prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter 6.18Undantag från trängselskatt i i Regeringens bedömning: De särskilda bestämmelserna om undantag från trängselskatt för i bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen beslutade att föreslå för vissa särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt i i (se prop. 2015/16:191). Bestämmelserna ska enligt propositionen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . Av regeringens proposition 2015/16:191 framgår att förslaget bedöms minska intäkterna från trängselskatten i med . Mot bakgrund av att ett ikraftträdande inte förväntas kunna ske förrän bedöms intäktminskningen för så, och som 6.19.1 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas Vidare angav regeringen att hur det stegvisa avskaffandet ska utformas behöver analyseras närmare. Inom har promemorian Sänkt reklamskatt tagits fram (dnr Fi2016/01415/S2). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 15, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om att sänka reklam- skatten och höja gränsen för återbetalning av reklamskatt. Promemorians lagförslag finns i bilaga 15, avsnitt 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 15, avsnitt 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2016/01415/S2). Förslaget om sänkt reklamskatt är författnings- tekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 6.19.2 Bakgrund och gällande rätt Successivt avskaffande av reklamskatten reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) att man ansåg att reklam- skatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom det ansågs föreligga särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Efter att frågan hade tagits upp i det årliga budgetarbetet genomfördes ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ändringen bestod i att reklamskatten på annonser i allmän nyhets- tidning sänktes från till av beskattningsvärdet och att reklamskatten i övrigt sänktes från till av beskattningsvärdet fr.o.m. . Dessutom höjdes beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt, det s.k. grundavdraget, för dags- pressen från till . För populär- och fackpressen höjdes grundavdraget från till . Ytterligare steg i avskaffandet av den samtliga periodiska publikationer, även gratis- utdelade, retroaktivt fr.o.m. fick samma lägre reklamskatt () som allmänna nyhetstidningar som inte är gratisutdelade. Vidare blev samtliga självständiga periodiska publikationer, även gratisutdelade, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 från samma tidpunkt berättigade till det högre grundavdraget om . I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet inte förelåg. Skatte- utskottet delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsatte att detta skulle ske i kommande förslag från regeringen. I budget- propositionerna –2014 vidhöll regeringen inställningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas men prioriterade andra skatteändringar. bedömde i sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med till- kännagivande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövades även i budgetberedningen . I budget- propositionen för det året höll regeringen fast vid att den resterande reklamskatten bör avskaffas, men fann att det inte förelåg förutsättningar för att finansiera ett avskaffande. 2014/15:KU12, 2014/15:195) anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. 2015/16:1, förslag till finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.30 s. 319 f.) angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dags- pressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande och med ytterligare . hemställde i en skrivelse till Finans- departementet om att regeringen ska lägga ett förslag om reklamskattens avskaffande i sin helhet, i enlighet med tidigare till- kännagivande (dnr Fi2016/00359/S2). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Reklamskatten regleras genom lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, förkortad RSL. Enligt 1 § RSL ska reklamskatt betalas för annons, som är avsedd att offentliggöras inom landet, och för reklam, som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i en trycksak för återgivning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i trycksaken som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam. Med reklam menas ett meddelande som har till syfte att åstadkomma eller främja avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänst. Reklam i radio, tv och internet omfattas inte av beskattningen. Skattskyldig till reklamskatt är den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentlig- gör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam i annan form än annons. Även den som i yrkesmässig verksamhet distribuerar annonsblad som förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln är skattskyldig (9 § RSL). Skatten för annons i periodisk publikation är av beskattningsvärdet och i övriga fall av beskattningsvärdet. Beskattnings- värdet utgörs av vederlaget, dvs. det avtalade priset. Om något pris inte har avtalats eller om det avtalade priset är uppenbart lägre än vad som är skäligt, utgörs beskattningsvärdet av belopp som