prop · H30390 · 2016-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Grön omställning och klimat............................................................. Arbetsmarknad och konkurrenskraft................................................. Resultat i gränshinderarbetet .............................................. Departementens redogörelse för nordiskt samarbete 2015 ..................... Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde i Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet ................ Nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap ...................... De självstyrande områdena .............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Inledning Skr. Det nordiska samarbetet är ett av världens äldsta och mest omfattande Samarbetet har en djup folklig förankring och betraktas av många som en föregångsregion, i synnerhet inom områden som innovation, tillväxt och miljö. inte minst i arbetet med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, samt inom klimatområdet där de nordiska länderna hade ett nära samarbete inför klimatförhandlingarna i och vidtog effektiva klimatåtgärder. Tillsammans utgör de nordiska länderna en stark kraft för att möta utmaningar och skapa nya möjligheter. Det nordiska samarbetet har förbättrat förutsättningarna för entreprenörskap och innovation, samt stärkt förutsättningarna för nya och växande företag. inleddes en genomlysning av arbetslivssektorn i syfte att se över möjligheter att utveckla det nordiska samarbetet inom arbetsmarknads-, arbetsmiljö- och arbetsrättsområdet. energiministrarna initierade en strategisk genomlysning av det nordiska energisamarbetet som ska resultera i ett antal produktiva samarbetsområden som kan fungera såväl som i ett perspektiv på Resultatet av genomlysningen presenteras . I syfte att stärka konkurrenskraft var även profileringsarbetet Arbetet, som syftar till att stärka regionens internationella inflytande, har konkretiserats i samordnade aktiviteter inom olika sektorer och kommer att vara fortsatt prioriterat i de finska ordförandeskapsprojekten . Gränshinderarbetet är en viktig del av den nordiska agendan och helt avgörande för handel och mobilitet mellan de nordiska länderna. är regeringarnas centrala aktör för avlägsnandet av existerande gränshinder mellan de nordiska länderna. 2015 till att ca 12 gränshinder för såväl privatpersoner som företag löstes, vilket var över målsättningen på 5–10 eliminerade gränshinder per var ordförande för det nordiska Huvudteman för ordförandeskapet var tillväxt, välfärd, värderingar samt . och den ordinarie höstsessionen ägde således rum i I anslutning till session genomfördes en rad ministermöten, däribland ett nordiskt statsministermöte samt ett nordiskt Vid sitt möte i antog de nordiska statsministrarna två nya Det första initiativet är inriktat på utbyte av erfarenheter inom nordiska samhällslösningar och syftar till att främja den internationella efterfrågan på innovativa samhällslösningar i områden där de nordiska länderna har kärnkompetens. med en kartläggning av nordiska styrkepositioner och globala samhällsutmaningar som ska utmynna i ett antal fokusområden med stor potential för nordiskt samarbete. Det andra initiativet syftar till att minska och förebygga uppkomsten av gränshinder i genom en förstärkt dialog med centrala aktörer så som arbetsmarknadens parter i , och berörda ministrar. 