prop · H303190 · 2016-06-28 00:00:00 — Arvsfondsdelegationen har två stödformer. I det här avsnittet redovisas översiktligt projekt- och lokalstödsmedel som Arvsfondsdelegationen har fattat beslut om. Om inget annat anges, gäller redovisning båda stödformerna. Diagrammet på nästa sida visar den totala fördelningen av beslutade medel per målgrupp. Jämfört med har andelen medel som fördelats till målgruppen personer med funktionsnedsättning och målgruppen ungdomar ökat. Det bör i detta sammanhang nämnas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas under rubriken barn respektive ungdom. Fördelning av beslutade medel per målgrupp (totalt ), procent beslutades om till projekt avseende målgruppen barn och avseende målgruppen ungdomar. För målgruppen personer med funktionsnedsättning var nivån på beslutade medel . Projekt som riktar sig till målgruppen personer med funktionsnedsättning avser projekt där huvudfokus ligger på personer eller projekt utan fokus på viss ålder. Figur 3.3 Beviljade medel per målgrupp 2011–2015, Om projekt som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning räknas in under rubriken personer med funktionsnedsättning, uppgår den totala summan beslutade projektmedel till den målgruppen till drygt 347 , eller av det totala belopp som utbetalades i Det är en ökning på sedan Skr. 2015/16:190 2014. 3.5.1Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen barn enligt tabell 3.5. Det innebär en minskning med jämfört med . Antalet bifall var 98 stycken, vilket är nio färre än året innan. Tabell 3.5 Verksamhet till förmån för barn , (särskild satsning) Förebyggande av brott, våld och mobbing Barn i utsatta situationer (särskild satsning) 3.5.2Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år fattade Arvsfondsdelegationen beslut om till projekt för målgruppen ungdomar, se tabell 3.6. Jämfört med föregående år innebär det en ökning med . Antalet projekt med ungdomar som målgrupp ökade med nio stycken jämfört med föregående år. Verksamhet till förmån för ungdomar 12–, Förebygga brott, våld och mobbing (särskild satsning) (särskild satsning) Ungdomar i utsatta situationer (särskild satsning) 3.5.3Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt för målgruppen personer med funktionsnedsättning, se tabell 3.7. Det är en ökning med , eller , jämfört med . Ökningen kan till stor del tillskrivas den särskilda satsningen Egen kraft. Antalet projekt med personer med funktionsnedsättning ökade med ett projekt jämfört med . Verksamhet till förmån för personer med (särskild satsning) Förebygga brott, våld och mobbing Beviljande av medel till lokalstöd har ökat stadigt , då den årliga nivån var . beviljades i lokalstöd till 55 lokalstödsprojekt, vilket är en minskning med jämfört med året innan men den näst högsta nivån . Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) Lokalstöd är en stödform som mest utnyttjas av lokala föreningar på mindre orter. 3.7Fördelning av stöd per organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spektrum av organisationer och föreningar runt om i landet. Det rör sig om allt från stora etablerade och välkända intresseorganisationer till små lokala idrottsföreningar. Trots att det inte helt går att särskilja kategorierna från varandra görs ett försök till kategorisering för att få en bild av vilka organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna Idrottsorganisationer som har beviljats medel är likt föregående år den kategori som fått flest bifall och majoriteten av projekten är lokalstöd. De idrottsföreningar som har fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning och unga personer som inte är Flera organisationer anger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet, som exempelvis ökad kunskap om kost och hälsa, jämställdhet samt att minska fördomar och utanförskap. målen med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar och offentlig verksamhet som skolor, mödravård och Funktionshindersorganisationerna har brutit de senaste årens nedåtgå- ende trend och har beviljats fler projekt än föregående år. Kulturföreningar fortsätter att få ökat stöd ur fonden. organisationer som driver projekten samverkar med andra föreningar och myndigheter som , skolor, bibliotek, psykiatrin, mödra- och barnhälsovården och Arbetsförmedlingen. Antalet stiftelser som har beviljats medel har varit relativt med cirka 20 bifall , men ökade antalet bifall. Målgruppen för flertalet av projekten är personer med funktions- nedsättning som ska komma närmare arbetsmarknaden, få tillgång till kultur och en aktiv fritid. Offentlig sektor kan söka medel ur fonden om det sker i