svarar mot skäligt vederlag (13 § RSL). För annonser i periodisk publikation för vilken utgivaren har rätt till återbetalning av skatt enligt 24 §, föreligger redovisnings- skyldighet bara om det sammanlagda beskatt- ningsvärdet av publikationens annonser för beskattningsåret överstiger . För andra annonser och skattepliktig reklam föreligger redovisningsskyldighet om samman- lagda beskattningsvärdet för beskattningsåret överstiger (16 § RSL). Av 24 § första stycket RSL följer att till en skattskyldig som har redovisat reklamskatt för annonser i en självständig periodisk publikation ska beskattningsmyndigheten betala tillbaka så stor del av den betalade skatten för ett beskattningsår som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst . Som självständig periodisk publikation anses i princip varje periodisk publikation som ges ut under ett eget namn, även om det är fråga om s.k. avläggare, dvs. som kommer ut under eget namn med delvis eget material men som i övrigt innehåller samma material som huvudtidningen (se prop. till förordning om annonsskatt s. 11). en periodisk publikation däremot kommer ut i flera editioner under samma namn betraktas de olika editionerna inte som själv- a. prop. periodiska publikationer s. 8). Återbetalningen sker normalt efter utgången myndigheten kan dock medge befrielse från skyldigheten att betala in reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation, om den skattepliktiga omsättningen för publikationen kan förväntas att med säkerhet inte komma att överstiga för och den skattskyldige är berättigad till återbetalning enligt 24 § första stycket RSL (24 § tredje stycket RSL). Skattskyldig som inte behöver betala in reklamskatten ska ändå lämna en deklaration (33 § RSL, jfr 26 kap. 2 § 5 och 3 kap. 15 § 1 skatteförfarandelagen (2011:1244). Utgivning av annonsblad, katalog eller program berättigar inte till återbetalning. 6.19.3Sänkt reklamskatt och höjda gränser för återbetalning av skatt och redovisningsskyldighet 2017 Regeringens förslag: Skattesatsen för annons i periodisk publikation sänks från till och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänks från till . Gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation höjs från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning om högst till . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjs från till . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Ekonomi- styrningsverket, , och Myndigheten för press, radio och tv tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. , Far och Företagarna avstår från att yttra sig. har inga invändningar mot förslaget men anser att det är att föredra att avskaffa hela reklamskatten . Kommunikationsbyråer, tidskrifter och TU tillstyrker förslaget men anser att skatten bör avskaffas helt redan nu för att den snedvrider konkurrensen mellan olika medier. Även anser att reklamskatten ska avskaffas i sin helhet. De anser vidare att promemorians förslag innebär en otillfredsställande fördröjning av ett sådant avskaffande liksom extra administrativt arbete både för staten och för företagen. har dock inget att erinra mot de sänkningar som föreslås i promemorian. anser att reklamskatten ska avskaffas för allmänna nyhetstidningar och andra periodiska publikationer med karaktär av nyhetstidning, populärpress eller fackpress, men välkomnar i avvaktan på det förslaget i promemorian. De förutsätter att ett sista steg tas och framhåller att även en reducerad skatt snedvrider konkurrensen. finner vid en sammantagen bedömning att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens förslag: tillkännagav som sin mening vad anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.30 s. 319 f.) förklarat att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten ska sänkas med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Enligt gällande lagstiftning är skattesatsen för annonser i periodiska publikationer (som bl.a. inkluderar dagspress) och för övriga annonser (dvs. annonser i annonsblad, katalog, program eller annan form som inte utgör periodisk publikation) samt reklam . Skattskyldiga som redovisar reklamskatt för annonser i självständiga periodiska publikationer har rätt till ett s.k. grundavdrag enligt 24 § RSL. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Grundavdraget innebär att betalad reklamskatt återbetalas till den del skatten motsvarar en reklamskattepliktig omsättning på , vilket innebär ett grundavdrag på maximalt . För övriga annonser och reklam finns inte något grund- avdrag. För dessa finns endast en redovisnings- gräns på som innebär att skatt- skyldiga som har en skattepliktig omsättning (16 § RSL). skattepliktig omsättning som överstiger detta belopp ska redovisa och betala reklamskatt avseende hela omsättningen. För annonser i periodiska publikationer finns en motsvarande redovisningsgräns på (16 § RSL). Enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF- fördraget, är, om inte annat föreskrivs i fördragen, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Skatte- sänkningen bör lämpligen fördelas på så sätt att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam. En sådan fördelning bedöms inte utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 EUF-fördraget. Vidare anses en sådan fördelning mer lämplig än en hantering där hela nedsättningen endast kommer en bransch till godo. För annonser i periodiska publikationer bedöms en sänkning av skatte- satsen från till kombinerat med en höjning av gränsen för återbetalning av skatt i 24 § RSL från till vara den lämpligaste utform- ningen av skattesänkningen. Genom denna förändring bedöms färre skattskyldiga för annonser i självständiga periodiska publikationer behöva betala reklamskatt. De skattskyldiga som fortfarande behöver betala sådan reklamskatt erhåller både sänkt skattesats och ett höjt grundavdrag genom den höjda gränsen för återbetalning (grundavdraget på ökar till genom höjningen av gränsen för återbetalning). För övriga annonser och reklam bör skattesänk- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 ningen lämpligen utformas på så sätt att en sänkning av skattesatsen från till kombineras med en höjning av redovisningsgränsen i 16 § RSL från till . Enligt uppgift från redovisar och betalar ett stort antal skattskyldiga i denna kategori mycket låga belopp i reklamskatt och många av dessa skattskyldiga utgör idrottsföreningar. Denna utformning av skattesänkningen gynnar därmed samtliga skattskyldiga genom lägre skatt att betala, som uppskattningsvis ca 700 skattskyldiga med låg skattepliktig omsättning helt slipper redovisa och betala reklamskatt. Av dessa 700 skattskyldiga bedöms mer än hälften vara idrottsföreningar. anser att reklamskatten bör avskaffas för periodiska publikationer och , Kommunikationsbyråer, tidskrifter, TU, och anser att reklamskatten bör avskaffas helt. Detta för att skatten snedvrider konkurrensen mellan olika medier och för att promemorians förslag innebär extra administration för staten och företagen. Regeringen har förståelse för remissinstansernas synpunkter, men konstaterar att det inte finns utrymme att sänka reklamskatten mer än vad regeringen tidigare aviserat (se även regeringens bedömning avseende 2019 i avsnitt 6.19.4). Vad som i övrigt har framförts av remissinstanserna föranleder inte heller att regeringen gör en annan bedömning. Därför föreslås ovan beskrivna förändringar av lagstiftningen. Förslaget föranleder ändringar i 12, 16, 24 och 26 §§ RSL, se avsnitt 3.3. Ändringarna föreslås träda i kraft . 6.19.4 Sänkt reklamskatt 2019 Regeringens bedömning: Skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör sänkas från till och skattesatsen för övriga annonser och reklam bör sänkas från till . För det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: fördelas på motsvarande sätt som skatte- sänkningen , dvs. att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam. Regeringen avser föreslå att skattesänkningen hanteras genom sänkningar av respektive skattesats i enlighet med promemorians förslag. Skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör 2019 därmed sänkas från i avsnitt 6.19.3 föreslagna till och skattesatsen för övriga annonser bedöms räcka till ytterligare sänkning av skatte- satserna, bör en sådan sänkning övervägas. Regeringen avser att åter- komma till med ett förslag. En sådan ändring bör träda i kraft . I avsnitt 6.19.3 beskrivs förslagen på sänkning av reklamskatten 2017. Förslagen medför minskade skatteintäkter med fr.o.m. . Förslag om att sänka reklamskatten aviserades och budgeterades i budgetpropositionen och beloppen ingår i den av beslutade budgeten . Beräkningarna är dock behäftade med viss osäkerhet med anledning av att reklamskatte- intäkterna för både annonser i periodiska publikationer och övriga annonser och reklam minskar . Det är svårt att göra en uppskattning om, och i sådana fall i vilken om- fattning, nedgången fortsätter. I beräkningarna har antagits att reklamskatteintäkterna för annonser i periodiska publikationer fortsätter att minska med i genomsnitt . Här görs ett avsteg från beräkningskonventioner om konstanta volymer vid reformberäkningar på statens inkomstsida, ett avsteg som motiveras med den ihållande och relativt kraftiga minskningen av reklamskatteintäkter för annonser i periodiska publikationer . I beräkningarna för övriga annonser och reklam har konstanta volymer antagits för hela beräkningsperioden, dvs. i enlighet med beräkningskonventioner. Att ett avsteg inte görs i denna del beror bl.a. på att minskningen av skatteintäkter inte varit lika kraftig som för annonser i periodiska publikationer. Effekter för företag och andra skattskyldiga Enligt uppgift från uppgick antalet skattskyldiga för reklamskatt 2015 till ca 4 900, varav en mycket stor del bestod av mindre företag och idrottsföreningar. redo- visades reklamskatt för 29 periodiska publikationer. För 20 av dessa redovisades en skattepliktig omsättning som överskred gränsen för återbetalning, varigenom reklamskatt också behövde betalas. Av övriga skattskyldiga, som redovisar reklamskatt för annons i annonsblad, katalog, program eller annan form som inte utgör periodisk publikation eller för reklam, Av dessa ca 3 200 skattskyldiga redovisade ca 1 500 inte någon reklamskatt alls (många skattskyldiga redovisar reklamskatt endast men är skattskyldiga). De föreslagna sänkningarna av reklam- skattesatserna 