prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — Vidare utövar Swedac tillsyn över vissa typer av mätinstrument som elmätare, taxametrar och vågar. Myndigheten ansvarar även för marknads- kontroll av ädelmetallarbeten. Därutöver har Swedac även en viktig uppgift att bistå regeringen med expertstöd och underlag i EU-arbetet. har myndigheten exempelvis tillhandahållit sådant stöd kopplat till TTIP-förhandlingarna och gällande anpassning av svensk rätt till nya EU-regler om produkter. Swedac har genomfört sin verksamhet på ett effektivt sätt och i enlighet med regeringens Myndighetens arbete med ackredi- tering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackredi- teringsorganisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och gynnar internationell handel. I de kundundersökningar som genomförs får Swedac bra betyg. På ackre- diteringsområdet uppger av kunderna att Swedacs verksamhet bidrar till att öka kvali- teten på produkter och tjänster. Swedac till- handahåller dessutom värdefullt expertstöd till regeringen i frågor om ackreditering, tekniska regler och marknadskontroll. Swedacs verk- samhet syftar på olika sätt till att säkerställa kvalitet och säkerhet för varor och tjänster och bidrar därmed även till att uppnå mål inom en rad andra politikområden. Standardisering bedrivs i genom tre privaträttsliga organisationer: (), Svensk Elstandard och Informationstekniska standardiseringen (ITS). De representerar i det europeiska och internationella arbetet. Organisationerna är medlemmar i som verkar som paraplyorgan med representa- tion av de offentliga och privata huvudmännen. Genom anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen lämnas statsbidrag till för dess arbete. Antalet svenska sekretariat och ordförande- skap i den internationella standardiseringen fort- sätter att ligga på en relativt hög nivå, både på områden som kan betecknas som tvärtekniska och på mera produkt- och systeminriktade om- råden. Även antalet svenska uppdrag på poster inom ledning och styrorgan för den internation- ella standardiseringen är högt och detta innebär att har stort inflytande och påverkan på de standarder som tas fram. Det svenska deltagandet i det europeiska och internationella arbetet har varit aktivt och lett till många positiva resultat, vilket har bidragit till att stärka roll som industrination där höga krav på säkerhet, hälsa och miljö betonas. Förbundet har fortsatt arbetat med uppfölj- ningen av den strategi för standardiseringen i som presenterades och som ska stärka det svenska inflytandet inom standar- diseringen i världen och öka samverkan mellan de berörda aktörerna. Bidraget till den svenska standardiseringen har främjat svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Arbetet med att följa upp den av standardise- ringsförbund framtagna strategin för standardi- seringsarbetet har bl.a. bidragit till en stärkt sam- verkan mellan de många berörda aktörerna. Standardisering är ett viktigt verktyg för in- novation, konkurrenskraft och en hållbar sam- hällsutveckling. Den allt snabbare globali- seringen förändrar villkoren för standardi- seringen och ökar dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta stora samhällsut- maningar som klimatförändringar och en väx- ande och åldrande befolkning. Det är centralt för den svenska konkurrenskraften att vara delaktig och drivande i arbetet med att ta fram interna- standarder. Regeringen har , inom ramen för Exportstrategin, fattat beslut om en satsning på internationell standardisering. Satsningen innebär att avsätts till för att åta sig internationella standardiseringssekretariat och för ett ökat engagemang i den internatio- nella standardiseringen. Regeringen har också bidragit aktivt i det av Europeiska kommissionen ledda arbetet med att ta fram ett dokument med ett gemensamt stan- dardiseringsinitiativ (Joint Initiative on Stan- dardisation). Initiativet har tagits fram i ett sam- arbete mellan alla berörda aktörer i den europe- iska standardiseringen: kommissionen, industrin, medlemsstaterna, standardiseringsorganisa- tionerna och de s.k.de annex III-organisa- tionerna (miljö-, småföretag- och arbetstagar- intresset). Regeringen har bl.a. i detta samman- hang drivit och fått gehör för frågan om globala standarder, dvs. att europeiska standarder bara ska tas fram då det inte finns en internationell standard som redan täcker behovet. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden I utvecklingssamarbete spelar ömse- sidigheten i handeln en viktig roll. , med särskild expertkun- skap på handelsområdet har på regeringens upp- drag byggt upp kapacitet för att bedriva tekniskt samarbete och kapacitetsbyggande i låg- och medelinkomstländer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stödjer arbete med spårbar- het av konfliktmineraler och organisationen (Transparency Initia- tive) som arbetar för bättre insyn i betalnings- strömmarna från bl.a. gruvföretag till olika stat- liga aktörer. Ekonomisk globalisering och handel kan leda till att värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter sprids över världen. Arbete med att jämställdhetsintegrera verksamhets- området fortsätter. I samband med on Aid for Trade 2015 