samverkan med en ideell förening. Majoriteten av de projekt som beviljats medel har personer med funktionsnedsättning som målgrupp, främst barn med intellektuell funktionsnedsättning i samarbete med organisationer som Attention, FUB (För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning) och Sensus. Antalet beviljade projekt från organisationer bildade på etnisk grund fortsätter att öka. beviljades tretton projekt medel, jämfört med elva stycken och fem stycken 2013. har beviljats medel för verksamheter som rör identitetsarbete och information om det svenska samhället. Majoriteten av projekten sam- arbetar med andra organisationer och offentlig sektor. personer med funktionsnedsättning som målgrupp. Fem projekt drivs av somaliska föreningar och två av dessa handlar om att utveckla och pröva metoder för att förebygga och motverka att unga utvecklar sympatier för extrema religiösa åsikter. Två projekt handlar om att underlätta för nyanlända att komma in i det svenska samhället och ett om att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättningar. Tabell 3.9 visar vilken typ av organisation som står som ansvarig projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden I varje projekt finns det dock ett antal andra organisationer som medverkar som samarbetspartner. Tre av fyra projekt är konkreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer såsom skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus, och kriminalvården. Vissa organisationer har fått stöd till fler än ett projekt. bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Allmänna arvsfonden samt beviljat belopp till dessa. Tabell 3.9 Fördelning av stöd fördelat på olika kategorier av organisationer, Organisationer bildade på etnisk grund 3.8Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen har möjlighet att besluta om särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. En särskild satsning innebär att en viss summa avsätts för ett visst ändamål. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering. Därutöver genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat den enda satsning som pågick – Egen Kraft. Genom den särskilda satsningen Egen Kraft avser Arvsfondsdelegationen att utveckla verksamheter för att stärka målgruppens ställning inom tre fokusområden – skola och utbildning för alla, en arbetsmarknad för alla och en aktiv fritid i livets alla faser. Arvsfondsdelegationens målsättning var att fördela till projekt inom dessa tre områden –2016. Satsningen tar sin utgångspunkt från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. I de projekt som rör skola/utbildning samverkar skolor med ideella föreningar för att öka målgruppens insyn och inflytande. Inom detta område utvecklar projekten också metoder och hjälpmedel för att underlätta lärandet och kommunikationen. De projekt som rör arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar har ett genomgående tema mot ömsesidighet, vilket i praktiken ofta sker genom att etablera olika sociala arbetskooperativ. Det tredje och ekonomiskt sett 2015/16:190 största området i satsningen, en aktiv fritid i livets alla faser, anlägger ett brett fokus genom att utveckla samverkan mellan olika aktörer och intressenter. Ett projekt inom det här området är ”Vi sjunger Hjärna”, som bedrivs av i samarbete med funktionshindersrörelsen. Metoden utgår ifrån den engelska modellen ”Singing for the Brain” och syftar till att starta körer i hela för personer med demens, afasi, alzheimer, stroke och förvärvad hjärnskada och för deras närstående. Deltagarnas glädje över att få lyssna på välkänd musik och sjunga med i texterna har påskyndat deras förmåga att kunna läsa igen. Under satsningens andra år har Arvsfondsdelegationen arrangerat och organiserat workshops tillsammans med funktionshindersrörelsen, medverkat på relevanta konferenser samt informerat om satsningen och dess kriterier på hemsidan och via nyhetsbrev för att sprida kännedom om möjligheterna att söka stöd till nya projektidéer. behandlades totalt 248 ansökningar inom ramen för Egen Kraft. Av dessa var 231 ansökningar som rör projektstöd och 17 lokalstödsansökningar. beviljades 123 av dessa ansökningar medel ur fonden, fördelat på 109 projektansökningar och 14 lokalstödsansökningar. beviljades nästan till projekt inom Egen Kraft. Den totala summan för beviljade projekt inom satsningen –uppgick till . 4Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden 4.1Intern styrning och kontroll av utdelade medel För att stärka den interna styrningen och kontrollen av utdelade medel inrättades 2012 en controllerfunktion för verksamheten. utökades funktionen och består nu av två medarbetare på Kammarkollegiet. De övergripande arbetsuppgifterna är att vara stöd till de organisationer som har fått stöd ur Allmänna arvsfonden samt till handläggning av frågor som rör projektens ekonomiska redovisning och budgetering. Controllerfunktionen fortsatte arbetet med utformningen av rutiner för arbetet samt operativt genomförd intern och extern kontroll av medelsanvändningen. Samtliga budgetar för alla nya projekt har granskats av controllerfunktionen för att de projektbeslut som fattas för första året ska vara så ändamålsenliga och kostnadseffektiva som möjligt. I det stödjande och kontrollerande arbetet ingår att på plats hos projekten granska att de utbetalade arvsfondsmedlen använts på ett riktigt och har controllerfunktionen utfört 46 stycken Skr. 2015/16:190 kontrollbesök. Urval görs utifrån såväl slump som risk och väsentlighet. Controllerfunktionen har granskat 21 stycken projekt i kategorin slump . Sju stycken av dessa avsåg lokalstöd och 14 stycken projektstöd. I fyra stycken () av projekten gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stödmottagarens sida. Exempel på åtgärder som stödmottagarna har fått vidta är att införa projektredovisning och ett separat bankkonto. I kategorin risk och väsentlighet granskade controllerfunktionen 25 stycken projekt . Sju stycken av dessa avsåg lokalstöd och 18 stycken projektstöd. I sju stycken () av besöken gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stödmottagarens sida. Exempel på åtgärder som stödmottagaren har fått vidta är rättelse eller återbetalning av kostnader som inte är godkända enligt de generella villkoren för projektstöd ur fonden. I samtliga fall har projekten, med mindre avvikelser, utförts enligt plan och i enlighet med beviljad budget. Inga försök till bedrägerier har upptäckts. I nästan alla besökta projekt har proaktiva och stödjande insatser gjorts av controllerfunktionen. Proaktiviteten har bestått i att felaktigheter som upptäckts har korrigerats innan redovisningen granskats av revisor. De stödjande insatserna har exempelvis bestått i rådgivning i bokföring samt stöd inför redovisning eller fortsättningsansökan. Ett avsevärt arbete vad gäller kontroll av ansökande organisation och det tänkta projektet görs även av handläggarna i beredningen av inkommande ansökningar. Som exempel kan nämnas att kanslifunktionen tog referenser hos kommuner, gjorde avstämningar med medsökande och samarbetspartner samt genomförde skattekontroller av ansökande organisationer. Handläggarna utför även kontroll av projektmedlens användning genom att ha en tät dialog med projekten, följa projekten på webbplatsen samt genomföra projektbesök på plats. genomförde handläggarna platsbesök hos 94 projekt runt om i landet. görs en uppföljning av lokalstöd som beviljades för tio respektive för att undersöka om organisationerna fortfarande bedriver den verksamhet som de har fått stöd för. I tioårsuppföljningen som omfattade tolv organisationer visade uppföljningen att tio av organisationerna fortfarande bedrev den verksamhet de fått bidrag för. I ett fall hade verksamheten avslutats då medlemsunderlaget var för lågt för att fortsätta bedriva den. I det andra fallet hade lokal och verksamhet överlåtits till kommunen som bedriver verksamheten vidare. I fyraårsuppföljningen som omfattade 29 organisationer, visade uppföljningen att 26 av organisationerna fortfarande bedrev den verksamhet de fått bidrag för. I två fall hade organisationerna gått i konkurs och ärendena överlämnats för återkrav av projektmedel 2015/16:190 2012 respektive 2013 och i ett fall hade projektet aldrig startats upp och inga bidrag rekvirerats. 5 Regeringens prioriterade områden I det följande presenteras översiktligt projekt inom de åtta områden regeringen angett som prioriterade i sin skrivelse till (skr. 2014/15:132). Regeringen angav fyra nya prioriterade områden i skrivelsen: projekt som syftar till att stärka förutsättningarna för nyanländas mottagande och etablering, projekt som syftar till ökad jämställdhet och jämlikhet, projekt som syftar till ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning samt projekt som syftar till att stärka inflytandet för barn och unga. Uppföljning av de nya prioriterade områdena kommer att redovisas i nästa års skrivelse. fördelades till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. I tabell 5.1 redovisas att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 422 stycken av projekten som beslutades inom de prioriterade områdena. Det motsvarar av samtliga projekt. Det är en ökning från föregående år, både för beslutade medel och för