2017 medför positiva effekter för samtliga skattskyldiga som betalar reklamskatt, då dessa behöver betala mindre reklamskatt efter förändringarna. Exempelvis får en skattskyldig som betalar i reklamskatt (med skattesatsen ) en sänkning av skatten med . En skattskyldig som betalar i reklamskatt (med skattesatsen ) erhåller 2017 en sänkning av skatten med . Höjningen av gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation ger samtliga skattskyldiga som redovisar reklamskatt avseende sådana annonser ett större grundavdrag. Grundavdraget kommer då uppgå till i stället för nuvarande . beräknas reklamskatt behöva betalas avseende P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 färre än 10 periodiska publikationer, att jämföra med 20 stycken 2015. Minskningen beror både på den antagna minskningen av reklam- skatteintäkter på i genomsnitt och på den föreslagna höjningen av gränsen för återbetalning. Uppskattningen om hur många publikationer som kommer att betala reklamskatt är dock osäker på grund av svårigheter att bedöma hur annons- och reklammarknaden kommer att utvecklas . Höjningen av redovisningsgränsen för reklamskatt för annonser i annonsblad, katalog, program eller annan form som inte utgör periodisk publikation och reklam beräknas leda till att ca 700 skattskyldiga inte längre kommer vara redovisningsskyldiga för reklamskatt (och därmed inte längre heller behöver betala någon reklamskatt). Av dessa ca 700 antas fler än hälften vara idrottsföreningar. Förslaget leder därmed till minskade kostnader och en minskad administrativ börda för mindre företag och idrottsföreningar som inte längre behöver redovisa och betala in reklamskatt. Förslaget bedöms inte ha någon påverkan på det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. Detta med anledning av att förslaget beloppsmässigt endast innebär mindre förändringar för de flesta skattskyldiga. Förslaget medför ökade kostnader för Skatte- verket om ca för anpassning till nya nivåer på skattesatser och gränser som träder i kraft . Några speciella informationsinsatser bedöms inte behövas. Den administrativa bördan för minskar något med anledning av att antalet redovisningsskyldiga för reklam- skatt minskar i och med att gränsen för redovis- ningsskyldigheten för övriga annonser och reklam höjs. uppkommer initialt något ökad administration för för att åtgärda omedvetna fel i skattskyldigas redovis- ning med anledning av förändringarna. Till- kommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 6.20.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Höjning av alkoholskatten tagits fram. Den innehåller förslag om höjning av punktskatterna på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter och punktskatten på etylalkohol med instanserna finns i bilaga 16, avsnitt 2. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (dnr Fi2016/01457/S2). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag. Förslaget om höjd alkoholskatt är för- fattningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Beskattningen av öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter och etylalkohol är harmoniserad inom EU. De inom EU gemensamma bestämmelserna om alkohol är reglerade i två direktiv. Dessa direktiv är rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker samt rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. Direktiven reglerar skatte- strukturer, minimiskattesatser och definitioner av de skattepliktiga alkoholprodukterna. Bestämmelserna i alkoholskattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, och förordningen (2010:173) om alkoholskatt. Enligt 2 § LAS ska skatt på öl tas ut per liter med för varje volymprocent alkohol. För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volym- procent tas ingen skatt ut. Enligt 3 § LAS ska skatt på vin tas ut med per liter för drycker med en alkohol- halt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent. För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas ingen skatt ut. Enligt 4 § LAS ska skatt på andra jästa drycker än vin och öl tas ut på motsvarande sätt som skatt på vin, med undantag för produkter med en alkoholhalt över 15 volymprocent, vilka ses som mellanklassprodukter. Enligt 5 § LAS ska skatt på mellanklass- produkter tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt om högst 15 volym- procent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 volym- procent. Exempel på drycker som beskattas som mellanklassprodukter är , , sherry och . Enligt 6 § LAS ska skatt på etylalkohol (sprit) tas ut med per liter ren alkohol. Regeringens förslag: Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter höjs . Punktskatten på sprit höjs . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , och Tillväxt- analys har inte några synpunkter på förslaget. Systembolaget tillstyrker förslaget och anför att alkoholskatter är ett ändamålsenligt verktyg för att främja folkhälsan och minska alkohol- relaterade skador. Alkoholkonsumtionen i ligger fortfarande på en relativt hög nivå. Forskning visar att de mest kraftfulla och kostnadseffektiva strategierna för att begränsa alkoholkonsumtionen är att höja priset på alkohol genom beskattning och avgifter.