prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Det var inga stora skillnader mellan könen avseende studieuppehåll eller avbrutna studier, det var dock en marginellt större andel av de kvinnliga nybörjarna i årskurs 1 /15 som hade gjort studieuppehåll eller avbrutit studierna efterföljande läsår. Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan började 1 484 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 2 144 elever på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Preparand- utbildningen syftar till att elever som har fullföljt årskurs 9 i utan att ha fått behörig- het till ett visst nationellt program i gymnasie- skolan ska uppnå sådan behörighet. Program- inriktat individuellt val syftar främst till att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkes- program ska få sådan behörighet och bli antagen till det programmet. Av eleverna i årskurs 1 på en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Det innebär att andelen nybörjare som har bytt till ett nationellt program har minskat med jämfört med föregående läsår avseende prepa- randutbildningen respektive programinriktat individuellt val. Det var vissa skillnader mellan kvinnor och män, en något större andel av männen hade bytt till ett nationellt program från preparandutbildning respektive programinriktat individuellt val, respektive . Motsvarande andelar för kvinnorna var respektive 40,2 pro- cent. Indikator: Elevers trygghet i gymnasieskolan För att mäta elevers trygghet i gymnasieskolan används de resultat som framkommer av Skol- inspektionens skolenkät31 där elever som läser på i gymnasieskolan får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Eleverna har fem svarsalternativ: stämmer helt och hållet, stämmer ganska bra, stämmer ganska dåligt, stämmer inte alls samt vet ej. Andelen elever som svarade att på- ståendet stämmer helt och hållet var medan svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen som svarade något av dessa två alternativ var alltså , vilket är i nivå med tidigare års under- sökningar. Se diagram 4.9 för utvecklingen de senaste sex terminerna. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påstå- endet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar vissa skillnader mellan kvinnor och män. Andelen kvinnor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var respektive , motsvarande andelar för männen var och 32 pro- cent. Andelen kvinnor som valde svarsalter- nativen stämmer ganska dåligt respektive stämmer inte alls var respektive . Andelen män som valde svarsalter- nativet stämmer ganska dåligt var medan valde svarsalternativet stämmer inte alls. Svarsalternativet vet ej valdes av 2 pro- cent av kvinnorna och av männen. Av det totala antalet elever som besvarade en- käten valde alter- nativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. Andelen av dessa som svarade stämmer helt och hållet på påståendet var . Svarsalternativet stämmer ganska bra valdes av . Andelen som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt eller 31 Skolinspektionens skolenkät är en del i myndighetens regelbundna tillsyn. Enkäten besvaras av ett urval av skolor och genomförs en gång per termin. Diagram 4.9 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), ht13–vt16 Vill ej ange/annat Anm. Observera att axeln är bruten. Indikator: Andelen unga kvinnor och män från det underrepresenterade könet som fullföljer utbildningen på program med ojämn könsför- delning. Könsfördelningen på gymnasieskolans program är ojämn. Med jämn könsfördelning menas i detta sammanhang inom intervallet 40–60 pro- cent kvinnor respektive män. Det var bara tre program som med denna definition 2015 hade jämn könsfördelning bland nybörjare . Det var Naturvetenskap, Ekonomi och Restaurang och livsmedel. Generellt är det fler kvinnor än män som slutför gymnasiestudierna. Bland nybörjare var det av kvinnorna och av männen som hade slutfört sina studier med studie- bevis eller gymnasieexamen. På de kvinno- dominerade programmen är skillnaden mellan kvinnors och mäns genomströmning ofta större. Det gäller t.ex. Vård- och omsorgsprogrammet där av kvinnorna och av männen slutförde studierna . Det om- vända gäller dock ofta på mansdominerade pro- gram. På fyra av programmen där män dominerar bland nybörjarna var genomström- ningen bland kvinnor lägre än bland män. Bland nybörjare 2011 var skillnaderna mellan könen i andel med slutförda studier ungefär densamma som bland nybörjare . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är flera faktorer som styr unga kvinnors och mäns val, bl.a. de stereotypa genusnormer unga möter i sin vardag och villkoren på den arbets- marknad utbildningen leder till. Utbildnings- politiken kan bidra med att öka attraktions- kraften i respektive gymnasieprogram genom att ge var och en det stöd som behövs och i övrigt erbjuda goda villkor för att elever från det under- representerade könet ska ges förutsättningar att fullfölja utbildningen. finns mål för gym- nasieutbildningen som stödjer en sådan ut- veckling och måluppfyllelsen följs upp med denna indikator. Diagram 4.10 Skillnad mellan könen (kvinnor minus män) i andel med slutförda studier efter gymnasiestart. Ny- börjare 1 . Sorterad efter andel kvinnor per program. -5,0 -10,0 -15,0 Program med fler kvinnor än män Program med jämn könsfördelning Program med fler män än kvinnor Anm. Med slutförda studier menas att man fått gymnasieexamen eller studiebevis. Programmen är sorterade efter könsfördelning. Längst till vänster finns programmen med störst andel kvinnor, längst till höger finns programmen med störst andel män. Hantverk var det program med störst andel kvinnor bland nybörjarna, var kvinnor och var män. hade av kvinnorna och av männen slutfört sina studier, en skillnad på . VVS och fastighet var det program med minst andel kvinnor bland nybörjarna, kvinnor och män. hade av kvinnorna och av männen slutfört studierna, en skillnad på . Källa: och egna beräkningar. Etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier har på uppdrag av regeringen genomfört en studie om ungdomars sysselsätt- ning efter avslutade gymnasiestudier. Studien, som presenterades , handlar om i vilken utsträckning ungdomar arbetar eller studerar ett, tre och efter att de har slutat gymnasieskolan. Studien bygger på registerdata om tre olika årskullars sysselsättning 2013. Års- kullarna har med förväntad studietakt gått ut 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gymnasieskolan läsåren 2007/08, 2009/10 och 2011/12, dvs. ett, tre och . Studien visar, precis som föregående års studie, att de elever som har gått i årskurs 3 i gymnasie- skolan i större utsträckning lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Även bland de elever som har gått i årskurs 3 utan att få slutbetyg är andelen som har en etablerad ställning på arbets- marknaden betydligt högre än bland de elever som har årskurs 2 som högsta årskurs. Diagrammen nedan visar den äldsta årskullens etableringsstatus ett, tre och efter gym- nasieskolan dvs. ett, tre och efter /08. Diagram 4.11 Etableringsstatus för ungdomar som fullföljt gymnasieskolan med slutbetyg, med eller utan grund- läggande behörighet Etablerad ställning: Arbetsinkomst på . Osäker ställning: Arbetsinkomst på och eller Arbetsinkomst på och förekomst av arbetslöshet. Svag ställning: Arbetsinkomst eller Arbetsinkomst på minst och förekomst av heltidsarbetslöshet/arbetsmarknadspolitiska åtgärder som överstiger . Högskolestuderande: på högskolans grundutbildning vårterminen eller höstterminen aktuellt år och erhållit någon form av studieersättning . Övriga studerande: Inte klassificerad som högskolestuderande men har erhållit någon form av studieersättning under aktuellt år. Ej arbete eller studier: Avsaknad av arbetsinkomst aktuellt år. Diagram 4.12 Etableringsstatus för ungdomar som gått i årskurs 3 i gymnasieskolan utan att få slutbetyg Anm. För definition se diagram 4.11. Diagram 4.13 Etableringsstatus för ungdomar som högst läst årskurs 2 i gymnasieskolan Anm. För definition se diagram 4.11. Övergång till högskola och vuxen- utbildning Andelen ungdomar som påbörjar högskole- utbildning läsåret efter det att de avslutat gym- nasieskolan har legat på samma nivå. Av de elever som fick ett examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng började i högskolan följande läsår. Kvinnor fortsätter oftare än män att studera vidare på högskolan. Av de kvinnor som slutförde gymnasieskolan gick direkt över till högskolestudier, jämfört av männen. Av elever med utländsk bakgrund började var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola 2014, jämfört med var femte elev med svensk Detta är samma andelar som före- gående läsår. Av de kvinnliga eleverna med ut- ländsk bakgrund började i hög- skolan året efter avslutad gymnasieskola, mot- svarande andel för manliga elever med utländsk bakgrund var . När det gäller elever med svensk bakgrund började av kvinnorna i högskolan året efter avslutad gym- nasieskola medan motsvarande andel för männen var . Andelen ungdomar som på- börjar en högskoleutbildning efter avklarad gymnasieskola minskade från 41,5 pro- cent av dem som fick slutbetyg från gymnasie- skolan våren av dem som fick slutbetyg . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan /14 gick över till vuxenutbildning (komvux) följande läsår. Det är en ökning jämfört med föregående period. Denna andel har varierat mellan . De som inte har fått en examen från gymnasieskolan läser i större utsträckning än andra i komvux. Totalt av de elever som gick i årskurs 3 och inte hade fått en examen eller motsvarande läste i komvux /15, att jämföra av de elever som fått en examen. Kvinnor börjar i högre grad studera i komvux än män. Av de kvinnor som inte fick en examen eller motsvarande från gymnasieskolan vår- terminen 2014 återfanns i komvux följande läsår. Motsvarande andel av männen var . Elever med utländsk bakgrund går över till komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund, som inte fick en examen eller mot- svarande , läste totalt , av kvinnorna och av männen, vidare i komvux påföljande läsår. Motsvarande andelar för elever med svensk bakgrund var totalt , av kvinnorna och av männen. De totala kostnaderna för gymnasieskolan med eller enskild huvudman uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående år. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgick kostnader för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt del- tagande i samhällslivet. Fram t.o.m. finns det även elever i särskolan som följer äldre bestämmelser. För utbildning som påbörjas efter gäller bestämmelserna för den reformerade gymnasiesärskolan. Elever, skolor och studievägar gick drygt 6 400 elever i gymnasie- särskolan, vilket är en minskning med jämfört med föregående läsår (se diagram 4.14). Av eleverna var män och kvinnor. Andelen elever som gick i en gymnasie- särskola med en kommun som huvudman uppgick till medan gick i fristående gymnasie- särskolor och i skolor drivna av landsting. Totalt gick 76 elever i s.k. integrerad undervisning med gymnasieskolan. Av eleverna i gymnasiesärskolan som läste enligt läroplan gick en yrkes- utbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Av eleverna i gymnasie- särskolan som läste enligt läroplan gick ett nationellt program och ett individuellt program. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.14 Elever i gymnasiesärskolan fördelat på kön 2008/09–2015/16 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 Av eleverna i gymnasiesärskolan är fler män än kvinnor. Den fördelningen gäller för båda pro- gramtyper. /16 var andelen kvinnor, vid mätningen , i de nationella programmen (inklusive specialut- formade program för elever som läser enligt läroplan) respektive i de individuella programmen. Motsvarande andelar för männen var således (se diagram 4.15). Diagram 4.15 Elever i gymnasiesärskolan per typ av pro- gram och kön 2015/16 Den totala kostnaden för den kommunala gym- nasiesärskolan uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2015, vilket är en ökning med sex pro- cent jämfört med föregående år. 4.3.3Utvecklingsinsatser och andra verksamhetsdelar I avsnitt 3 Förskola och grundskola finns resultat av vissa insatser beskrivna som också avser gymnasieskolan. Ungdomars intresse för gymnasieskolans yrkes- program fortsätter att minska. Enligt Statens skolverks uppföljning av gymnasieskolan (U2016/02004/GV) var /12 andelen av eleverna i årskurs 1 på yrkes- program, på högskoleförberedande program och på introduktions- programmen. /16 hade andelen elever på yrkesprogram minskat till och på de högskoleförberedande programmen samt introduktionsprogrammen hade andelen ökat till . Huvudmän som anordnar lärlingsutbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan kan ansöka om statsbidrag. Statsbidraget ska användas till kostnader för att utveckla lärlings- utbildningen och som ersättning till arbetsgivare som tar emot lärlingar. Bidraget för ersättning till arbetsgivare sänktes 2016 till per elev och termin. Om elevens handledare har deltagit i en av godkänd hand- ledarutbildning kan arbetsgivaren få ytterligare per elev och termin. utbetalades totalt ca till huvudmännen i statsbidrag för anordnande av lärlingsutbildning och beräknar att ca kommer att utbetalas. Statsbidrag får även lämnas för kommunala utvecklingsinsatser som innebär att antalet elever i gymnasial lärlingsutbildning kan öka. Totalt utbetalades för detta ändamål . Yrkesintroduktion infördes i och med gymnasie- skolans reformering 2011 som ett av fem intro- duktionsprogram. Programmet riktar sig till elever som inte är behöriga till ett nationellt yrkesprogram och syftar till att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar etablering på arbetsmarknaden eller leder till studier på