bör engageras i internationella strategiska och operationella samarbeten och det krävs diversifierade och flexibla angreppssätt. De nationella myndigheterna bör dra nytta av de samarbetsformer som finns, såsom EC3. Samarbetet med länder med en hög frekvens av kriminell aktivitet på området bör enligt EC3 utvecklas. Det krävs även ett säkert sätt att dela information om brottsligheten och erfarenheter internationellt. Utbytet av information bör också utvidgas och det rekommenderas att EC3 används som ett centralt informationsnav. harmonisering rekommenderar EC3 även att lagstiftare ger rättsväsendet nödvändiga befogenheter för att hindra och utreda brott samt för att få tillgång till information.164 I det utredande arbetet rekommenderas de brottsbekämpande myndigheterna att dra nytta av den kunskap och information som finns, bland annat inom EC3, för att kunna prioritera och genomföra proaktiva och underrättelseledda insatser med fokus på särskilt strategiskt viktiga områden. Resurser kan då koordineras och användas på effektivaste sätt. De brottsbekämpande myndigheternas resurser och kompetens bör stärkas i samma takt som den tekniska utvecklingen och ökningen av it-relaterade brott. Myndigheterna måste också få förutsättningar för att bemöta den växande användningen av kryptering och anonymisering.165 Andra EU-byråer som hanterar it-relaterad brottslighet Förutom Europol har EU fler decentraliserade byråer som har verksamhet kopplad till it-relaterad brottslighet. Eurojust är i hög grad åklagarväsendets motsvarighet till Europol och har behörighet för samma sorters brott. Syftet med Eurojust är att underlätta och förbättra samordning och samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller utredning och åtal av grov brottslighet. Eurojust ska underlätta och förbättra samordningen i utredningar som rör två eller fler medlemsstater samt bistå medlemsstaterna i rättsliga samarbeten om till exempel internationell rättslig hjälp och utlämningar.166 Eurojust samarbetar systematiskt med EC3 och Europol i syfte att hantera it-relaterad brottslighet.167 It-relaterad brottslighet av typen attacker mot infrastruktur, dataintrång och cyberspionage hanteras även av aktörer utanför rättsväsendet. Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet () arbetar med detta på flera sätt och verkar för att stötta och stärka medlemsstaterna och andra EU-organ i arbetet med bland annat informationssäkerhet och hantering av incidenter.168 har även 164Europol EC3 (2014), The internet organised crime threat assessment (iOCTA) 2014, s. 13f, 40, 43. 165Europol EC3 (2014), The internet organised crime threat assessment (iOCTA) 2014, s. 14, 23, 40. 2001/02:86; . 2001/02:JuU19; Europeiska unionens råd, rådets beslut /187/RIF, rådets beslut /496/RIF. 167Eurojust (2015), Årlig rapport ; Eurojust (2014), Report of the Strategic Meeting on Cybercrime. 168Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr. 526/2013. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE ett strategiskt samarbete med Europol och EC3 i syfte att förhindra och bekämpa itrelaterad brottslighet.169 Ytterligare ett exempel på samarbete mellan rättsväsenden inom EU är det Europeiska straffrättsliga nätverket (EJN), vilket består av nationella kontaktpunkter som underlättar och samordnar samarbete mellan myndigheter och länder.170 för cybersäkerhet omfattar insatser från inom tre områden. För att främja en stärkt och effektiv lagstiftning ska kommissionen säkerställa att EU:s olika direktiv om cyberbrottslighet införlivas, samt ska kommissionen uppmana medlemsstaterna att ratificera Budapestkonvention.171 Inom området ökad operativ kapacitet har kommissionen finansieringsprogram172 som syftar till att stödja medlemsstaterna i hanteringen av it-brott. De ska bland annat användas till att stärka kopplingen mellan brottsbekämpande myndigheter, forskningen och den privata sektorn, förbättra samordning av insatser och till att med stöd av EC3 anpassa strategier till bästa praxis. Det tredje området handlar om att