2015/16:90 var fortsatt drivande i att reformera . inleddes nästa fas i reformarbetet genom en temadiskussion mellan samarbetsministrarna under sessionsveckan i . Samarbetsministrarna godkände under samma möte en plan för det fortsatta arbetet med profileringsstrategin för de nordiska länderna och avsatte till detta arbete . Profileringsstrategin grundar sig i samarbetsministrarnas vision för det nordiska samarbetet , Tillsammans är vi starkare, som handlar om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . var relationen till aktuell i ljuset av att Nordiska ministerrådets kontor i nordvästra registrerades som utländsk agent. Efter att de nordiska samarbetsministrarna () beslutade om avveckling av kontoret undersökte en arbetsgrupp möjligheterna för verksamheten och utformade ett förslag till ett nordiskt samarbetsprogram med . Flyktingkrisen har inneburit påfrestningar för , men också understrukit behovet av en nordisk dialog. Kriser i vår omvärld behöver mötas gemensamt. beslutade samarbetsministrarna även om ett treårigt, gränsöverskridande program för demokrati, inkludering och säkerhet () med syfte att bekämpa social marginalisering, extremism och religiös diskriminering. inleds med en konferens och är ett av flera initiativ som bidrar till reformeringen av ministerrådet och målet om att göra samarbetsministrarnas agenda mer politiskt relevant. Denna redogörelse till är disponerad enligt följande: Huvuddelen består av tre tematiska avsnitt, Grön omställning och klimat, Arbetsmarknad och konkurrenskraft samt Gränshinderarbetet. Dessa områden har varit av särskild betydelse i det nordiska samarbetet . Efter huvuddelen följer departementens redogörelse om nordiskt samarbete som omfattar arbetet inom Nordiska ministerrådets sakområden, och EU, samt det nordiska utrikes, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Skrivelsen avslutas med en redogörelse för det bilaterala samarbetet . 2 Grön omställning och klimat Klimatet är vår tids ödesfråga, och har unika möjligheter att påverka världen i denna fråga. hade på klimatområdet en viktig roll att fylla . har som föregångsregion visat att det går att vidta effektiva klimatåtgärder. De nordiska länderna hade ett nära samarbete under klimatförhandlingarna bl.a. genom att hålla gemensamma bilaterala möten med andra ländergrupper under klimat- och miljöministrarna en gemensam deklaration där ländernas åtagande att uppnå ett ambitiöst och globalt avtal under i lyftes fram. Under mötet i gav den gemensamma nordiska paviljongen möjlighet för nordiska aktörer att ställa ut och arrangera möten samt att informera om hur klarat av att kombinera en aktiv klimatpolitik med bibehållen välfärd. Det positiva resultatet av följs nu upp även på nordisk nivå och en konkret plan för genomförande tas fram. De nordiska länderna är fortsatt fast beslutna om att vidta klimatåtgärder och skapa energieffektiva samhällen med låga koldioxidutsläpp. Energisektorns arbetsgrupper för förnybar energi och energieffektivisering anordnade en konferens i om nordiska kommuners och regioners roll i arbetet med samhällets gröna omställning. Närheten till medborgare och företag gör kommunerna och regionerna till centrala aktörer i detta arbete. Ansvaret för planering, markanvändning, byggnader och transportmedel är andra viktiga skäl för att processen bör ske på lokal och regional nivå. Konferensen anordnades den 10–i anslutning till energiministermötet och hade god uppslutning från alla de nordiska länderna. Analysgruppen för grön omställning Analysgruppen för grön omställning och konkurrenskraft är en oberoende expertgrupp som är anknuten till Framtidskansliet med uppgiften att ta fram konkreta politiska förslag och diskussionsunderlag om nödvändiga förändringar för att nå målen för en grön omställning och se de möjligheter det kan innebära för framtida konkurrenskraft. Tyngdpunkten i arbetet ligger på att identifiera de åtgärder som kan genomföras i och visa på möjligheten för nordisk samordning och samarbete. var gruppens arbete huvudsakligen fokuserat på fyra områden: hållbar konsumtion, hållbarhetsdrivna investeringar och finansiering, en CO2-neutral tung industri samt framtida fossilfritt transportsystem och mobilitet. Dessa fyra sakområden representerar såväl gemensamma utmaningar för de nordiska ländernas gröna omställning som behovet och potentialen för framtida nordiskt samarbete. Gruppen identifierade följande områden med relevans och betydande utvecklingspotential