ett yrkesprogram. Enligt Statens skol- verk fanns det /12 1 853 nybörjarelever i årskurs 1. /16 hade antalet ökat till 1 991 elever. Andelen av hela elevkullen har dock bara ökat marginellt. Enligt har andelen elever på yrkes- introduktion som är kvar på pro- grammet ökat från höstterminen höst- terminen 2015. Andelen som övergått till ett nationellt yrkesprogram har minskat något, från till . Sedan yrkesintroduktion infördes har andelen elever med utländsk bakgrund ökat från till /16. Mot bakgrund av de senaste årens ökade invandring kan antalet elever med utländsk bakgrund komma att öka. Det råder stor brist på yrkeslärare. beslutade regeringen om en förlängning och förstärkning av statsbidragssatsningen på behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkes- ämnen (förordningen [2013:60] om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen). En statsbidragssatsning på kom- petensutveckling för lärare i yrkesämnen pågår (förordningen [2012:144] om stats- bidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkes- ämnen). Ytterligare beskrivningar av dessa sats- ningar finns i avsnitt 2. Sammantaget har de två statsbidragen för kompetensutveckling och behörighetsgivande utbildning av lärare utnyttjats i liten omfattning. har därför genomfört insatser för att få fler huvudmän att delta i satsningarna. Utbildningar för att höja kvaliteten i det arbets- platsförlagda lärandet introducerades en e-utbildning på webben för personer som är handledare vid arbetsplatsförlagt lärande. Totalt har 3 223 personer genomfört utbildningen. Utöver detta har 1 489 personer genomfört en fördjup- ningsutbildning angående lärlingsutbildning. finns också en särskild ut- bildning för att stödja skolors arbete med att utveckla det arbetsplatsförlagda lärandet. Fram hade ca 1 000 personer del- tagit i utbildningen. Enligt finns det tydliga tecken på att utbildningen har satt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 igång ett kvalitetsarbete om arbetsplatsförlagt lärande på deltagande skolor. Många nyanlända elever i gymnasieskolan anlände ca 40 000 unga i åldrarna 13–, enligt Statens skolverks PM Nyanlända – aktuell statistik . Hälften av dem var i gymnasieåldern när de anlände, och övriga kommer fortfarande att definieras som nyanlända när de ska börja i gymnasieskolan. definieras i 3 kap. skollagen (2010:800) vilka elever som ska ses som ny- anlända. Det gäller den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning senare än ålder. skolgång i ska eleven inte längre ses som nyanländ. De flesta nyanlända elever i gymnasieskolan påbörjar sina studier inom introduktions- programmet språkintroduktion. Antalet elever på språkintroduktion ökade kraftigt som en följd av att antalet asylsökande ökade. Enligt duktion (rapport 436) fanns nästan 18 700 elever registrerade på programmet. Detta utgör, enligt ning av gymnasieskolan (2016), av samtliga elever i gymnasieskolan. Språkintro- duktion är därmed det största introduktionspro- grammet och det snabbast växande programmet i gymnasieskolan. uppgick elev- antalet till knappt 14 000. Många sökte asyl i och till följd av eftersläpning i statistiken finns ingen heltäckande bild av antalet elever på språkintro- duktion i kommuner. Av Migrations- verkets statistik framgår att fördelningen av nyanlända barn och unga är ojämn mellan landets kommuner. Vidare var en stor andel () av de asylsökande i gymnasieåldern ensamkommande barn , dvs. de var när de kom till utan vårdnadshavare och sökte asyl. Nästan sju av tio av eleverna som studerar på språkintroduktion är pojkar/män. Behov av snabb utbyggnad av språkintroduktion konstaterar att den snabba elevökningen har medfört att huvudmän och skolor har upplevt svårigheter att bygga ut språkintroduktion i samma takt som elev- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det har bl.a. varit svårt att rekrytera behöriga lärare i svenska som andra- språk och modersmål samt att rekrytera studie- handledare på modersmål. Resultaten stämmer väl överens med Statens skolinspektions rapport för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd som publicerades . Rapporten visade att det bland de kommuner som tog emot flest asylsökande fanns flera kommuner som befarade att de, trots en god vilja att ta emot eleverna i skolan, skulle få det betydligt svårare att klara av uppdraget och svara upp mot skolför- fattningarnas krav vad gäller de asylsökande. Eftersom antalet asylsökande ökade kraftigt är det sannolikt att dessa kommuner upplevde situationen som pressad . Liten andel nyanlända elever går över till nation- ellt program Statens