arrangerade ett seminarium om handel och jäm- ställdhet. En stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet. Export- främjandet ska stärka svensk handel och konkur- renskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Handeln drivs av näringslivet men det statliga främjandet kan stötta med marknadskomplette- rande insatser inom ramen för gällande stats- stödsregler, t.ex. information och rådgivning om export och enskilda exportmarknader, garantier och finansieringslösningar, kontakter med in- köpare och andra beslutsfattare, samlade pre- sentationer av svenska lösningar och hjälp med byråkratiska handelshinder. Regeringen antog exportstrategi för att ytterligare stärka det svenska näringslivets internationalisering i vidare bemärkelse. Strategin omfattar tjugotvå insatser som spänner över flera politik- och utgiftsområ- den. I exportstrategin adresserar regeringen fem utmaningar för den svenska utrikeshandeln: –att svensk export i högre utsträckning måste nå tillväxtmarknaderna, –att fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera, –att svenska varor, tjänster och system måste nå högre upp i förädlingskedjan, –att attraktionskraft för investe- ringar, kompetens och turism ska öka, och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –att den globala handeln måste hållas öppen. Exportstrategins mål är att: –öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP, Insatser görs för att göra små och medelstora företag bättre bekanta med de lösningar som erbjuds av och AB . Tillväxtekonomiernas behov av att investera i infrastruktur (it och telekom, transportsystem –öka attraktionskraft för investe- m.m.), hälso- och sjukvård samt energi och mil- ringar, kompetens och turister, –öka andelen exporterande företag, och –öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Prioriteringar behöver göras för att maximera nyttan av exportfrämjandet. Fokus läggs därför på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förvän- tad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. Exportfrämjandet ska ske i sam- klang med regeringens politik för global utveckling och målen i Agenda . Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet. Därför ökar rådgivningen till företagen om hållbart företagande inom ramen för exportfrämjandet. Regeringens genomförande av exportstrategin löper . De flesta av insatserna har påbörjats, varav de nedanstående hör till export- främjandet och andra beskrivs inom andra poli- tikområden. I Team samordnas allt statligt arbete för att stödja näringslivets export och internat- ionalisering. Inom Team arbetar alla relevanta departement, statliga myndigheter, organisationer och statligt ägda bolag tillsam- mans för att skapa bättre förutsättningar för svenska företag etablera sig på en internationell marknad. En löpande dialog hålls även med näringslivet. Team Sweden-kretsar skapas även under de svenska beskickningarnas ledning i utlandet. Den svenska närvaron i utlandet stärks genom öppnande av nya beskickningar och handels- kontor, de senare i Business regi. Regionala exportcentra skapas i sex pilotlän och digital exportinformation samlas på hem- sidan . Ett kommunikationsprojekt för att öka företagens kännedom om export- främjandets tjänster samt öka deras motivation för export genomförs. Förbättrad information tas fram om regelverken runt gränsöver- skridande e-handel. jöteknik innebär möjligheter för ökad svensk projekt- och systemexport. Omställningen till en grön ekonomi genom bl.a. innovativ miljöteknik möjliggör affärs- utveckling och minskad klimat- och miljö- påverkan. Måluppfyllelse inom Agenda 2030 kommer att kräva stora investeringar i modernisering och utbyggnad av olika typer av infrastruktur, en hållbar industrialisering och innovation (mål 9). Här har svenska leverantörer och konsulter med sitt goda systemkunnande, starka tradition av innovation, hållbara lösningar och hållbart före- tagande (CSR) mycket att bidra med. Kris- och katastrofhantering, logistik, transportsystem, energi, smarta elnät, smarta städer, hälsa och sjukvård är exempel på sektorer där svenska företag är starka. Modern it- och telekommuni- kation liksom miljötekniklösningar förekommer inom alla nämnda sektorer och kan bidra till måluppfyllelsen inom samtliga de 17 målen. Svenska företags engagemang i den globala agendan och möjligheter att bidra till denna utveckling främjas genom en framgångsrik marknadsbearbetning inom projektexport och gentemot internationella upphandlingar inklu- sive FN-systemet. Att stimulera svenska nä- ringslivets engagemang och sprida information om hållbara lösningar är ett viktigt bidrag till politiken för global utveckling. Särskilda insatser förbereds för att bättre möta innovativa och tidigt internationaliserade före- tags (””) särskilda behov tillgång till internationella nätverk för snabbare tillväxt. Anslaget för exportfrämjande har ökats för att möjliggöra genomförandet av sats- ningarna i exportstrategin. Regeringen föreslår att dessa ökningar ligger fast eftersom insatserna är långsiktiga. Särskilda nationella strategier och åtgärds- planer tas fram för exempelvis livsmedelssektorn och skogen där det kan ingå förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Utländska