prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — –Jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen har de takbegränsade ut- gifterna reviderats upp med 23–2017–2019. Ökningarna beror främst på förändrade antaganden om antal asylsökande inom utgiftsområde 8 Migration och antal personer i ersättnings- systemen inom utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering. I detta avsnitt redovisas och analyseras ut- vecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna . Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som redovisas i avsnitt 7.2. De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. I tabell 6.1 presenteras översiktligt utgifterna under budgetens utgiftsområden och de I tabell 6.2 presenteras därefter utgifterna per utgiftsområde . I avsnitt 6.1 presenteras utgiftsförändringar mellan år, vilket ger en bild av hur nivåerna på statens utgifter utvecklas totalt , hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen. I avsnitt 6.2 följer en jämförelse mellan den nu bedömda utgifts- utvecklingen och den bedömning av utgiftsutvecklingen som gjordes i budget- propositionen (prop. 2015/16:1). Jämförelsen i det avsnittet syftar till att redogöra för hur utgiftsprognosen har förändrats sedan budgetpropositionen . I avsnitt 6.3 görs motsvarande jämförelse –2019. Tabell 6.1 Utgifter under utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter –2020 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Inklusive beräkningsteknisk överföring till hushållen. 3Utgiftsområden i statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. 4Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket (se avsnitt 4.2). Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.2 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen2 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive beslut i enlighet med budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51), förslagen i Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146), och förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). 2Avser de överstigande medel som uppstod på grund av att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslog och aviserade åtgärder som medförde större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar –2019. 3Inklusive posten Beräkningsteknisk överföring till hushållen och posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket (se avsnitt 4.2). Källa: Egna beräkningar. 6.1Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna – 2020 Analysen av utgiftsförändringar mellan år ger en bild av hur nivåerna på statens utgifter utvecklas totalt, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen i form av reformer, volymer eller den makro- ekonomiska utvecklingen. Med reformer avses tidigare beslutade och aviserade reformer samt förslag och aviseringar som lämnats i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146). Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och de viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen framgår av tabell 6.3. I den efterföljande beskrivningen motsvaras varje rad i tabell 6.3 av en rubrik. I utgifterna i statens budget ingår en beräkningsteknisk överföring till hushålls- sektorn 2017–2019 som motsvarar skillnaden mellan regeringens föreslagna och aviserade budgetförstärkningar och budgetförsvagningar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) samt i budgetpropositionen . Det är regeringens avsikt att dessa överstigande medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Den beräkningstekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de takbegränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budget- saldo och det finansiella sparandet i staten och den offentliga sektorn. Tabell 6.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år –2020 1Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146) föreslås tillföras anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 3Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. 4Avser de överstigande medel som uppstod på grund av att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslog och aviserade åtgärder som medförde större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas leda till ökade utgifter under utgifts- taket med sammanlagt . I tabell 6.4 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största förändringarna 2016–2020. Utgifterna påverkas även av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap Till följd av den av beslutade inriktningen för försvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) presenterades i budgeten satsningar för att förstärka försvars- förmåga, vilka beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet med 2016, 2017, 2018, 2019 och 2020, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Till följd av reformer som föreslås och aviseras i propositionen Vårändringsbudget , avseende finansiering av utgiftsökningar under utgiftsområde 8 Migration, beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016 jämfört med . Eftersom minskningen av anslaget endast avser 2016 beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2017 jämfört med . Till följd av reformer som föreslås i pro- positionen Vårändringsbudget , avseende ökning av anslaget för Migrations- verkets förvaltningskostnader, beräknas utgif- 2017, jämfört med före- gående år. Till följd av reformer som presenterades i budgetpropositionen , avseende bl.a. en ny placeringsform och ett nytt ersättnings- system för mottagande av ensamkommande barn och höjd ersättning till kommunerna för skola till asylsökande barn, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 och minska med 2017, jämfört med föregående år. Tabell 6.