prop · H4035 · 2016-09-20 00:00:00 — De medel staten redan tillför dras ifrån kommunernas totala kostnader för reformen. Skillnaden mellan kommunernas totala kostnader för en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux och statens ersättning för sådan utbildning uppgår enligt beräkningarna till . Denna summa är således den del av kostnaden som går utöver vad kommunerna får och föreslås därmed utgöra ny ersättning till kommunerna från staten. SKL har framfört att det inte är möjligt att i det generella utjämningsbidraget härleda och ”hämta ut” medel som tillfördes för ett visst syfte . I detta fall anser regeringen emellertid att en sådan uppskattning måste göras. Annars är risken att staten ersätter kommunerna för en verksamhet som de redan har fått statlig ersättning för. SKL framför dock att man trots sina invändningar mot beräkningarna inte har kommit fram till att det tillskott som regeringen redovisat i budgetpropositionen för de nu föreslagna förändringarna ligger på en nivå som markant avviker från den som förbundets kansli räknat fram. Förbundet har därför ingen avvikande synpunkt avseende nivån på de medel som regeringen föreslagit att kommunsektorn tillförs. Närmare om beräkningarna – drygt hälften av kostnaderna för komvux finansieras av staten Kommunernas totala kostnader för komvux på gymnasial nivå uppgick till ca . Kostnaderna finansieras delvis genom riktade statsbidrag. Dessa statsbidrag uppgick till sammanlagt ca . Dessutom finansieras delar av kostnaderna genom det generella statsbidraget till kommunerna (utgiftsområde 25, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning). Den del av det generella statsbidraget som är avsedd att täcka kommunernas kostnader för vuxenutbildning uppgår till . Dessa medel tillfördes anslaget efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) och ska täcka kostnaderna för kommunernas utbildning för vuxna. stod komvux på gymnasial nivå för av kommunernas totala kostnader för vuxenutbildning. Detta innebär att ca av det generella bidraget till kommunerna kan antas vara ersättning för kommunernas kostnader för komvux på gymnasial nivå. En rättighet för elever med en examen från ett yrkesprogram att delta i komvux för att uppnå grundläggande behörighet till högskolestudier infördes i och med den nya skollagen och började tillämpas inom vuxenutbildningen . Kommunerna kompenseras för detta med . Även dessa medel ingår i det generella statsbidraget till kommunerna. Om man summerar de statsbidrag som räknas upp ovan kan statens respektive kommunernas andel av finansieringen av kostnaderna för komvux på gymnasial nivå beräknas. Av kommunernas kostnad för komvux på gymnasial nivå på ca 2014 täcktes ca av statsbidrag. Därmed finansierade kommunerna 2014 själva komvux på gymnasial nivå med ca . Beräknad kostnad för att uppnå grundläggande behörighet till De beräkningar som presenterades i Ds 2009:20 visar att av antalet årsplatser inom komvux på gymnasial nivå kan antas komma att upptas av elever som studerar med syftet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Utifrån detta antagande kan kommunernas kostnader för en rätt till utbildning inom komvux för att uppnå sådan behörighet beräknas uppgå till ca (av kommunernas kostnader på ). Beräknad kostnad för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning När det gäller särskild behörighet till högskoleutbildning deltog av kursdeltagarna inom komvux på gymnasial nivå 2014 i kurser som ingår i minst en områdesbehörighet enligt högskoleförordningen. Kurser som ingår i områdesbehörigheter kan dock även krävas för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom . Kurser som ingår i områdesbehörigheter kan även läsas av andra skäl än för att uppnå behörighet till eftergymnasial utbildning, t.ex. för att komplettera en oavslutad yrkesutbildning inom gymnasieskolan. Liksom har konstaterats i Ds 2009:20 är det därför troligt att en stor andel av de som deltar i en kurs som ingår i en områdesbehörighet läser kursen av andra skäl än för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning. Minst en tredjedel av de som deltar i kurser som ingår i minst en områdesbehörighet kan antas delta i kurserna av andra skäl än för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning. Beräkningarna av kostnaderna för den föreslagna rätten till komvux utgår därför från att av eleverna inom komvux på gymnasial nivå deltar i kurser i syfte att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning. I