investeringar bidrar också till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsätt- ning. Investeringsfrämjandet syftar till att attra- hera utländska företags direktinvesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kom- petens eller nya marknader till det svenska näringslivet. För att öka möjligheterna att attra- hera sådana investeringar har anslaget för in- vesteringsfrämjande ökat som en del av genom- förandet av exportstrategin. Business är den aktör som med statligt stöd har i uppdrag att koppla ihop globala företag med investerings- möjligheter i . Deras uppdrag omfattar bl.a. rådgivning, analyser, samarbete och sam- verkan. Det kommer även att skapas en Team Sweden-krets för investeringsfrämjande där relevanta aktörer kommer att samarbeta för att kunna erbjuda kvalificerad hjälp till internation- ella företag som vill investera i . Ett väl fungerande exportkreditsystem är bety- delsefullt för svensk utrikeshandel, särskilt i tider av turbulens på de nationella och internationella kredit- och finansmarknaderna. Svenska expor- törer ska erbjudas exportfinansiering på mot- svarande villkor som jämförbara konkurrerande länder. För att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov, och i enlighet med export- strategin, ska fortsätta med att utveckla sin verksamhet för att sänka trösklarna för små och medelstora företag i sam- band med export. Garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpå- verkan. Myndigheter och övriga aktörer möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan är avgörande för företagens möjligheter att täcka risker och be- hålla sin internationella konkurrenskraft. För att säkra efterfrågan lämnas ramarna för exportkre- ditgaranti och investeringsgarantier oförändrade. Business är statens och näringslivets centrala serviceorgan för export- och investe- ringsfrämjande åtgärder. Inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuder Business goda 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 möjligheter för internationell affärsutveckling genom att möta företagens behov. Systemet med statsstödda exportkrediter som hanteras av aktiebolaget () är centralt för möjligheten att kunna erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Därför föreslås SEK en fortsatt låneram om 125 miljarder kro- nor för att kunna säkra tillgången till export- krediter och långfristiga lån. Hållbart företagande innebär att minimera före- tags negativa påverkan på samhället, att följa internationella riktlinjer och att bidra till en positiv samhällsutveckling. Många svenska före- tag bedriver ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Hållbart företagande är också ett förhållningssätt där företag använder inno- vation och nytänkande samt hållbar konsumtion och produktion för att stärka sin konkurrens- kraft och bidra med lösningar på samhällets gemensamma utmaningar i bred samverkan. Regeringen vill att svenska företag ska fort- sätta att ligga i täten och vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, kon- sumenter och investerare. I det större perspek- tivet handlar det om att genom gemensamma insatser få fler framgångsrika och världsledande företag i , vilket i sin tur skapar jobb, tillväxt, välstånd och välfärd. Hållbart före- tagande är en självklar hörnsten i ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv. Det är också en viktig del i regeringens nystart av politik för global utveckling (PGU) och i genomförandet av Agenda 2030. Regeringen kommer att fortsätta att uppmuntra och stödja företagen i sitt hållbarhetsarbete. En satsning görs för att öka kunskapen på ambassaderna så att de bättre ska kunna stödja svenska företag i världen. Business har fått i uppdrag att stärka sitt stöd till företagens arbete med hållbart företagande, med särskilt fokus på små och medelstora företag. driver också frågan om hållbart företagande inom EU, bl.a. i syfte att stärka hållbarheten i de globala värde- kedjorna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Handelspolitik och EU:s inre marknad , som ett handelsberoende land, verkar för en öppen, fri och rättvis handel. Mot bak- grund av att den globala handeln bromsar in är målet att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt och för ett moderniserat handelsregelverk. En allt mer tjänsteberoende och digitaliserad handel växer fram både globalt och på EU:s inre mark- nad. Regeringen prioriterar därför ett arbete i syfte att underlätta handel med varor och tjäns- ter samt investeringar. Regeringens politik för att arbeta för en effektiv inre marknad bedrivs även i stor utsträckning kopplat till Europeiska kommis- sionens redan antagna strategier för den inre marknaden respektive för en digital inre mark- nad. Strategierna innehåller ett antal förslag till initiativ som håller på att omsättas till lag- stiftning eller andra konkreta åtgärder. Rege- ringens arbete inriktas nu på att säkerställa att svenska intressen tillgodoses inom ramen för förhandlingar om lagstiftning och de övriga processer där kommissionens förslag resulterar i konkreta åtgärder. Om svenska och europeiska företag ska vara konkurrenskraftiga i förhållande till omvärlden måste regelverket