prop · H30397 · 2016-03-08 00:00:00 — Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: är läkemedel och andra förmånsberättigade varor som ingår i läkemedels- förmånerna kostnadsfria för personer som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Samma kostnadsfrihet ska gälla personer som omfattas av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. eller av lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd (prop. 2015/16:1 utg. omr. 9, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:97 2015/16:102). Vad gäller läkemedel och andra varor för asylsökande barn samt läkemedel för barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd har reformen genomförts genom förordningsändringar. För att barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd ska få tillgång till kostnadsfria varor krävs dock en lagändring. Landstingen är enligt lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd skyldiga att erbjuda dem som omfattas av lagen sådana läkemedel som omfattas av lagen om läkemedelsförmåner m.m. (9 §). Någon motsvarande skyldighet finns inte vad gäller andra varor som också omfattas av lagen om läkemedelsförmåner m.m. De varor som avses är vissa preventivmedel, förbrukningsartiklar som behövs vid stomi samt förbrukningsartiklar som behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering, se 18 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. För att barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd ska kunna tillförsäkras tillgång till sådana varor på samma sätt som i bosatta barn föreslår regeringen att det i lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd införs en skyldighet för landstingen att erbjuda dessa barn sådana varor. För att varorna ska bli kostnadsfria har regeringen för avsikt att göra ändringar i förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd (se prop. 2015/16:1 utg. omr. En förutsättning är dock att regeringens bemyndigande i lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd att meddela föreskrifter om vårdavgifter och avgifter för läkemedel enligt denna lag ändras. Regeringen föreslår att bemyndigandet utökas till att även omfatta avgifter för varor som erbjuds med stöd av denna lag. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft , utom förslaget till lag om ändring i lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd som ska träda i kraft . Utredningens och promemoriornas förslag: I betänkandet Läkemedel för särskilda behov (SOU 2014:20) föreslås att ändringarna i lagen (1996:1156) om receptregister träder i kraft . I promemorian Kostnadsansvar för smittskyddsläkemedel (Ds 2014:20) föreslås att ändringarna i smittskyddslagen (2004:168) träder i kraft samma datum. I promemorian Kostnadsfria läkemedel för barn (Ds 2014:42) lämnas inget förslag till ändring i lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. 2015/16:97 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft några invändningar vad gäller datumet för ikraftträdandet. Ett antal remissinstanser har i remissvar över promemorian Kostnadsansvar för smittskyddsläkemedel anfört att det är av vikt att ändringarna i lagen om receptregister och i smittskyddslagen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Som anges i avsnitt 6 föreslår regeringen en ny reglering som syftar till att debitering och uppföljning av smittskyddsläkemedel ska kunna hanteras på samma sätt som för läkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna. Detta ställer dock krav på att öppenvårdsapoteken, och landstingen hinner förbereda sig och kommer överens om den praktiska hanteringen kring betalning av fakturor. måste göra justeringar i sina system. Mot bakgrund av den tid som krävs för detta förberedelsearbete anser regeringen att det är lämpligt att de föreslagna ändringarna i lagen om receptregister och i smittskyddslagen träder i kraft . Vad gäller förslaget om ändring i lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd är det angeläget att detta genomförs . Övriga delar av reformen om kostnadsfria läkemedel för barn trädde i kraft . Därför föreslås att ändringarna i lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd ska träda i kraft . För patienterna innebär förslaget i avsnitt 6 att uppgifter om att det är fråga om ett smittskyddsläkemedel kommer att registreras i receptregistret och kan komma att lämnas ut till landstingen. Regeringen har i avsnitt 6 redovisat den avvägning som utredningen har gjort angående behovet av skydd mot intrång i den personliga integriteten i förhållande till bl.a. landstingens behov av bättre kontroll över kostnaderna för smittskyddsläkemedel. Förslaget kommer inte att påverka patienternas rätt