detta fall bedöms kostnaderna motsvara andelen elever. Kommunernas kostnader för en rätt till komvux för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare beräknas därför uppgå till ca (av ). Beräknad kostnad för att uppnå behörighet till Reglerna för grundläggande behörighet till skiljer sig från reglerna för grundläggande behörighet till högskolan. Grundläggande behörighet till uppnås i första hand genom en examen från gymnasieskolan eller motsvarande utbildning. Det spelar ingen roll om det är fråga om en examen från ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program. För motsvarande behörighet till högskolan krävs däremot i första hand en gymnasieexamen i form av antingen en högskoleförberedande examen eller en yrkesexamen kompletterad med godkända betyg i vissa teoretiska kurser (se vidare avsnitt 5). Då alla examina från gymnasieskolan ger grundläggande behörighet till är det också rimligt att anta att färre elever kommer att utnyttja komvux för att uppnå nämnda behörighet. För beräkningarna av kostnaderna för grundläggande behörighet till har följande antaganden gjorts. /14 var ca 90 000 studenter nybörjare i högskolan och ca 15 000 studerande nybörjare i . Andelen nybörjare i motsvarade därmed av andelen nybörjare i högskolan. Om sökande till utifrån resonemanget i ovanstående stycke antas utnyttja komvux för att nå grundläggande behörighet i mindre utsträckning än sökande till högskolan, kan kostnaden för utbildning inom komvux som leder till grundläggande behörighet till utbildning inom beräknas till ca (av ). När det gäller särskilda kunskaper för utbildning inom antas rätten till komvux för att uppnå sådana kunskaper utnyttjas i samma grad som rätten till komvux för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare (se uppskattningar om detta ovan). Kostnaden för en rätt till komvux i syfte att uppnå särskilda kunskaper för utbildning inom beräknas därmed uppgå till ca (av ). Ekonomiska konsekvenser för staten Införandet av en utvidgad rätt till behörighetsgivande utbildning i komvux enligt förslagen i denna proposition beräknas som ovan nämnts kosta totalt ca i ersättning till kommunerna. Då rätten inte antas innebära särskilt många fler elever inom komvux på gymnasial nivå än , bedöms den inte påverka statens kostnader för studiestöd. Kommunerna kan komma att behöva anpassa sin organisation och utbildning till den utvidgade rättigheten till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Regeringen bedömer därför att ytterligare medel, utöver ersättning för de beräknade kostnaderna ovan, bör tillföras kommunerna. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) föreslagit att ca ska överföras från staten till kommunerna . För samma ändamål har överföringen beräknats uppgå till samt och åren därefter. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen regleras bl.a. i 14 kap. regeringsformen. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Innebörden av bestämmelsen är att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en proportionalitetsprincip. Den slutliga bedömningen av hur denna prövning faller ut görs av i samband med att tar ställning i lagstiftningsärendet (se prop. 2009/10:80 s. 296). Kommunernas skyldighet att erbjuda komvux på gymnasial nivå regleras i skollagen. Som ovan nämns framgår det bl.a. av lagen att varje kommun ska erbjuda komvux på gymnasial nivå. rar vidare för att de som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå och önskar delta i sådan utbildning, också får det. Vidare anges att varje kommun ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov (20 kap. 16 §). En skyldighet för kommunerna att erbjuda utbildning som leder till grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning samt grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom innebär en utökad skyldighet för kommunerna jämfört med dagens reglering. Detta utgör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Inskränkningen i självstyrelsen bedöms dock vara motiverad med hänsyn till ändamålet med reformen, dvs. att bygga bort återvändsgränder i utbildningssystemet och säkra individers lika tillgång till behörighetsgivande utbildning i komvux. Enligt förslagen i denna proposition ska kommunerna ges stor frihet att välja hur man vill uppfylla skyldigheten att erbjuda utbildning inom komvux för att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom och vilka kurser som omfattas av rätten. Därmed bedöms