samordningen på EU-nivå ska förbättras genom att EC3 används som en central punkt i kampen mot it-brottslighet och genom att kommissionen bygger vidare på ny lagstiftning för att stärka EU:s insatser. Kommissionen ska även göra insatser för att öka domänregistratorers ansvar och säkerställa att information om webbplatsägande är korrekt.173 Multidisciplinary Platform Against Criminal Threats (EMPACT) är en strukturerad tvärvetenskaplig samarbetsplattform för medlemsstaterna, EU-byråer och -institutioner samt några relevanta icke medlemsstater och organisationer. Plattformen är ett led i en EU-policy mot organiserad brottslighet. It-relaterad brottslighet är ett av de prioriterade områdena för perioden –2017 med fokus på cyberattacker, sexuellt utnyttjande och exploatering av barn online samt betalbedrägerier. I policyn ingår även utbildningsinsatser hos Europeiska polisakademin (Cepol).174 169ENISA, pressmeddelande , Fighting cybercrime: Strategic cooperation agreement signed between and Europol. 170Europeiska unionens råd, rådets beslut /976/RIF. 171Europarådet, The Convention on Cybercrime of (CETS 185). 172Fonden för inre säkerhet (ISF) genom förordningarna (EU) nr 513/2014 och (EU) nr 515/2014. Fonden är kopplad till EU:s budgetram 2014–2020 och ska användas för att genomföra åtgärder på nationell nivå. 173Europeiska kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2013) 1 slutlig, s. 9–11. 174Europeiska unionens råd (2014), EU:s policycykel i kampen mot organiserad och grov internationell brottslighet; Europeiska unionens råd, dok. 15358/10, dok. 12095/13, dok. 14518/12. The Convention on Cybercrime of (CETS 185), även kallad Budapestkonventionen, är i skrivande stund undertecknad av men inte ratificerad. konvention syftar till att fastlägga riktlinjer för nationell lagstiftning på området samt vara ett ramverk för internationellt samarbete mellan de stater som har ratificerat konventionen. Som komplement till konventionen har även uppföljningar och utvärderingar samt kapacitetsbyggande verksamhet och tekniska samarbetsprogram.175 Internationella polissamarbetsorganisationen () har cybercrime som ett särskilt prioriterat brottsområde och fokuserar på att samordna insatser och aktörer, kompetens och kapacitetsbyggande samt operationellt och forensiskt stöd. har för avsikt att tillhandahålla en global koordineringsfunktion för cybercrime genom Global Complex for Innovation (IGCI) i och avdelningen . Centrets verksamhet omfattar forskning, utbildningar i den senaste tekniken och koordinering av specifika insatser.176 Hur andra länder hanterar it-relaterad brottslighet har tittat närmare på hur fem andra länder hanterar it-relaterad brottslighet. Dessa länder är , , , och . Under projektgruppens besök på EC3 i framhölls att och ligger i framkant när det gäller att bekämpa it-relaterad brottslighet.177 De tre nordiska länderna valdes ut då de har flera likartade förutsättningar med . Därtill finns det ett fördjupat polisiärt samarbete mellan de nordiska länderna. området är överlag ett attraktivt mål för it-relaterad brottslighet eftersom många använder internet och betalsystemen i stor utsträckning är digitaliserade. 178 Länderna skiljer sig åt sinsemellan på flera sätt och genomgående används olika motsvarigheter till begreppen it-brott och it-relaterad brottslighet. Detta medför svårigheter med att dra paralleller och göra jämförelser. Underlag från länderna visar ändå flera gemensamma problem och även några liknande tendenser i ländernas angreppssätt för att hantera dessa. 175Europarådet, Action against cybercrime, (hämtad ). 176Interpol (2015), Directorate; Se även ’s International Child Sexual Exploitation (ICSE) database. 177Intervju med EC3, Europol . 178Europol EC3 (2014), The internet organised crime threat assessment (iOCTA) 2014, s. 71. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Den centrala betydelsen av särskild kompetensförsörjning och kompetensutveckling lyfts fram av samtliga länder. Den it-relaterade brottsligheten utgör en allt större del av mängdbrotten och den ordinarie polisverksamheten behöver ha förmåga att utreda denna. Därför anses det vara viktigt att säkerställa en viss kompetensbredd inom rättsväsendet. Dessutom behövs spetskompetens för att kunna utreda särskilt komplicerade fall.179 I , och finns spetskompetens samlad i särskilda nationella it-brottsenheter. Dessa ska även fungera som nav för internationellt och nationellt samarbete, utvecklings- och policyfrågor m.m.180 Även står i begrepp att bilda en särskild nationell enhet.181 I finns det flera specialiserade enheter inom rättsväsendet.182 Samtliga länder framhåller genomgående att ett gott internationellt samarbete och samverkan med den privata sektorn och med forskningen är centralt för att effektivt bekämpa den it-relaterade brottsligheten.183 Vissa typer av it-relaterad brottslighet har tydliga kopplingar till sektorer utanför rättsväsendet. Betydelsen av informationsteknik och informationssystem gör samhällsviktig verksamhet sårbar för it-brott såsom attacker mot infrastruktur och cyberspionage.184 I sina nationella cyber- och/eller informationssäkerhetsstrategier säkerställer länderna en viss ansvarsfördelning och 179Politi, , Politiets virksomhedsplan 2015, s. 4–5; & Rigspolitiet, , Målog resultatplan for politiet 2015, s. 7; e-post från Rigspolitiet, ; Departementene (2012), Nasjonal strategi for informasjonssikkerhet, s. 22–23; Politiet, Politidirektoratet, (2015), Datakrimstrategien, s. 147–158; Justisog beredskapsdepartementet, (2015), Justisog bereskapsdepartementets strategi for å bekjempe IKT-kriminalitet, s. 13–15; E-post från finländska Åklagarväsendet ; e-post från polis ; e-post från ; Cabinet Office (2014), Strategy. Report on Progress and Forward , s. 2, 10–11. 180Politi, , Politiets virksomhedsplan 2015, s. 4–5; & Rigspolitiet, , Målog resultatplan for politiet 2015, s. 7; Regeringen, (2014), National strategi for cyber-og informationssikkerhed – øget professionalisering og mere viden, s. 30; e-post från Centralkriminalpolisen, ; e-post från . 181Justisog beredskapsdepartementet, (2015), Justisog bereskapsdepartementets strategi for å bekjempe IKT-kriminalitet, s. 15. 182E-post från polis . 183Justitsministeriet & Rigspolitiet, , Målog resultatplan for politiet 2015, s. 7; Departementene (2012), Nasjonal strategi for informasjonssikkerhet s. 22–23; Politiet, Politidirektoratet, (2015), Datakrimstrategien; Justisog beredskapsdepartementet, (2015), Justisog bereskapsdepartementets strategi for å bekjempe IKT-kriminalitet, s. 16–17; e-post från finländska Åklagarväsendet ; Försvarsdepartementet, (2013), ’s Strategy. Government resolution 24.1.2013, s. 8; e-post från polis ; The National Coordinator for Security and Counterterrorism the , Strategy 2. From awareness to capability, s. 20–21; e-post från ; Cabinet Office (2014), Report on Progress and Forward , s. 2, 10–11. 184E-post från Rigspolitiet, ; Nasjonal sikkerhetsmyndighet, , Risiko 2015; Politiet KRIPOS (2014), Trendrapport . Den organiserte kriminaliteten i , s. 24–28; Politiet, Politidirektoratet, (2015), Datakrimstrategien; e-post från polis ; the National Coordinator for Security and Counterterrorism the , Strategy 2. From awareness to capability, s. 20–21; e-post från . samverkansstrukturer mellan myndigheter och andra aktörer inom rättsväsende, infrastruktur, krisberedskap, säkerhetstjänster och totalförsvar.185 Strategierna innehåller ett antal mål eller dylikt för ländernas arbete med cyber- och/eller informationssäkerhet samt särskilda insatser kopplade till dessa. Samtliga länder har sådana mål med tillhörande insatser som särskilt syftar till att förbättra hanteringen av it-relaterad brottslighet.186 Att förstå och följa med i utvecklingen Sammantaget handlar en stor del av underlagen från länderna om att säkerställa förmågan att följa med i en relativt oförutsägbar och snabb utveckling av den itrelaterade brottsligheten. En ständigt uppdaterad hotbild och god kunskap på området är nödvändigt för att effektivt kunna anpassa sådant som lagstiftning