att få kostnadsfria smittskyddsläkemedel. Den huvudsakliga konsekvensen och syftet med förslaget i avsnitt 6 är att landstingen får bättre överblick både över användningen av och kostna- derna för smittskyddsläkemedel. Därutöver innebär förslaget en enhetlig hantering av fakturor och transaktioner samt ett mindre fakturaflöde. Detta medför i sin tur vissa kostnadsbesparingar hänförliga till minskad administration hos landstingen. Mot bakgrund av att det saknas uppgifter om vilka läkemedel som expedierats såsom smittskyddsläkemedel i den statistik som tillhandahålls av får förslagens konsekvenser uppskattas utifrån befintliga uppgifter. Utredningen har uppskattat hur stor kostnadsbesparingen blir till följd av den föreslagna regleringen. Utredningen har utgått från landstings uppgifter om antalet fakturor avseende smittskyddsläkemedel som inkom till januari–. har därefter i sitt remissvar uppgett att antalet fakturor avseende smittskyddsläkemedel uppgick till 792 2013. En ny uppskattning har därför gjorts, som baseras på denna uppgift. Om antalet fakturor antas vara jämnt fördelat över året innebär detta att antalet fakturor för kan uppskattas till 1 188 stycken. Om antalet fakturor i ett landsting antas vara proportionellt mot antalet invånare och antalet invånare i motsvarade av landets invånare, kan antalet fakturor i antas utgöra av samtliga fakturor i landet. Detta ger en totalsumma på 5 165 fakturor för riket. Om den uppskattade tiden för validering och utebetalning av faktura enligt dagens system är innebär detta att den totala mängden tid som landstingen lägger på denna hantering är ca . Vid ett antagande om att heltid utgör 1 600 h/år motsvarar detta av en sådan tjänst. Baserat på ett antagande att en medellön inklusive sociala avgifter är /år innebär detta att nuvarande ordning kostar ca /år. Som anförts i avsnitt 6 har landstingen enats med apoteken om att utbetala ersättning för smittskyddsläkemedel . Exakt hur stor kostnadsbesparing förslaget medför för landstingens del är svår att uppskatta. Enligt regeringens bedömning är denna dock betydande. När det gäller konsekvenserna av förslaget om att förtydliga vilket landsting som ska svara för kostnaden för patienters smittskyddsläkemedel kan konstateras att förslaget kommer att medföra en ökad tydlighet kring vilket landsting som ska svara för kostnaden för patienters smittskyddsläkemedel. Huvudregeln föreslås vara att det landsting inom vars område en patient är bosatt ska ersätta kostnaderna för smittskyddsläkemedel. Som redovisas i avsnitt 7 föreligger en otydlighet kring vilket landsting som ska bära kostnadsansvaret för de smittskyddsläkemedel som patienter hämtar ut på apotek. Det kan inte uteslutas att denna otydlighet leder till att flertalet apotek väljer att skicka sina fakturor för smittskyddsläkemedel till det landsting där är beläget. Detta oavsett var de patienter som hämtat ut läkemedlen är bosatta. Konsekvensen av den förtydligande bestämmelsen som föreslås i kombination med att kommer att sköta debitering och utbetalning av apotekens ersättning är att landstingen i ökad grad kommer att bära kostnaderna för sina egna landstingsmedlemmars smittskyddsläkemedel. Konsekvenserna av reformen om kostnadsfria läkemedel för barn redovisas i prop. 2015/16:1 utg. omr. 9 avsnitt 4.6.6. I propositionen beräknas reformen vad gäller gruppen barn som omfattas av lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd totalt innebära en ökad kostnad för landstingen med 2015/16:97 ca . Vad gäller kostnaden för landstingen för att tillhandahålla kostnadsfria varor till dessa barn konstateras att det saknas reglering om vilka avgifter som de ska betala. Det finns inte heller några samlade uppgifter om vad barnen de facto betalt för varorna. Med beaktande av att det är relativt få barn med en begränsad vårdkonsumtion bedöms kostnaderna öka högst marginellt. På den svenska apoteksmarknaden finns både stora aktörer med kedjor och mindre fristående apotek. Totalt finns över 1 300 öppenvårdsapotek på den svenska apoteksmarknaden. fanns det i 30 aktörer som drev öppenvårdsapotek. och ICA Cura/Apotek Hjärtat har ca 370 apotek vardera och Kronans Apotek har ca 300 apotek. Inom som i praktiken består av småföretagare finns ca 165 apotek. Lloyds Apotek har ca 80 apotek. Därutöver finns ca 30 apotek fördelade på ca 15 mindre apoteksaktörer. När det gäller konsekvenserna för dessa aktörer har i sitt yttrande över utredningens betänkande särskilt fokuserat på den fördröjning av utbetalningen av apotekens ersättning för smittskyddsläkemedel som i vissa fall kan bli en följd av att E-hälsomyndig- heten tar över ansvaret på detta område. Enligt utredningen