prop · H303167 · 2016-04-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:167 Informationsutbyte vid samverkan mot Regeringen överlämnar denna proposition till . En viktig del i kampen mot organiserad brottslighet är att myndigheter samverkar och kan utbyta information med varandra. Vid sådan myndighetssamverkan är det ibland svårt att bedöma om sekretessbelagda uppgifter kan utbytas mellan myndigheterna. Detta är ett hinder för samverkan. Regeringen föreslår därför en ny lag om uppgiftsskyldighet vid myndighetssamverkan mot viss organiserad brottslighet. Vidare föreslås kompletterande ändringar i vissa myndigheters registerförfattningar. Förslagen syftar till att underlätta informationsutbytet mellan myndigheter som samverkar för att förebygga, förhindra eller upptäcka viss organiserad brottslighet. Av integritetsskäl föreslår regeringen att uppgiftsskyldigheten ska begränsas till att omfatta endast sådana fall där behovet av ett effektivt informationsutbyte är extra starkt och därmed särskilt motiverat. För att lagen ska vara tillämplig ska det bl.a. krävas att samverkan mellan myndigheterna är formaliserad genom särskilda beslut och att den mottagande myndigheten behöver uppgiften för att delta i samverkan. Dessutom ska en intresseavvägning göras av den utlämnande myndigheten. En uppgift ska inte lämnas ut om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet........................................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar............................................ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ........... Ärendet och dess beredning ............................................................ Bekämpande av den organiserade brottsligheten ............................ Vad är organiserad brottslighet?....................................... Myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet........ Den nationella satsningen mot Satsningens organisatoriska struktur ............... Ett effektivare informationsutbyte vid samverkan mot viss Det behöver bli enklare att utbyta uppgifter..................... En särskild lag om uppgiftsskyldighet införs ................... 5.3Lagens tillämpningsområde – en balans mellan effektivitet och integritet ...................................... 5.4Endast vissa myndigheter bör omfattas av den nya Uppgiftsskyldighet för samverkande myndigheter........... 5.6Behövs ytterligare sekretessbestämmelser som skyddar överlämnade uppgifter hos den mottagande myndigheten? Tillsyn över tillämpningen av den föreslagna lagen......... 5.8Behov av ändringar i myndigheternas Förslaget till lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet.................... 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar......................................... 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet .......... Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30) ............................. Förteckning över remissinstanserna ................................ Sammanfattning av promemorian Förslag till vissa ändringar av förslagen i departementspromemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30) ............................. Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 2015/16:167 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet, 2.lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, 3.lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, 4.lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet, 5.lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet, 6.lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller vid särskilt beslutad samverkan mellan myndigheter för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som 1.är av allvarlig eller omfattande karaktär, och 2.bedrivs i organiserad form eller systematiskt av en grupp individer. 2 § Inom ramen för samverkan enligt denna lag ska en myndighet trots sekretess lämna uppgift till en annan myndighet om det behövs för den mottagande myndighetens deltagande i samverkan. En uppgift ska inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. 3 § Endast myndigheter som regeringen bestämmer ska vara skyldiga att lämna eller ska få ta emot uppgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar1 dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse. Uppgifter får utöver det som anges i 5 och 6 §§ lämnas om en uppgiftsskyldighet följer av lag Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om att uppgifter får lämnas skrifter om att uppgifter får lämnas ut även i andra fall än som sägs i ut även i andra fall än som anges i 5 och 6 §§. 5, 6 och 6 a §§. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:668. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet1 ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för att verksamhet hos någon annan än verksamhet hos någon annan än 1.fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.utsökning, indrivning och skuldsanering, 3.att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmån, bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:670. 2Senaste lydelse 2011:531. 2015/16:167 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatte- Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet1 ska ha Uppgifter får behandlas för att 1.samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter, 2.handläggning av folkbokföringsärenden, 3.fullgörande av underrättelseskyldighet enligt lag eller förordning, 4.framställning av personbevis och andra registerutdrag, 5.aktualisering, komplettering och kontroll av personuppgifter, 6.uttag av urval av personuppgifter, och 7.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av folkbokföringsverksamheten. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:671. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) Prop. 2015/16:167 om behandling av uppgifter i Kronofogde- Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet1 dels att 1 kap. 4 § och 2 kap. 3, 9, 15 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 20 a §, av följande Uppgifter får behandlas för Uppgifter får behandlas för ändamål som anges i 2 kap. 2, 3, 8, ändamål som anges i 2 kap. 2, 3, 8, 9, 14, 15 och 20 §§. 9, 14, 15, 20 och 20 a §§. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 2.kvittning vid utbetalning av bidrag, 3.planering, samordning och uppföljning av revision och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering, 4.utredningar vid bestämmande och betalning av skatter, tullar och avgifter, 5.ärenden om ansvar för någon annans skatter och avgifter, och 6.kontroll och tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i författ- Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författ- 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2006:733. 2Senaste lydelse 2011:532. 3Senaste lydelse 2006:733. 2015/16:167 ningsreglerad någon annan än Kronofogdemyn- lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. ningsreglerad verksamhet hos någon annan än för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får behandlas i databasen för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifter får även behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. I verksamheten med tillsyn i konkurs skall det finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 20 § angivna ändamålen (konkurstillsynsdatabas). I verksamheten med tillsyn i konkurs ska det finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som anges i 20 och 20 a §§ (konkurstillsynsdatabas). Uppgifter får utöver det som anges i 20 § behandlas i databasen för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2006:733. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för att verksamhet hos någon annan än verksamhet hos någon annan än 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 3.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 4.utsökning och indrivning. Uppgifter får även behandlas för att tillhandahålla information i den utsträckning som en skyldighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Denna lag träder i kraft . 2015/16:167 3 Ärendet och dess beredning De brottsbekämpande myndigheterna och vissa andra myndigheter har samverkat inom ramen för den nationella satsningen mot den grova organiserade brottsligheten. beslutade regeringen att ge dessa myndigheter i uppdrag att utveckla satsningen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Flera av de samverkande myndigheterna har påtalat att det är angeläget att de legala förutsättningarna för utbyte av information förbättras. Mot bakgrund av detta lämnades tilläggsdirektiv till Utredningen om informationsutbyte vid brottsbekämpning m.m. Utredningen lämnade slutbetänkandet Informationsutbyte vid samarbete mot grov organiserad brottslighet (SOU 2011:80). I betänkandet föreslogs bl.a. en särskild lag om informationsutbyte vid samarbete mot den grova organiserade brottsligheten. Enligt flera av utredningens experter, som företrädde brottsbekämpande myndigheter, kunde dock utredningens förslag inte utan vidare läggas till grund för lagstiftning. Betänkandet remitterades inte. En kompletterande inventering av behovet av författningsändringar för att underlätta informationsutbytet vid myndighetssamverkan mot grov organiserad brottslighet har därefter gjorts inom (). Vid denna inventering har det framkommit