för framtida nordiskt samarbete: –En nordisk fossilfri transportregion baserad på avancerade biobränslen – som omfattar både vägtransport och regionalflyg. –En gemensam nordisk forsknings- och innovationsstrategi och satsningar för en CO2-neutral tung industri. –En gemensam strategi för ett nordiskt ”bio-under”, dvs. bioekonomi som bygger på en symbios av hållbar konsumtion och produktion. –och som en drivande och inspirerande kraft för utvecklingen av en hållbar ”capital market union” i EU och en framtida global grön obligationsmarknad. Fiskeri, vattenbruk, jordbruk och skog Ordförandeskapsansvaret för fiskeri och vattenbruk 2015 överlämnades av den danska regeringen till . Syftet med det färöiska ordförandeskapsprogrammet var att belysa utmaningarna och möjligheterna inom fiskeri- och vattenbruksnäringen utifrån ett globalt perspektiv. En hållbar förvaltning av levande resurser är en förutsättning för att kunna utnyttja den fulla potentialen av marin 2015/16:90 bioteknologi (blå teknologi) och bioekonomisektorn. Särskild uppmärksamhet ägnades åt frågor kopplade till geografiska närområde, såsom Nordostatlanten och . Tillväxt i den blå bioekonomisektorn i Nordostatlanten och är ett flerårigt projekt vars syfte är att undersöka hur biologiskt avfall från fiskerinäringen kan utnyttjas för att utveckla ekonomin. En konferens om detta genomfördes tillsammans med Food and of the United Nations (FAO), () och den Nordiske . I samarbete med de nordiska ländernas EU-representationer hölls ett större informationsevenemang om det nordiska fiskerisamarbetet för EU:s parlamentariker i . Inom ramen för ämbetsmannakommittén för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (ÄK-FJLS) godkändes ett flertal projekt med fokus på innovation och utveckling inom fiskeri och vattenbruk. En uppföljning av Selfossdeklarationen om skog som antogs 2008 har initierats. Arbetet resulterade i såväl en sammanställning av forskningsaktiviteter och projekt som en pågående arbetsgrupp för att ta fram underlag för strategiska mål inom det nordiska skogssamarbetet. Det strategiska arbetet är tänkt att presenteras i . Samnordisk skogsforskning (SNS) arbetar för att utveckla forskningssamarbetet, ge underlag för policyutveckling och stärka roll inom skogsforskningen. En strategi har antagits – 17 och fokusområden är bioekonomi, klimatfrågorna och sociala aspekter på skogen. Inom deltar och i olika samarbetsprojekt och Östersjöstrategins handlingsplan, framför allt genom en rad initiativ som ryms inom det övergripande flaggskeppsprojektet skogsförvaltning i – EFINORD, inom policyområdet Bioekonomi. Projektet koordineras av en samordningsgrupp med företrädare från jord- och skogsbruksministeriet i , via SNS och det nordeuropeiska regionalkontoret för – EFINORD. Samarbetet kring växtförädling i ett offentligt och privat partnerskap fortsatte . Den offentliga finansieringen av partnerskapet sker genom avsättning av medel från de nationella budgetarna och driften är förlagd till Nordiskt genresurscenter (NordGen) i . 3 Arbetsmarknad och konkurrenskraft Ett fördjupat samarbete inom arbetslivsområdet stärker i en En gemensam nordisk arbetsmarknad etablerades och har fungerat som ett effektivt verktyg för att stärka den nordiska konkurrenskraften. sysselsättning och tillväxt i regionen är fortfarande centrala mål, men samarbetet har breddats och finns ett stort fokus på innovation och I syfte att utveckla det nordiska samarbetet inom arbetsmarknads-, arbetsmiljö- och arbetsrättsområdet togs beslut om en genomlysning inom för arbetsliv (MR-A) med fokus på: –Det nordiska samarbetets möjligheter i relation till EU/EES-frågor och övriga internationella frågor, särskilt avseende och Internationella arbetsorganisationen (). –Ökat fokus på gemensamma nordiska initiativ kopplat till sektorns målsättningar och som främjar sysselsättning och låg arbetslöshet, ett inkluderande arbetsliv och god arbetsmiljö. –Trepartssamarbetets