skolverks rapport (2016) visar att det är en stor utmaning för elever på språkintroduktion att skaffa sig de betyg och de språkkunskaper som behövs för att bli behöriga till och studera på ett nationellt program. efter att de påbörjat studierna på språkintroduktion är det en knapp tredjedel av nybörjarna som har gått över till ett nationellt program. innehåller inte könsuppdelad statistik över genomströmningen. Bland de som går över är det vanligast att gå till ett högskoleförberedande program, medan det är vanligare att gå ett yrkes- program för de som är kvar längre på språk- introduktion eller går via ett annat intro- duktionsprogram. Rapporten visar också att det är en större andel av de som påbörjar språkintro- duktion när de är som lyckas gå över till ett nationellt program jämfört med de som påbörjar programmet vid 18 eller . efter studiestart har av de som påbörjade språkintroduktion när de var gått över till ett nationellt program medan motsvarande bara gäller för av de som började när de var . De flesta av de som var 18 eller när de påbörjade språkintroduktion har lämnat gymnasieskolan , sannolikt för att de inte har hunnit gå över till ett nationellt program innan de fyllde . Det saknas uppgifter om huruvida de arbetar eller studerar, men vissa finns sannolikt i vuxenutbildning. En anledning till att det är så få unga som anlänt i gymnasieåldern som påbörjar och fullföljer ett nationellt pro- gram är att de har en på sig att skaffa sig behörighet och tillräckliga språk- kunskaper för att studera på gymnasienivå. En utmaning att läsa på nationellt program för nyanlända elever Studierna i gymnasieskolan är en utmaning för nyanlända elever, även om de har lyckats med att bli behöriga till ett nationellt program och på- börja sina studier där. Av de nyinvandrade32 elever som var nybörjare i gymnasieskolan 2012, oavsett om de startade på ett introduktions- program eller ett nationellt program, hade slutfört gymnasieskolan med gym- nasieexamen eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng . Statens skolverks uppföljning av gymnasie- skolan (2016) visar hur stor andel av de elever som var nyinvandrade när de påbörjade ett nationellt program 2012 som hade fullföljt ett nationellt program . Vid slutet av hade av de som var nyinvandrade när de påbörjade ett högskoleför- beredande program tagit examen, och hade fått studiebevis. På yrkesprogram hade av de nyinvandrade tagit examen och hade fått studiebevis. I gruppen med svensk bakgrund hade av eleverna på de högskoleförberedande programmen fullföljt med gymnasieexamen och med studie- bevis. På yrkesprogrammen hade fått gymnasieexamen och studiebevis. konstaterar också att det är en skill- nad mellan elever med svensk bakgrund och elever födda i med utrikes födda föräldrar. De senare har en lägre andel med exa- men , både på högskoleförberedande program () och på yrkesprogram (). Andelen med studiebevis är högre än i alla andra grupper: på högskoleför- beredande program och på yrkespro- gram. 32 I sin statistik använder begreppet nyinvandrade för elever som är födda utomlands, vars föräldrar är födda utomlands och som har kommit till . Till skillnad från kategorin nyanlända ingår bara elever som är folkbokförda i kategorin nyinvandrade. I nyanlända ingår även asylsökande elever. Då dessa inte har personnummer fångas de inte upp av statistik. Insatser för nyanlända elever fick i uppdrag att genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda ny- anlända elever en utbildning med god och likvär- dig kvalitet (U2015/03356/S). Uppdraget avser främst och motsvarande skolformer samt gymnasieskolans introduktionsprogram. En mer utförlig beskrivning av upp- drag finns i avsnitt 3 Förskola och grundskola. redovisade en plan för genomförande av insatserna. I planen visar på ett antal framgångsfaktorer som identifierats av och Statens skol- inspektion samt inom svensk forskning om nyanlända elever och elever med annat moders- mål än svenska. Sammanfattningsvis handlar framgångsfaktorerna om samsyn, gemensamt ansvarstagande, kunskap om andraspråksinlär- ning och spridning av kunskap och kompetens hos personalen. Hos huvudmän och skolor som har kommit långt i sitt arbete med nyanlända elevers lärande ses undervisningen av nyanlända elever som en del av den ordinarie verksamheten och omfattas av skolans systematiska kvalitets- arbete. Bland framgångsfaktorerna är verksam- hetens organisation kring de nyanlända eleverna av central betydelse. En inledande bedömning av elevernas kunskaper behöver göras för att kunna planera och genomföra den fortsatta utbild- ningen.