anpassas i för- hållande till bl.a. globaliseringen och digita- liseringen. För Inremarknadsstrategin för varor och tjänster är det särskilt prioriterat att moder- nisera regelverket för varor och att fortsätta avveckla hinder för tjänsteföretag. Regeringens fokus, inom ramen för Strategin för den digitala inre marknaden, är på den digitala ekonomin och en inre marknad som främjar digitala företag, nya innovativa tjänster och nya affärsmodeller. bidrar till utveckling av det internatio- nella regelsamarbetet på både multilateral, reg- ional och bilateral nivå. I detta sammanhang lägger regeringen särskilt stor vikt vid arbetet i Världshandels- organisationen (WTO) och frihandels- förhandlingarna mellan och (TTIP) samt förhandlingarna med . Regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. prioriterar utvecklingsländernas inte- gration i den globala handeln och arbetar aktivt med handel och utvecklingsfrågor för att nyttja synergieffekter dem emellan. Regeringen verkar för ett avslut om förhand- lingar om TiSA och miljövaror . De ekonomiska partnerskapsavtalen med länderna i och ratificera- des 2016 och processen fortsätter i med sikte på ratificering 2017. För att nå goda utvecklingseffekter är det viktigt att stödja län- dernas genomförande. Regeringen driver fortsatt att EU ska ha en öppen och regelbaserad handelspolitik gentemot omvärlden. I linje med detta fortsätter rege- ringen att motverka EU:s användande av han- delspolitiska skyddsåtgärder och förslag om att minska tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. Myndigheter och övriga aktörer och Styrelsen för ackredi- tering och teknisk kontroll (Swedac) har viktiga roller i regeringens arbete mot målen om han- delspolitik och EU:s inre marknad. Myndighet- erna fyller flera olika funktioner som bidrar till att upprätthålla och stärka EU:s inre marknad och den internationella handeln. Standardisering är ett viktigt verktyg för in- novation och konkurrenskraft och därmed även för regeringen mål om internationell handel och EU:s inre marknad. Regeringen fortsätter att stärka svensk standardisering och följa upp de satsningar som påbörjats inom ramen för ex- portstrategin. Insatser inom andra politik- och utgiftsområden Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instru- ment för att möta olika hållbarhetsmål. Rege- ringen kommer att fortsätta arbeta för att stärka utvecklingsländers möjligheter att handla med miljö och klimatvänliga varor och tjänster genom användning av internationella standarder som märknings- och certi- fieringssystemens handelshindrande effekt fortsätter arbetet med att för- hindra handel med s.k. konfliktmineraler. 5.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 5.9 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 614 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 615 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 613 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsens för ackre- ditering och teknisk kontroll förvaltningsut- gifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – ackreditering m.m. samt internationellt utvecklingsarbete (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Swedacs uppdragsverksamhet med ackreditering och liknande kompetensbedömning finansieras med avgifter. Swedac bedriver även tjänsteexport genom att medverka i projekt inom internatio- nellt utvecklingsarbete finansierat av främst Sida 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inga större förändringar förväntas när det gäller intäkter eller kostnader. Tabell 5.11 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – metrologi (intäkt kostnad) Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myn- dighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 5.13 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 86 097 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 097 tkr prisnivå. 4Motsvarar 86 097 tkr prisnivå. Tabell 5.15 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:2 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfräm- jande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strate- giska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda han- delsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget får även användas för utgifter för stats- bidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlan- det. Anslaget föreslås minska med –2019 för att finansiera investe- ringsfrämjande insatser inom regeringens ex- portoffensiv. Anslaget föreslås minska med 6 miljoner kro- nor –2019 för att finan- siera främjandeinsatser på nya utlandsmyndig- heter. Inom utgiftsområde 1 föreslås anslaget 4:1 m.m. ökas med samma belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive 163 262 000 kro- Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Exportfrämjande verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 5.17 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investerings- främjande till export- och investerings- råd (Business ) och för utredningsinsat- ser inom området. Anslaget föreslås öka med –2019 för att finansiera investe- ringsfrämjande insatser inom regeringens ex- portoffensiv. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10).