roll i ett nordiskt perspektiv. Utredaren påbörjade sitt uppdrag och träffade de nordiska arbetsmarknadsministrarna, tjänstemän, myndigheter, arbetsmarknadens parter m.fl. för att komma fram till hur det nordiska samarbetet inom arbetslivsområdet kan utvecklas. En muntlig avrapportering gjordes på det nordiska arbetsmarknadsministermötet och enligt planerna kommer uppdraget att slutföras . De nordiska ländernas ambitiösa miljömål bör fungera som en drivkraft för innovation. Insatser för grön omställning och tillväxt handlar inte bara om utveckling av ny teknik och energifrågor utan omfattar även andra smarta, resurseffektiva lösningar och tjänster. Inom ramen för det nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik perioden –2017 pågår flaggskeppsprojektet som syftar till att visualisera och främja export av innovativa nordiska lösningar för smarta och hållbara städer. Inom projektet hölls ett flertal konferenser, idéarbeten och företagsmatchningsinsatser för att sammanföra kunskap, företag och lösningar från de nordiska länderna. Entreprenörskap är en central drivkraft bakom innovation, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. har de nordiska länderna i flera avseenden förbättrat förutsättningarna för entreprenörskap, företagande och därmed sysselsättning. Inom det nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik –2017 har länderna fokuserat på att ytterligare stärka förutsättningarna för nya och växande företag och att främja innovationskraft och därigenom ekonomisk tillväxt. drevs flera projekt inom den gemensamma nordiska näringspolitiken. Ett exempel är Nordiska partnerskapet för entreprenörskap och finansiering, ett projekt för att skapa tillväxtmöjligheter i småföretag genom till exempel mentorskap, rådgivning och insatser för att främja finansiering, med ett särskilt fokus på företagande i tidiga skeden. Ett annat exempel är projektet nordiska digitala lösningar som ska undanröja hindren för en gemensam nordisk digital marknad samt stödja utvecklingen av nya och innovativa lösningar som kan tillämpas i de nordiska länderna. etablerades bland annat ett samarbetsforum med några av mest erfarna serieentreprenörer och investerare som tog fram en övergripande strategi med fokus på 2015/16:90 främjande av startup-företag, att attrahera nordiska och internationella talanger samt förbättra kapitalförsörjningen för unga nordiska tillväxtbolag. genomfördes även som samlade nyckelaktörer från privata, offentliga och civila sektorn kring temat ”A vision for the 2025”. Digitalisering är ett viktigt verktyg för att lösa utmaningar inom i stort sett alla samhällssektorer. Digital teknologi är en integrerad del i bland annat förvaltning, näringsliv, utbildning, forskning och innovation. Detta återspeglas i ett stort antal centrala projekt inom det nordiska samarbetet. Var för sig utvecklar projekten lösningar för medborgare, företag och offentlig sektor i de nordiska länderna. En viktig förutsättning för att realisera maximal nytta från projekten är att utvecklingen även bedrivs tvärsektoriellt och gränsöverskridande. Departement, myndigheter och kommuner driver digitaliseringsprojekt inom en lång rad områden, allt från skattedeklarationer till digitalisering av patientjournaler eller kulturarv. En väsentlig del av utvecklingen görs av näringslivet, på uppdrag från det offentliga. Dessa sektorsvisa digitala lösningar förutsätter att det finns nationella, teknikneutrala standarder och plattformar. Området styrs också i ökande grad av EU-direktiv och förordningar. Det nordiska samarbetet inom digitalisering har inte någon naturlig hemvist i befintliga strukturer inom . Arbetet bedrivs i stället via en informell grupp bestående av de nordiska itdirektörerna (informell grupp huvudmän för e-förvaltning). Fokus i gruppen har framförallt varit handlingsplan för e- förvaltning, där bl.a. lagstiftning inom området för elektronisk identifiering och