och regelverk, förutsättningar för brottsutredning såsom tillgång till metoder och tekniska verktyg samt översyner av policyer och strategier. Några exempel på insatser som syftar till att förbättra detta är förändrad brottsstatistik, system för brottssamordning, mörkertalsundersökningar, utbyggd forskning, internationellt samarbete och samverkan med den privata sektorn.187 185Regeringen, (2014), National strategi for cyber-og informationssikkerhed – øget professionalisering og mere viden; Departementene (2012), Nasjonal strategi for informasjonssikkerhet; Försvarsdepartementet, (2013), ’s Strategy. Government resolution 24.1.2013; the National Coordinator for Security and Counterterrorism the , Strategy 2. From awareness to capability; Cabinet Office (2011), Strategy. Protecting and promoting the UK in a digital world; Cabinet Office (2014), Strategy. Report on Progress and Forward . 186Regeringen, (2014), National strategi for cyber-og informationssikkerhed – øget professionalisering og mere viden, s. 28–31; Departementene (2012), Nasjonal strategi for informasjonssikkerhet s. 22–23; Försvarsdepartementet, (2013), ’s Strategy. Government resolution 24.1.2013, s. 8; The National Coordinator for Security and Counterterrorism the , Strategy 2. From awareness to capability, s. 23–25, 30; Cabinet Office (2011), Strategy. Protecting and promoting the UK in a digital world, s. 8–9, 29–31; Cabinet Office (2014), Strategy. Report on Progress and Forward , s. 2, 10–11. 187E-post från Rigspolitiet, ; Politi, , Strategisk analyse 2015; Politiet, Politidirektoratet, (2015), Datakrimstrategien, s. 74–158; Justisog beredskapsdepartementet, (2015), Justisog bereskapsdepartementets strategi for å bekjempe IKT-kriminalitet, s. 6–7, 12–13, 17–18; e-post från . IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Dokumentstudier och intervjuer har genomförts kontinuerligt under granskningen. Dokumentstudierna har omfattat bland annat regeringens och myndigheternas styrdokument, förstudier, inspektioner och tillsynsrapporter sammanställda av och , offentliga utredningar inom området, samt akademisk litteratur och internationella rapporter. Den officiella kriminalstatistiken har även analyserats. Intervjuer har genomförts med företrädare för myndigheterna, både med operativ personal och med olika ansvariga funktioner för styrning och ledning, samt med . En extern referensgrupp bestående av nio poliser, inklusive it-forensiker, och åklagare med kvalificerade kunskaper inom området har bistått projektgrupp med sina erfarenheter och kompetens. Referensgruppen har bland annat använts för att identifiera olika moment i förundersökningsarbetet och de särskilda förutsättningar som är utmärkande för den it-relaterade brottsligheten. Referensgruppen har också kunnat verifiera problemindikationer och deltagit i en avslutande diskussion med utgångspunkt i de iakttagelser som gjorts under granskningen. har genomfört en aktgranskning som avser anmälda brott. Den har omfattat totalt 350 beslut om avskrivning, åtal, åtalsunderlåtelse eller strafföreläggande fattade . Syftet med aktgranskningen har varit att identifiera och analysera eventuella brister i arbetet med handläggning och utredning av it-relaterad brottslighet genom att kartlägga vilka aktörer och kompetenser som varit delaktiga under arbetet, samt hur olika moment har tagit. har i aktgranskningen undersökt förundersökningsprotokoll med tillhörande material (så kallad slask), samt åklagarbeslut och direktiv kopplade till de granskade besluten. Undersökningen har utgått från frågor som bygger på de iakttagelser och synpunkter som referensgruppen lämnat. Frågorna återges i bilaga 3 (denna bilaga publiceras bara digitalt och finns att ladda ned på webbplats . IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Besluten som har granskats i aktgranskningen har valts ut genom ett stratifierat slumpmässigt urval inom de tre granskade brottskategorierna – it-bedrägerier, internetrelaterat barnpornografibrott och attacker mot