antalet projekt. Projektfördelning inom de prioriterade områdena Främjande av psykisk och fysisk hälsa Ökad delaktighet och stärkt demokrati Ökad delaktighet i kulturlivet Förebygga våld, trakasserier och mobbing Främjande av ett stärkt föräldraskap Främja etableringen på arbetsmarknaden Stärka rättigheter för personer med Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel Projekt som syftar till att främja fysisk och psykisk hälsa Stress och ångesthantering för unga vuxna med rörelsehinder Projektet syftar till att utveckla metoder inom stress och ångesthantering som är anpassade för unga vuxna med rörelsehinder. Andningen är ofta i fokus i många stress- och ångesthanteringsstrategier/tekniker vilket kan vara problematiskt för de ur målgruppen som också har muskulär muskeldystrofi, cerebral pares eller ryggmärgsbråck. Projektets målgrupp klarar inte alltid av att använda sig av tekniker inom stress- och ångesthantering som t.ex. djupandning och muskulär avslappning, eftersom kroppen reagerar annorlunda. Målgruppernas olika förutsättningar gör att existerande metoder behöver testas och anpassas för att kunna skapa tekniker som kan bli mer användbara för gruppen. I projektet kommer unga vuxna med rörelsehinder att intervjuas för att dela med sig av sina erfarenheter och berättelser om hur de hanterar olika stress- och ångestladdade situationer. Intervjuerna, researcharbetet och inventeringen av lämpliga bedömningsinstrument för upplevd stress och ångest ska därefter utgöra underlag till ett utbildningsmaterial som omfattar både teoriavsnitt och praktiska övningar inom hälsa och stress- och ångesthantering. Utanför det här projektets ramar och efter projekttiden har Diakoni tankar på att sammanställa allt material och utforma en mobilapplikation med tips och tekniker. Medel till detta kommer att sökas från andra fonder. Projekt som syftar till att öka delaktighet och stärka demokrati Föreningen kommer att skapa en mötesplats för gemenskap, integration och mångfald med ett internationellt kafé, en butik, konferens- och utbildningsverksamhet samt en ”rättighetsakut” med till- Projektets verksamhetsgrenar ska drivas av personer med intellektuella funktionsvariationer och ett viktigt mål med projektet är att inkludera personer med ursprung från olika länder. Inom utbildningsverksamheten kommer projektet att fokusera på mänskliga rättigheter och mångfald, men också på kulturella inslag och uppträdanden som tar vara på deltagarnas olika ursprung och erfarenhet. Projektet beräknar att ha 50 aktiva deltagare i olika verksamhetsgrupper. Verksamheten ska drivas vidare i kooperativ form, i ett brett samarbete med föreningsliv, kommun och andra myndigheter. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Föreningen ska med tre unika föreställningar ge barn och ungdomar möjlighet att på ett nyfiket och pedagogiskt sätt upptäcka och möta sin historia oavsett om en person är infödd eller inflyttad. Denna idé har sakta men säkert växt fram och genom ett intensivt researcharbete har kommunens skolor, , Kultur i skolan, , Glada Hudikteatern, Teaterakademi, arbetarteater, , Sparbank och Forsa Socken Skifteslag välkomnat detta initiativ och ställer sig bakom satsningen. Målet är att 12 000 barn, ungdomar och vuxna ska få ta del av sin historia, reflektera och se likheter och skillnader från då och . Efter projekttidens slut har föreningen gjort en planering som sträcker sig framåt med ett fortsatt samarbete och en trolig och hållbar ekonomisk kalkyl. Projekt som syftar till att förebygga våld, trakasserier och mobbing En kommun fri från våld Projektet syftar till att utveckla modeller för och med barn och unga enligt den så kallade hela-kommunen-ansatsen, en modell som bygger på att flera lokala aktörer genomför ett systematiserat och koordinerat våldsförebyggande arbete med barn och unga, framförallt inriktat på breda och tidiga insatser. I modellen kommer det att ingå insatser som bygger på ungas egna aktiva ledarskap. Dessutom kommer projektet att anpassa enskilda våldspreventiva insatser till förutsättningarna hos de olika lokala aktörerna. Arbetssätten som utvecklas ska kunna integreras i de medverkande kommunernas ordinarie verksamhet och även spridas vidare till andra kommuner efter projektet. Parallellt med detta kommer det att utvecklas ett koncept anpassat för yngre barn. Utvecklingsarbetet kommer i första hand att ske i och kommun. Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap Projektets syfte är att skapa naturliga mötesplatser mellan barn från olika kulturer. Det ska ske i samarbete med föreningar och organisationer och i samarbete med skolan. är målgruppen primärt nyanlända flyktingbarn i åk 1–6 på skolor i och . Projektets målgrupp är också svenska barn som kommer att gå på Skr. 2015/16:190 fritidsaktiviteter tillsammans med nyanlända barn som har liknande En aktivitetskalender kommer att sammanställas där alla fritidsaktiviteter på respektive ort finns med. Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden Projektet ska skapa ett nationellt nätverk och organisation för it-guider. Verksamheter ska startas upp med it-guider i fem kommuner till att börja med, med ambitionen att sprida detta över hela landet. På så sätt ska integrationen och den digitala delaktigheten öka. Målgruppen är nyanlända ungdomar, med särskilt fokus på ensamkommande. Projektets mål är att ungdomar som är nya i ska känna sig mer delaktiga i samhället. Genom att vara it-guider på träffpunkter för seniorer får de träna svenska som de får erfarenheter av och ingångar i arbetslivet. Det kommer att underlätta deras väg in i det svenska samhället, som de blir förebilder för andra nyanlända. I de kommuner där verksamheten startar kommer kommunen själv att driva arbetet vidare. Målet är att 200 ungdomar ska vara it-guider vid projektets slut. Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter Organisationen kommer att utveckla en ny modell för verksamhet för barn och deras föräldrar tillsammans med mödra- och barnhälsovården i . Målgruppen är blivande och nyblivna föräldrar och utbildningen bygger på att deltagarna delar med sig av egna erfarenheter och kunskaper. Föreningen använder sig av ett arbetssätt med musik, drama, berättande, lek, samtal och samspel. Metoderna kommer att spridas hos och genom samarbetsorganisationerna. Projekt som syftar till att stärka rättigheter för personer med funktionsnedsättning BISAM – Bi- och insektsodling i samverkan Projektet består av två delar. För det första kommer projektet att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning, genom en ekonomisk förening med fokus på bi- och insektsodling. Syftet är att personer med funktionsnedsättning ska få sysselsättning och egen försörjning. För det andra kommer projektet att arbeta fram pedagogiska metoder och material kring lärande om bi- och insektsodling för barn. Syftet är att barn ska få utveckla sitt intresse för och lära sig om bi- och insektssamhällen. Genom bisamhällen kan man lära sig mycket om natur och miljö i stort. 2015/16:190 6 Kommunikation, uppföljning och löpte kommunikationsverksamheten på som planerat. har mål och måluppfyllelse, strategier och planer parallellt setts över. Fokus har också legat på kommande år och utmaningar. Där behov har funnits har kommunikationen förändrats så att den bättre kan svara upp mot de övergripande målen att öka kännedomen om verksamheten och att fler söker och beviljas stöd ur fonden. Webbplatsen – – innehåller myndighetsinformation och en interaktiv projektdel, där de projekt som har fått stöd ur fonden själva berättar om sin verksamhet . finns omkring 670 pågående projekt representerade där. Webbplatsen har tidigare utvecklats så att den är skalbar, responsiv och anpassar sig till den enhet besökaren använder sig av utan att innehållet ändras. Det är en satsning som har fallit väl ut då antalet besökare från mobila enheter har ökat . Det genomsnittliga antalet besök på var ungefär 21 400 , vilket är en ökning med jämfört med året innan, se figur 6.1. Det genomsnittliga antalet unika besökare var ungefär 15 600 . Av den totala andelen besök skedde genom användning av mobila enheter. Antal besök på Arvsfondsdelegationens webbsida i genomsnitt (st) * – hade Arvsfondsdelegationen, utöver , ytterligare en webbplats där alla de projekt som blivit beviljade stöd ur fonden fanns representerade (). statistiken över antalet besökare på inte omfattar antalet besökare på . har verksamhetens närvaro på sociala medier ökat. Såväl räckvidden som engagemanget i de inlägg som Arvsfondsdelegationen publicerade ökade kraftigt jämfört med . har arbetet med att annonsera på Facebook fortsatt för att på ett bättre sätt nå ut och öka kännedomen om Allmänna arvsfonden. I snitt publiceras 2,3 inlägg . Dessa har nått cirka 1 050 000 personer, vilket är en ökning . inleddes projektet , där representanter för verksamheten besöker och genomför informationsträffar i län för att informera om fonden och vilka kriterier ett projekt måste uppfylla för att kunna få pengar ur fonden. har informationsträffar i 14 av 21 län genomförts, varav tre genomfördes . Nästan 200 kommunala tjänstemän har deltagit. Sverigeresan har också fått stor uppmärksamhet i såväl lokala som regionala medier som tidningar, radio och TV.