uppskattar att kostnaden för denna fördröjning uppgår till . Som framgår av avsnitt 7 har apoteken och landstingen efter att utredningens betänkande remitterats enats om en lösning där apoteken lämnar uppgifter om att ett läkemedel är kostnadsfritt enligt smittskyddslagen till och att landstingen utbetalar ersättning för dessa läkemedel två gånger i månanden. Jämfört med det förslag som utredningen lämnat kommer denna ordning således medföra lägre kostnader för checkkrediter och lån för apoteken. Konsekvenser för den kommunala Av 14 kap. 3 § regeringsformen framgår att en inskränkning i den kom- munala självstyrelsen inte bör gå längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. sen om att förtydliga kostnadsansvaret för smittskyddsläkemedel bedöms inte innebära att landstingens rätt till självbestämmande inskränks. eftersom det regleras i 7 kap. 4 § smittskyddslagen att lands- tingen ska svara för kostnader för smittskyddsläkemedel. bestämmelsen är enbart ett förtydligande av vilket landsting som ska svara för kostnaderna. Förslaget om att landstingen ska tillhandahålla kostnadsfria varor för barn som omfattas av lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innebär en mindre utvidg- ning av landstingens skyldigheter i förhållande till vad som gäller . Förslaget får betraktas som en inskränkning av den kommunala själv- Denna inskränkning måste vägas mot förslagets syfte, dvs. säkerställa att alla barn, oavsett ekonomiska förutsättningar, får de varor Prop. 2015/16:97 som de är i behov av. Vikten av att garantera god hälsa och en vård på lika villkor för alla barn bedöms väga över den begränsade inskränkning som förslaget innebär i den kommunala självstyrelsen. Förslaget bedöms därför vara proportionerligt och godtagbart. För kommer förslaget till att börja med medföra kostnader för utveckling. Myndigheten uppskattar kostnaderna för att utveckla hanteringen av statistik kring smittskyddsläkemedel till ca . Kostnaderna för utveckling av den del som avser debitering och utbetalning av apotekens ersättning för smittskyddsläkemedel uppskattas till ca . Dessa kostnader bedöms kunna finansieras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Därutöver innebär förslaget förvaltningskostnader. Myndigheten bedömer att hanteringen av statistiken inte kommer att innebära några extra kostnader och att hanteringen av debitering och utbetalning av apotekens ersättning kommer att medföra förvaltningskostnader på ca , vilket bör kunna finansieras inom ram. För statens del innebär förslaget om att ska sammanställa uppgifter för ekonomisk uppföljning av smittskyddsläkemedel att möjligheterna att följa kostnadsutvecklingen på detta område förbättras. I övrigt bedöms förslaget inte medföra några konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget om att förtydliga bestämmelserna om vilka som är berättigade till kostnadsfria åtgärder enligt smittskyddslagen så att det uttryckligen framgår att kostnadsfriheten gäller den som utan att vara bosatt här har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom enligt vad som följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 bedöms inte medföra några särskilda konsekvenser. Detta eftersom förslaget enbart innebär att gällande rätt förtydligas. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister I bestämmelsen anges för vilka ändamål personuppgifter i receptregistret får behandlas. I andra stycket anges att för ändamålet debiteringen till landstingen får uppgifter som kan hänföras till en enskild person inte omfatta annat än inköpsdag, kostnad, kostnadsreducering och patientens personnummer. I bestämmelsen läggs till att även uppgift om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168) får omfattas. Detta innebär att när för detta ändamål lämnar ut en uppgift om uttag av smittskyddsläkemedel till kostnadsansvarigt landsting får den uppgiften kopplas till patientens personnummer, se 14 §. I 8 § anges vilka uppgifter som kan hänföras till enskilda personer som receptregistret får innehålla. I 8 § första stycket 1 anges bl.a. att registret får innehålla uppgift om kostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Det förtydligas därför i 6 § att med begreppet kostnadsreducering avses just kostnadsreducering enligt lagen om läkemedelsförmåner m.m. Övervägandena finns i avsnitt 6. I bestämmelsen anges vilka uppgifter som kan hänföras till enskilda personer som receptregistret får innehålla. I första stycket 1 läggs det till att receptregistret även får innehålla uppgift om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168). Av 2 kap. 6 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel framgår att