infrastruktur. Målpopulationen delades in i två delpopulationer utifrån hur ärendet har avslutats - om åklagare har väckt åtal, utfärdat åtalsunderlåtelse eller strafföreläggande, eller om ärendet har skrivits av. Totalt 175 beslut togs fram genom ett obundet slumpmässigt urval (OSU) i respektive delpopulation. Urvalsstorleken har beslutats i samråd med en extern statistikkonsult som även har beräknat felmarginaler. har tagit fram populationsstorlekarna och även gjort urvalet utifrån grunddata från de brottsutredande myndigheterna. Delpopulation 1, personuppklarade ärenden Delpopulation 2, avskrivna ärenden Delpopulation 1, personuppklarade ärenden Delpopulation 2, avskrivna ärenden För att uppskatta viktning mellan delpopulationerna har följande formel använts. pˆ = N1 ×pˆ1 + N2 ×pˆ 2 N1 + N2 N2 pˆ1 pˆ 2 är antal beslut i delpopulation 1 är antal beslut i delpopulation 2 är skattat procenttal i delpopulation 1 är skattat procenttal i delpopulation 2 Bilagetabell 3 Approximativa felmarginaler för skattning av procenttal i en viss fråga (± procent) (± procent) (± procent) Anm. Felmarginalerna är beräknade av konfidensgrad. Genomgång av avskrivna ärenden För att bedöma om avskrivningsgrunderna använts enhetligt och ändamålsenligt har en konsult med åklagarkompetens på uppdrag av gjort en genomgång av de avskrivna ärendena som ingått i urvalet för aktgranskningen. Konsulten har även bedömt om mer hade kunnat göras för att nå lagföring i de avskrivna ärendena.188 De avskrivna åklagarledda förundersökningarna har bedömts av en överåklagare vid , som arbetar vid Utvecklingscentrum . 188 Konsulten med åklagarkompetens har varit projektanställd vid under genomförandet. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE ärendena har hanterats som så kallade tillsynsärenden inom , i enlighet med den rättshierarki som finns. I genomgången av de polisledda avskrivna ärendena har konsulten med åklagarkompetens utgått från följande frågor – Fråga 1 Synes avskrivningsgrunden (-erna) stämma med omständigheterna i fallet? (Om svaret är Ja behöver inget mer fyllas i). Nej, ange vilken avskrivningsgrund som har använts och vilken som borde ha använts. Går ej att bedöma, ange varför inte. Fråga 2 Varför borde ärendet inte ha skrivits av? Saknas det åtgärder som uppenbart och rimligen i förhållande till brottets dignitet kunde ha vidtagits? Om svaret är Ja, vilka åtgärder kunde ha vidtagits? Fråga 3 Hade detta ärende, enligt bedömning, kunnat gå till lagföring? Ja, sannolikt. Ja, med viss sannolikhet. Nej, sannolikt inte. Det går inte att bedöma. Fråga 4 Särskilda noteringar. Här finns utrymme att notera uppgifter i ärendet. Enkät till polisregioner och åklagarområden Vi har sammanställt och analyserat en digital enkät som samtliga polisregioner och åklagarområden har besvarat. Syftet med enkäten har varit att göra en nulägesanalys över hur och handlägger och utreder itrelaterade brott. Frågorna avsåg exempelvis organisation, arbetsmetoder, samverkan, samt utbildningsnivå för olika personalkategorier. Frågorna återges i bilaga 4 (denna bilaga publiceras bara digitalt och finns att ladda ned på webbplats www. har även besökt (EC3) i . Syftet var att få mer kunskap om hur centret arbetar, ta del av goda exempel samt att få veta mer om förutsättningarna för internationell samverkan vid utredning av it-relaterad brottslighet. Material har även sammanställts för att se hur och , som har lyfts fram av European Cybercrime Center som mer framstående inom området, hanterar denna typ av brottslighet. Eftersom förutsättningarna är relativt lika i har även , och studerats närmare. Detta presenteras i bilaga 1. IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen IT-RELATERAD BROTTSLIGHET – POLIS OCH ÅKLAGARE KAN BLI EFFEKTIVARE Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer Näringspolitikens effekter – Brister i informationen om statliga Arbetsförmedlingens arbete vid varsel – Ett bidrag till effektiva Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Granskning av Årsredovisning för staten 2014