underskrift har varit i fokus . Gränshinderarbetet är en viktig del av den nordiska agendan. nordiska samarbetsminister deltog under Nordiska ministerrådets session i och diskuterade gränshinderfrågor med sina Statsministrarna avgav en förklaring där de framhöll att fortsatt är de nordiska regeringarnas centrala aktör för att avlägsna de gränshinder som fortfarande finns för mobiliteten mellan de nordiska länderna. De gav generalsekreteraren i Nordiska ministerrådet uppdraget att säkerställa en strukturerad dialog med arbetsmarknadens parter så att dessa involveras ytterligare i arbetet med att lösa gränshinder. har följande prioriterade insatsområden: bekämpa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga att nya gränshinder uppstår samt att öka och effektivisera informationsinsatserna till privatpersoner och företag. ansvarade särskilt för sju bosättningslandet, anmälan till fel A-kassa som kan medföra förlorad rätt till ersättning, samordningsnummer till utländska fritidshusägare i Skr. 2015/16:90 , rätt till tjänstledighet för politiskt uppdrag från arbete i annat nordiskt land, betalning av mervärdesskatt vid överförande av arbetsmaskin från till , EU:s mobilitetsprogram samt arbetslöshetsförsäkring utan avbrott. Målet är att insatser ska bidra till att eliminera 5–10 nordiska gränshinder . bidrog till att ca 12 gränshinder kunde lösas. Det informella ”problemlösningsnätverket” Solvit har ett center i varje EU/EES-land. Solvit hanterar ärenden där personer eller företag har upplevt begränsningar av en nationell myndighet i sin rätt att utöva den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital på den inre marknaden. hanterade Solvits center i ett antal ärenden som rör hinder mellan de nordiska länderna. Merparten av dessa gäller den fria rörligheten för personer, t.ex. problem med långa handläggningstider i ärenden som rör uppehållsrätt. Konventionen om social trygghet Den reviderade nordiska konventionen om social trygghet antogs av . Konventionen trädde i kraft i relation till övriga nordiska länder och gentemot och . En av utgångspunkterna med ändringarna i konventionen var att lösa vissa gränshinder. Med konventionen som stöd har slutit bilaterala avtal med våra nordiska grannländer för att möjliggöra arbetstagares rehabilitering i bosättningslandet. har även övriga nordiska länder slutit motsvarande bilaterala avtal. Dessa tillämpas nu av samtliga länder och arbetet har därmed avslutats . har därför rapporterat gränshindret om arbetsrehabilitering i bosättningslandet som löst. Konventionen om socialt bistånd genomförde ämbetsmannakommittén för social- och hälsofrågor (ÄK-S) en analys av hur konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster förhåller sig till bl.a. , nationell lagstiftning och vissa gränshinderfrågor som ämbetsmannakommittén arbetar med. Resultatet av analysen presentades för ÄK-S varpå beslut togs om att genomföra en översyn med sikte på revidering av konventionen i syfte att bl.a. lösa vissa gränshinder. tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppdrag att arbeta med detta. Åldersgräns för inträde i en svensk arbetslöshetskassa för Arbetsliv (ÄK-A) beslutade att ta bort gränshindret Åldersgräns för inträde i en svensk arbetslöshetskassa från listan över kvarstående gränshinder. Kammarrätten i har meddelat att för helt arbetslösa gränsarbetare, vars rätt till ersättning ska bedömas enligt svensk 2015/16:90 lagstiftning, kan den regel som förorsakade gränshindret inte tillämpas då den utgör ett hinder för den fria rörligheten inom EU (dom i mål nr 4799–14). De svenska arbetslöshetskassorna har uppgett att de tillämpar regelverket utifrån utfallet i kammarrättens dom. Gränsarbetare som fyllt kan därmed bli medlemmar i en svensk arbetslöshetskassa. ÄK-A kommer att bevaka gränshindret fram tills att den svenska lagstiftningen har ändrats. Mobil- eller internetabonnemang för utländska fritidshusägare Utländska