att det finns ett behov av tydligare sekretessbrytande regler för informationsutbyte mellan de myndigheter som samverkar mot grov organiserad brottslighet. Inom har det mot denna bakgrund tagits fram en departementspromemoria, Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2014/05172/L4). För att komplettera beredningsunderlaget har det inom utarbetats en promemoria, Förslag till vissa ändringar av förslagen i departementspromemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. I promemorian lämnas förslag på vissa ändringar av förslagen i departementspromemorian samt ändringar i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar. Promemorian (i det följande benämnd den kompletterande promemorian) har remissbehandlats. En sammanfattning av den kompletterande promemorian finns i bilaga 4 och promemorians lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2015/08545/L4). har tillkännagivit som sin mening att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur man ska kunna underlätta utbytet av information i kampen mot organiserad brottslighet (bet. 2014/15:JuU16, rskr. 2014/15:152). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringens lagförslag justeras i enlighet med Lagrådets synpunkter. Ändringsförslagen i 1 kap. 4 § och 2 kap. 19 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet är författningstekniska och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4Bekämpande av den organiserade brottsligheten 4.1Vad är organiserad brottslighet? I svensk rätt finns inte någon legaldefinition av grov organiserad brottslighet och inte heller någon vedertagen definition av organiserad brottslighet. I stället används beskrivningar av vad som avses med begreppen i olika sammanhang. En sådan beskrivning av organiserad brottslighet har tagits fram av (Brå) utifrån forskning om svenska förhållanden (nr 18 om lokalt brottsförebyggande arbete från Brå, 2009, s. 34). I beskrivningen lyfts tre punkter fram: 1. Det rör sig om nätverksbaserad vinstinriktad brottslig verksamhet i projektform där gärningspersonerna har vilja och förmåga att skydda och underlätta brottsligheten genom otillåten påverkan. Inom ”projekten” som avlöser varandra finns en arbetsordning och flexibilitet som innebär att medarbetare går in och ut ur projekten. Verksamheten bedrivs som regel diskret, men kan ibland ta sig uttryck i synliga gäng med ett utmanande beteende, symboler och maktanspråk. Definitioner av organiserad brottslighet och kriminell organisation finns emellertid i EU-rättsakter och andra dokument från EU. Som exempel kan nämnas rådsbeslutet 98/733/RIF rörande deltagande i en kriminell organisation, rambeslutet /841/RIF rörande kampen mot organiserad brottslighet och dokumentet 6204/2/97 Enfopol 35 Rev 2 där kriterier som används inom EU för att definiera organiserad brottslighet anges. Även () konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, den s.k. Palermokonventionen , innehåller en definition av begreppet organiserad brottslighet. De definitioner och beskrivningar av organiserad brottslighet som finns uppvisar stora likheter och tar sikte på gärningar begångna inom en strukturerad sammanslutning av mer än två personer som handlar i samförstånd, i syfte att begå ett eller flera brott som kan föranleda fängelse eller mer, för att direkt eller indirekt uppnå ekonomisk eller annan materiell . I propositionen Genomförande av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet framhålls att en kriminell organisation kan anses föreligga redan vid ett begränsat antal medlemmar men att den ska vara 2015/16:167 strukturerad och bestående, vilket utesluter tillfälliga sammanslutningar. Med hänsyn till kravet på ett direkt eller indirekt vinningssyfte faller organiserade våldsbrott, till exempel rasistiska angrepp mot personer och vissa brott med politiska motiv, utanför begreppet organiserad brottslighet (prop. 2010/11:76 s. 14 f.). De brottsbekämpande myndigheterna har främst utgått ifrån EU:s kriterier i sina bedömningar av vad som ska anses utgöra organiserad brottslighet. Det har vidare funnits en bred samsyn kring att fenomenet består av tre sammankopplade beståndsdelar. För det första syftar den organiserade brottsligheten ytterst till ekonomisk . För det andra har den organiserade brottsligheten en större kapacitet eller förmåga att skada samhället än andra kriminella aktörer, just på grund av att den är organiserad. För det tredje ägnar sig aktörer inom den organiserade brottsligheten åt att skydda sin kriminella verksamhet och försöker ofta på ett otillåtet sätt påverka politiker, myndighetsföreträdare och journalister, dock utan någon överordnad politisk strategi. Inom ramen för den myndighetssamverkan som sker inom den nationella satsningen mot organiserad brottslighet har dessutom det myndighetsgemensamma strategiska inriktningsbeslut som fattats av gett vägledning för bedömningen av vad som i det sammanhanget utgör grov organiserad brottslighet (se avsnitt 4.2). 