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år –2020 till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder/reformer och finansieringar Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,08 -0,01 -0,02 UO 2 Samhällsekonomi och -0,01 -0,22 -0,01 UO 3 Skatt, tull och -0,02 -0,01 -0,18 -0,01 UO 6 Försvar och -3,69 -0,02 -0,01 -3,40 -0,14 -0,02 -0,08 UO 9 Hälsovård, sjukvård -5,22 -1,48 -3,26 -1,34 UO 10 Ekonomisk trygghet UO 11 Ekonomisk trygghet UO 12 Ekonomisk trygghet -0,12 -0,05 för familjer och barn UO 13 Jämställdhet och -0,89 -0,29 UO 14 Arbetsmarknad och -0,53 -0,16 -0,02 -0,04 UO 16 Utbildning och -0,14 -0,79 -0,47 UO 17 Kultur, medier, -0,10 -0,06 UO 18 Samhällsplanering, -0,68 UO 19 Regional tillväxt -0,21 -0,04 UO 20 Allmän miljö- och -0,40 -0,49 -0,21 -0,15 -0,02 -0,51 -1,15 -1,03 UO 23 Areella näringar, -0,91 -0,18 -0,03 -0,08 -0,65 UO 25 Allmänna bidrag till -9,05 UO 27 Avgiften till -6,09 -3,88 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. föreslagna och aviserade åtgärder/reformer och finansieringar avser förslag och aviseringar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och propositionen Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsförändringar till följd av förslag om beslut i propositionen Vårändringsbudget , avseende framför allt tillkommande kostnader för läkemedelsförmånerna, beräknas öka utgif- terna under utgiftsområdet med 2016 och minska utgifterna med 1,8 mil- jarder kronor 2017, jämfört med föregående år. Till följd av utgiftsförändringar som presen- terades i budgetpropositionen , avseende bl.a. kostnadsfria läkemedel för barn, ändrad uppräkning av timersättningen i den statliga assistansersättningen och en satsning på att förbättra ungas psykiska hälsa samt en tillfällig förstärkning av hälso- och sjukvården, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 och därefter minska med 2017, 0,5 milj- arder kronor 2018 och 2019, jämfört med föregående år. I enlighet med förslag i propositionen Vårändringsbudget beslutades om reformer avseende bl.a. förlossningsvård och äldreomsorg samt om en ökning av anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Som en följd av dessa reformer beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 0,3–0,2016–2019, jämfört med föregående år. Utgiftsförändringen avseende bemanning i äldreomsorgen är beräknad . Ett antal tidigare beslutade tillfälliga reformer, avseende bl.a. förlossningsvård och kvinnors hälsa samt ungas psykiska ohälsa, upphör 2020. Detta innebär att utgifterna under utgifts- området beräknas minska med 2020 jämfört med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Till följd av reformer som presenterades i budgetpropositionen , avseende bl.a. borttagande av den bortre tidsgränsen i sjuk- försäkringen, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2016 jämfört med . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Till följd av reformer som presenterades i propositionen Vårändringsbudget avseende bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extra- tjänster, traineejobb, utbildningskontrakt och Arbetsförmedlingens verksamhet, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016, 2017, 2018 och 2019, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Till följd av reformer som föreslås och aviseras i propositionen Vårändringsbudget , avseende bl.a. omfördelning av en del av till- gängliga medel för fler lärare i lågstadiet och minskade särskilda medel till universitet och högskolor, beräknas utgifterna under utgifts- området minska med 2016 och öka med 2017, jämfört med föregående år. Till följd av reformer som presenterades i budgetpropositionen , avseende bl.a. höjda lärarlöner, specialpedagogisk fort- bildningssatsning i och fler platser inom yrkesvux och yrkeshögskola, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016, 2017 och 2018 samt minska med 2019, jämfört med föregående år. Till följd av reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget och reformer som aviserades ekonomiska vårproposition och sedan beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende bl.a. och utökningen av antalet platser inom högre utbildning och vuxenutbildningen, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Till följd av den av beslutade inriktningen för forsknings- och innovations- politiken (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) presen- terades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) reformer som beräknas öka utgif- terna under utgiftsområdet med 2016 jämfört med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsumentpolitik Till följd av reformer som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende bl.a. investeringsbidrag för upp- förande av hyresbostäder och stöd till kom- muner för att öka byggandet av bostäder, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Till följd av reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Till följd av reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget , avseende bl.a. förstärkning av järnvägs- underhåll, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2016 jämfört med . Satsningarna på förstärkning av järnvägsunderhåll är tillfälliga och upphör 2019, vilket innebär att utgifterna beräknas minska med 2019 jämfört med . Till följd av tidigare beslutade reformer, av- seende bl.a. infrastruktursatsningar i , i enlighet med förslag i bl.a. propositionen För- ändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Ett antal tillfälliga reformer som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende bl.a. kollektivtrafik och järnväg i landsbygd samt väg- och järnvägsunderhåll i landsbygd, upphör 2020. Detta innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska med 2020 jämfört med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Till följd av reformer som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende bl.a. omfördelning mellan år av medel inom landsbygdsprogrammet –2020, beräknas kronor 2018, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Till följd av det tillfälliga stöd till kommuner och landsting med anledning av flyktingsituationen som beslutades efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget , beräknades utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015(prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94). Eftersom ökningen av anslaget endast avser 2015 beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016 jämfört med . Till följd av reformer som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , som bl.a. innebär en satsning på tandvård för unga och borttagande av vissa av de förändringar i det kommunalekonomiska utjämningssystemet som infördes efter förslag av den förra regeringen, beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016, samt öka med 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Till följd av beslutet att i enlighet med förslag i propositionen Vårändringsbudget kompensera kommunsektorn med anledning av slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 och 0,5 mil- jarder kronor 2017, jämfört med föregående år. Till följd av finansieringen av prioriterade utbildningsreformer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som aviserades ekonomiska vårproposition och beslutades efter förslag i budgetproposi- tionen , beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016, 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Till följd av en reform som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende utökad matematikundervisning i årskurs 4–6, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 och 2017, jämfört med föregående år. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Inom staten genomförs en pris- och löneomräkning av anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål. Omräk- ningen syftar till att återspegla pris- och löneförändringar i övriga samhället med eftersläpning. Det innebär att omräkning utgår från utfallsstatistik . Pris- och löneomräkningen har genomförts, men fastställs först i samband med att beslutar om budgetpropositionen . Regeringens utgiftsprognos bygger dock på den omräkning som genomförts. –2020 baseras utgiftsprognosen på preliminära beräkningar. Vid omräkningen används separata index för att spegla prisutvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övrig förvaltning. Löneindex utgörs av ett arbetskostnadsindex som baseras på utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i tillverkningsindustrin före det aktuella året, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2017 är omräkningstalet . Hyresindex beräknas enligt två olika metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. Hyresavtal som inte kan omförhandlas räknas om av den årliga förändringen av konsumentprisindex, vilket motsvarar . Hyres- avtal som kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i stället om utifrån hyresutvecklingen i det geografiska område där fastigheten är belägen. I dessa fall blir omräkningstalet individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används ett sammanvägt omräknings- tal som speglar prisutvecklingen för ett urval av varor och tjänster, baserat på flera index från . För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2017 är omräk- ningstalet . Pris- och löneomräkningen gör att utgifterna ökar med 2016 och med 2017. –2020 förväntas den årliga omräkningen uppgå till 4, 6 respektive . De statliga utgifterna påverkas av den ekono- miska utvecklingen i och omvärlden. I avsnitt 3 finns en närmare beskrivning av de makroekonomiska förändringar som påverkar de takbegränsade utgifterna –2020. Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen, t.ex. sjuk- penningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. –2020 bedöms pris- och löneutvecklingen ta fart, vilket medför något högre ökningar av transfereringsutgifterna dessa år. Nedan följer förklaringar till de större utgiftsförändringarna som är hänförliga till förändringar i makroekonomiska antaganden. Ökningar i de inkomstgrundade pensionerna De prognostiserade makroekonomiska för- ändringarna 2016–2020 påverkar utgiftsut- vecklingen i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De årliga ökningarna i utgifterna för ålderspensionssystemet 2017–2020 är huvud- sakligen hänförliga till den makroekonomiska utvecklingen, främst löneutvecklingen i samhället, som avspeglas genom inkomstindex. Biståndet ökar till följd av en ökande bruttonationalinkomst Biståndsramen motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). Utvecklingen av BNI bedöms leda till en ökning av biståndet med 1,8–2,2016–2020. Tabell 6.5 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Från och med 2015 är även traineejobb och extratjänster inkluderade. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. I tabellen anges därför endast helårsekvivalenter . 4Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. Utgiftsökningar om sammanlagt är främst hänförliga till antaganden om att antalet personer i vissa transfereringssystem ökar , se tabell 6.6. I tabell 6.5 redovisas utvecklingen för antalet helårspersoner i transfereringssystemen, s.k. helårsekvivalenter. En fördel med att använda helårsekvivalenterna i stället för volymmåtten i tabell 6.6 är att de möjliggör jämförelser mellan olika trans- fereringssystem. En helårsekvivalent motsvarar en person som försörjs av ett ersättningssystem . Exempelvis blir två personer som är sjukskrivna på halvtid tillsammans en helårsekvivalent. Nedan följer förklaringar till de större utgiftsförändringarna under prognos- perioden som är hänförliga till förändringar i volymer. Ökande utgifter för asylsökande och nyanlända tog emot 162 877 asyl- sökande, vilket var en fördubbling jämfört med . Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystem för personer som sökt asyl var 2015. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett första beslut på asylansökan för personer som anlänt väntas bli 450–, vilket ger en indikation om den kommande genomsnittliga vistelsetiden. Vid utgången av uppgick antalet inskrivna personer i mottagandet till 181 890 personer. Antalet beräknas gradvis öka för att vid utgången av 2016 uppgå till 203 100 personer. utgifterna för utgiftsområde 8 Migration återspeglas utvecklingen genom ökande utgifter och 2017, och därefter minskande utgifter –2020, jämfört med föregående år. Utgiftsförändringarna under utgiftsområde 8 Migration påverkar också utgiftsområde 7 Internationellt bistånd eftersom en del av kostnaderna för asylmottagandet avräknas från biståndsramen. väntas omkring 48 100 personer beviljas uppehållstillstånd, vilket innebär att de ska bli kommunplacerade. Utgifterna för ersättningar och insatser för etablering av nyanlända under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas öka från 2016 till 2020 till följd av det ökade antalet nyanlända. För mottagandet får kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det ökade antalet ensamkommande barn och ungdomar har stor effekt på utgifterna under utgiftsområdet, då kommunerna får särskild ersättning för mottagandet av dessa och de oftast stannar i kommunens omsorg. Av de som beviljats uppehållstillstånd är ungefär hälften 20–. De flesta av dessa skrivs in i etableringsuppdraget, vars syfte är att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Del- tagare i etableringsuppdraget är berättigade till etableringsersättning i som längst . uppgick det genomsnittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget till ca 48 400. Antalet deltagare i etableringsuppdraget förväntas öka kraftigt fram , då det prognostiserade antalet deltagare uppgår till ca 112 500 personer, för att därefter minska till 101 400 personer 2020 (se tabell 6.6) Fler barn och pensionärer Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta att öka med , se tabell 6.6. Ökningen beror dels på att fler barn föds, dels på att fler barn invandrar. Det ökade antalet barn medför även att antalet barnbidrag väntas öka med 2015–2020, se tabell 6.6. Detta medför ökade utgifter under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, se tabell 6.6. Detta beror huvudsakligen på demografiska faktorer. Allt fler personer som går i pension har inkomstgrundad pension och generellt en högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garanti- pension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostadstillägg minska , se tabell 6.6.