fritidshusägare i har i många fall svårt att teckna mobil- eller internetabonnemang. Ofta kräver företagen person- eller samordningsnummer. Regeringen gav därför i uppdrag att se över möjligheten för utländska fritidshusägare att få samordningsnummer. lämnade ett förslag om detta till regeringen. Förslaget remitterades för synpunkter. har därefter inlett en dialog med och Lantmäteriet om hur frågan om samordningsnummer till utländska fastighetsägare kan lösas. har en konstruktiv dialog i fråga om gränshinder på skatteområdet förts med finans- och skattedepartementen i de nordiska länderna, vilket bidragit till att flera hinder kunnat lösas eller avskrivas. När det gäller frågan om ett skatteavtal mellan och respektive , har det klarlagts att det i de berörda länderna finns ensidiga regler som undanröjer dubbelbeskattning. Avsaknaden av skatteavtal är därmed inte ett problem som föranleder fortsatt arbete med frågan inom ramen för . I fråga om beskattning av pensioner enligt det multilaterala nordiska skatteavtalet har förklaringar lämnats om skälen till den nuvarande regleringen där dubbelbeskattning undanröjs genom avräkning i hemviststaten. Dessa förklaringar har godtagit och ser därmed frågan som löst. Även frågan om problem kopplade till beskattning av dansk kapitalpension är löst, eftersom systemet med sådana pensioner är under avveckling i . Mervärdesskatteregler för överföring av arbetsmaskiner Mervärdesskattereglerna för överföring av arbetsmaskiner över den svensk-norska gränsen har tidigare försvårat för entreprenörer att verka på den andra sidan av gränsen. gäller dock nya regler för hanteringen av mervärdesskatt vid import. Dessa regler förenklar överföringen av arbetsmaskiner till i de fall importören är registrerad för mervärdesskatt i . Ett norskt lagförslag med motsvarande förenklade regler föreslås träda i kraft . Departementens redogörelse för nordiskt samarbete 2015 stod reformeringen av i fokus med syfte att skapa ett mer effektivt organ för de nordiska regeringarna som snabbt kan adressera aktuella politiska problemställningar. I linje med rapporten genomfördes ett omfattande arbete avseende de fem teman som reformarbetet är koncentrerat kring. Arbetet med bättre styrning av de nordiska institutionerna, nytt nordiskt budgetsystem, större nytta av projekt och ett effektivare sekretariat fortskrider som planerat och avspeglas i bl.a. förenkling av de styrande dokumentens struktur, dialog med institutionerna och framtagandet av sektorvisa samarbetsprogram. Målet om en mer politisk och strategisk inriktning för avspeglas i bl.a. inriktningen för nya samarbetsprogram och det arbete som genomförs för att göra samarbetsministrarnas agenda mer aktuell. Konkreta exempel är Nordiska ministerrådets treåriga, gränsöverskridande program för demokrati, inkludering och säkerhet () med syfte att bekämpa social marginalisering, extremism och religiös diskriminering. inleds och är ett av ministerrådets tre nya gränsöverskridande initiativ, som tillsammans tilldelas , varav 4 miljoner går till finansieringen av detta program. Vidare omfattar reformarbetet bredare satsningar som ger det nordiska samarbetet ökad synlighet, exempelvis genomlysningarna av samarbetet inom social- och hälsoområdet, den nordiska arbetsmarknaden och energisektorn. är fortsatt drivande i att reformera och det var på svenskt initiativ som samarbetsministrarna hade en initial temadiskussion om nästa fas i reformsamarbetet under sessionsveckan i . Med anledning av temadiskussionen gav samarbetsministrarna ministerrådets sekretariat i uppdrag att ta fram ett förslag för nästa fas av reformer, bland annat med fokus på samarbetsstruktur, effektivitet och möjlighet att snabbt ta itu med aktuella politiska frågor. Internationell profilering och positionering av Nordiska ministerrådets arbete med internationell profilering och positionering av är en uppföljning av den strategi som samarbetsministrarna antog .