4.2Myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet 4.2.1Den nationella satsningen mot organiserad brottslighet Det är en självklar princip att alla myndigheter är skyldiga att samarbeta och bistå varandra i den utsträckning det kan ske. Principen kommer bl.a. till uttryck i 6 § förvaltningslagen (1986:223). Sådant samarbete kan ske mer eller mindre formaliserat. Det förekommer samarbeten i allt ifrån tydliga och långsiktiga samverkansstrukturer till tillfälliga bilaterala kontakter mellan olika myndigheter. Det är naturligt och nödvändigt att de brottsbekämpande myndigheterna samarbetar på olika sätt för att bekämpa brottslighet. För att på ett effektivt sätt angripa och begränsa brottsligheten krävs dock ett utvecklat samarbete även med andra aktörer. Sådan samverkan sker såväl nationellt som regionalt och lokalt. Ett exempel på nationell samverkan är den nationella satsningen mot grov organiserad brottslighet som initierades . Ett antal experter gavs då i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som skulle lägga grunden till en effektivare och mer uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Experterna redovisade sina förslag i promemorian Nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten – överväganden och förslag (Ds 2008:38). Med promemorian som underlag fick tillsammans med , , , Kriminalvården, Kronofogdemyn- digheten, och i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv och uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. I ett särskilt beslut fick Säkerhetspolisen ett nationellt huvudansvar för att förebygga, kartlägga och motverka den grova organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på politiker, myndighetsföreträdare och journalister. Den nya formen för myndighetssamverkan inrättades formellt och det operativa arbetet startade . har samverkansarbetet mellan de berörda myndigheterna fortsatt och kretsen av myndigheter utökats till att även omfatta , och Arbetsförmedlingen. trädde en ny organisation i kraft för polisen som innebär att , de 21 polismyndigheterna och har sammanförts till en myndighet, . har Säkerhetspolisen blivit en egen myndighet. Detta har dock inte medfört några större förändringar när det gäller arbetet inom ramen för den nationella satsningen mot organiserad brottslighet. Regeringen beslutade att ge tillsammans med , , , , , , , , , och Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla innehållet i och organisationen inom den myndighetsgemensamma satsningen för att möta de organisatoriska förutsättningar som råder inom efter ombildningen. Vidare ska myndigheterna utveckla organisationen till att även omfatta samverkan på lokal nivå samt inkludera fler brottsområden för att på så sätt kunna motverka fler typer av organiserad brottslighet som bedöms vara allvarlig eller omfattande. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Detta kan leda till förändringar av denna verksamhet . I promemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30) beskrivs kortfattat de deltagande myndigheternas respektive uppdrag. Samverkansarbetet bedrivs på underrättelsestadiet och tyngdpunkten består i brottsbekämpande verksamhet och någon av de brottsbekämpande myndigheterna är därför alltid delaktig i det arbete som bedrivs i samverkan. Eftersom och den del av verksamhet som utgör åklagarverksamhet inte bedriver någon underrättelseverksamhet blir de engagerade först i samband med förundersökning. Deras uppgift inom den nationella satsningen är främst att bistå med juridiskt stöd och kvalitetssäkring i olika avseenden. När det gäller de icke brottsbekämpande myndigheterna skiljer sig deras verksamheter åt och delaktigheten i samverkan varierar därför från ärende till ärende beroende på vilka frågor som berörs och utifrån respektive myndighets verksamhet och uppdrag. Den myndighetsgemensamma inriktningen som är beslutad av (se vidare nedan) innebär att fokus 2015/16:167 ska ligga på strategiska personer, deras nätverk och den brottslighet de bedriver, insatser mot enskilda brottsfenomen och brottsförebyggande insatser. Vid urvalet av strategiska personer eller brottsfenomen ska följande kriterier uppfyllas: 1. företag eller andra associationsformer i brottslig verksamhet, 2. otillåten eller otillbörlig påverkan, 3. våld och hot samt påverkan på allmänhetens säkerhet och trygghet.