öppenvårdsapoteken vid expediering av läkemedel ska lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen om receptregister till . Förslaget om ändring i 8 § innebär därför att öppenvårdsapoteken till E- hälsomyndigheten ska lämna ut uppgifter om expedierade läkemedel som är kostnadsfria enligt smittskyddslagen. ska sedan lämna ut uppgifterna till landstingen, se 14 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. I bestämmelsen regleras att är skyldig att lämna ut vissa uppgifter från receptregistret till landstingen för ändamålen i 6 § punkterna 3 (debiteringen till landstingen) och 5 (registrering och redovisning till landstingen av uppgifter för ekonomisk och medicinsk uppföljning samt för framställning av statistik). Det läggs till ett nytt andra stycke om att ska lämna ut uppgifter om uttag av läkemedel som förskrivits kostnadsfritt enligt smittskyddslagen (2004:168) till det landsting som enligt 7 kap. 4 § smittskyddslagen ansvarar för kostnaderna, se även nedan avsnitt 12.2. Nuvarande andra stycket flyttas till ett nytt tredje stycke. Därutöver görs en språklig ändring i första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6. 12.2Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) 7 kap. 3 § I paragrafen finns bestämmelser om vilka som har rätt till kostnadsfria läkemedel samt kostnadsfri undersökning, vård och behandling enligt 1 och 2 §§. Andra punkten förtydligas så att det uttryckligen anges att kostnadsfriheten gäller den som utan att vara bosatt här har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom enligt vad som följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004. Någon ändring i sak är inte avsedd (jfr prop. 2003/04:30 s. 199). Övervägandena finns i avsnitt 8. 7 kap. 4 § Paragrafen har fått en i huvudsak ny lydelse. I paragrafen regleras att har kostnadsansvar för läkemedel som är kostnadsfria enligt 1 §. De delar av paragrafen som handlar om undersökning, vård och behandling samt om vaccinationer flyttas till en ny 4 a §, se nedan. I paragrafen införs regler om vilket landsting som ska ersätta ett öppenvårdsapotek för kostnaderna för läkemedel som lämnats ut kostnadsfritt enligt smittskyddslagen. Av 1 kap. 4 § och 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel framgår att med öppenvårdsapotek avses en sådan inrättning för detaljhandel med läkemedel till bl.a. konsument som bedrivs med tillstånd. Första stycket avser den vanligast förekommande situationen, dvs. att patienten är bosatt inom ett landsting. I dessa fall ska det landsting inom vars område patienten är bosatt ersätta kostnaderna. Frågan om var i en person ska anses vara bosatt avgörs av bestämmelser i folkbokföringslagen (1991:481). I andra stycket regleras vilket landsting som ska ersätta kostnaderna för smittskyddsläkemedel för patienter som inte är att anse som bosatta inom ett landstings område. I dessa fall ska kostnaderna ersättas av det landsting inom vars område den förskrivande läkaren har sin verksamhetsort. Övervägandena finns i avsnitt 7. 7 kap. 4 a § Paragrafen är ny. Bestämmelserna om undersökning, vård och behandling samt om vaccinationer som finns i 7 kap. 4 § förs efter vissa språkliga justeringar över till paragrafen. Någon saklig ändring är inte avsedd. Bestämmelserna behandlas i prop. 2003/04:30 s. 240 och i prop. 2011/12:123 s. 79 f. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2015/16:97 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd I paragrafens nuvarande lydelse anges att ett landsting ska erbjuda utlänningar som omfattas av denna lag de läkemedel som förskrivs i samband med vård som ges med stöd av lagen. Det gäller dock enbart läkemedel som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Det läggs till att ett landsting även ska erbjuda utlänningar som omfattas av denna lag och som inte har fyllt sådana varor som avses i 18 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. Vidare görs språkliga och redaktionella ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 9. Paragrafen innehåller bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vårdavgifter och avgifter för läkemedel enligt denna lag. Mot bakgrund av ändringen i 9 § läggs det till att regeringen även får bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter för varor enligt denna lag. Övervägandena finns i avsnitt 9. Sammanfattning av betänkandet Läkemedel för särskilda behov (SOU 2014:20) i nu aktuellt hänseende Det saknas möjligheter att enkelt följa upp vilka läkemedel och därmed kopplade kostnader som är aktuella för smittskyddsläkemedlen. För att öka möjligheterna till uppföljning och underlätta apotekens fakturering till landstingen föreslår utredningen att ska förmedla dessa fakturor (på samma sätt som sker för läkemedel som omfattas av läkemedelsförmånerna). För att detta ska kunna ske krävs att uppgiften om att läkemedlen är kostnadsfria enligt smittskyddslagen anges på ett strukturerat sätt på recepten. Vidare krävs då att anpassningar görs i såväl journalsystemen, apotekens receptexpeditionssystem som system. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att receptregistret ska få innehålla uppgift om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen. Öppenvårdsapoteken ska lämna ut uppgifter om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen till som ska vidarebefordra uppgiften till landstingen. statistik kommer därför att kunna innehålla uppgifter om smittskyddsläkemedel. Författningsförslag i betänkandet Läkemedel för särskilda behov (SOU 2014:20) i nu aktuellt hänseende Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister Härigenom föreskrivs att 6, 8 och 14 §§ lagen (1996:1156) om receptregister ska ha följande lydelse. Personuppgifterna i receptregistret får behandlas om det är nödvändigt för 1.expediering av läkemedel och andra varor som förskrivits, 2.registrering av underlaget för tillämpningen av bestämmelserna om läkemedelsförmåner vid köp av läkemedel m.m., 3.debiteringen till landstingen, 4.ekonomisk uppföljning och framställning av statistik hos , 5.registrering och redovisning till landstingen av uppgifter för ekonomisk och medicinsk uppföljning samt för framställning av statistik, 6.registrering och redovisning till förskrivare, till verksamhetschefer enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och till läkemedelskommittéer enligt lagen (1996:1157) om läkemedelskommittéer av uppgifter för medicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården, 7.registrering och redovisning till av uppgifter för epidemiologiska undersökningar, forskning och framställning av statistik inom hälso- och sjukvårdsområdet, 8.registrering av recept och blanketter som används för flera uttag, samt registrering av dosrecept och elektroniska recept, 9.registrering och redovisning till Inspektionen för vård och omsorg av uppgifter om enskild läkares eller tandläkares förskrivning av narkotiskt läkemedel eller annat särskilt läkemedel, för inspektionens tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal enligt patientsäkerhetslagen (2010:659), och 10. registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn över utbyte av läkemedel enligt 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. 10. registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. 1 Senaste lydelse 2013:1021, jfr förslaget i SOU 2012:75. för ändamål som avses i första för ändamål som avses i stycket 2 och 8, med undantag för stycket 2 och 8, med undantag för registrering av elektroniska recept, registrering av elektroniska recept, får endast ske i fråga om den som får endast ske i fråga om den som har lämnat sitt samtycke till har lämnat sitt samtycke till avses i första stycket 3 får upp- avses i första stycket 3 får upp- gifter som kan hänföras till en gifter som kan hänföras till en enskild person inte omfatta annat enskild person inte omfatta annat än inköpsdag, kostnad, kostnads- än inköpsdag, kostnad, kostnads- reducering och patientens person- (2004:168) och För ändamål som avses i första stycket 4, 6 och 10 får inga uppgifter redovisas som kan hänföras till en enskild person. första stycket 5 får inte, med undantag för utlämnande av uppgifter enligt 14 §, omfatta några åtgärder som innebär att uppgifter som kan hänföras till någon enskild patient redovisas. Dock får uppgifter som kan hänföras till en enskild förskrivare ingå i redovisning enligt första stycket 6 till samma förskrivare och till verksamhetschefen vid den enhet där för- skrivaren tjänstgör samt i redovisning enligt första stycket 9 till Inspektionen för vård och omsorg. Förskrivningsorsak får redovisas endast för de ändamål som avses i första stycket 5 och 6. I den utsträckning det behövs för ändamålen enligt 6 § får recept- registret innehålla följande uppgifter som kan hänföras till enskilda per- 1. inköpsdag, 1. inköpsdag, dosering, kostnad och kostnads- dosering, kostnad och kostnads- reducering enligt lagen (2002:160) reducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., om läkemedelsförmåner m.m. eller lagen (2004:168), 3.patientens namn, personnummer och folkbokföringsort samt postnumret i patientens bostadsadress, 4.förskrivarens namn, yrke, specialitet, arbetsplats, arbetsplatskod och förskrivarkod, 5.samtycke enligt 6 § andra stycket, och Förskrivningsorsak ska anges med en kod. 2 Senaste lydelse 2010:411, jfr förslaget i SOU 2013:23.