kommunernas skyldighet att erbjuda utbildning inte ha gjorts mer omfattande än vad som är nödvändigt. Förslaget bedöms också ha utformats på ett sätt som inte vållar kommunerna större organisatoriska problem än nödvändigt. När det gäller rätten att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning eller särskilda kunskaper för utbildning inom får kommunerna inte samma frihet att avgöra vilka kurser som ska erbjudas. Inskränkningen i den kommunala självstyrelsen i denna del är dock nödvändig eftersom sådan behörighet inte kan uppnås genom olika kombinationer av kurser. Sammanfattningsvis har kommunernas möjligheter att själva bestämma i vilken utsträckning de ska erbjuda komvux på gymnasial nivå tillgodosetts i möjligaste mån med hänsyn till ändamålet med regleringen, nämligen att säkra individers tillgång till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för utrikes föddas etablering Förslaget i denna proposition om en utvidgad rätt till komvux på gymnasial nivå kan få en positiv effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män, eftersom rätten underlättar omställningar i arbetslivet. Den utvidgade rätten innebär att både kvinnor och män får bättre möjligheter att skola om sig och byta yrkeskarriär, vilket kan bidra till att bryta den könsuppdelning som präglar många av gymnasieskolans program och som även återspeglas i arbetslivet. Majoriteten av eleverna i komvux på gymnasial nivå är kvinnor, 2014 var av eleverna kvinnor och män. Andelarna kvinnor och män i komvux har varit relativt stabila . Eftersom aktuell reform inte bedöms påverka elevantalet inom komvux på gymnasial nivå finns inte heller skäl att tro att reformen skulle påverka fördelningen mellan kvinnor och män bland eleverna. Eftersom fler kvinnor än män studerar inom komvux förväntas också fler kvinnor än män gynnas av reformen. 2016/17:5 Förslagen bedöms sammantaget även få en positiv effekt på etableringen på arbetsmarknaden av utrikes födda. Målgruppen nyanlända bedöms öka mot bakgrund av det ökade antalet personer som har sökt asyl i . är en relativt stor andel av eleverna inom komvux på gymnasial nivå, och därmed många av de elever som kan antas omfattas av den utvidgade rätten till komvux, utrikes födda (2014 ). Även bland utrikes födda är majoriteten av eleverna inom komvux kvinnor, 2014 var av de utrikes födda eleverna kvinnor och män. Utrikes födda kvinnor förväntas därmed gynnas mer av reformen än utrikes födda män. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser i förhållande till . Påverkan på företag och konkurrensförhållanden Kommunerna kan överlämna uppgifter inom komvux på entreprenad till enskilda fysiska eller juridiska personer. I praktiken är det dock enbart juridiska personer som efter en upphandling anordnar utbildning inom komvux på entreprenad. uppgick andelen upphandlad utbildning inom komvux på gymnasial nivå till , sett till andelen elever som deltar i utbildning som ges av en privat utbildningsanordnare. Förslagen kan innebära att vissa kommuner behöver bredda sitt utbud av utbildningar inom komvux, vilket kan påverka vilka utbildningar som upphandlas. Förslagen bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 16 § Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. I paragrafen finns bestämmelser om huvudmannens ansvar när det gäller vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå. Ändringen, som innebär att det, utöver till 19 §, hänvisas till de nya 19 a och 19 b §§, är en följd av att det införs nya bestämmelser om rätt att delta i komvux på gymnasial nivå. § En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt § men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom har rätt att delta Prop. 2016/17:5 i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande behörighet till högre utbildning. Enligt den hittillsvarande lydelsen krävs att en vuxen har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå. Ändringen innebär att en vuxen har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå även om han eller hon inte har en sådan Genom ändringen är det tillräckligt att den vuxne, utöver att de allmänna behörighetsvillkoren enligt 20 § ska vara uppfyllda, inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom för att en rätt till komvux på gymnasial nivå ska föreligga. Att det i lagtexten anges att rätten avser komvux som syftar till behö- righet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå är ett förtydli- gande jämfört med hittillsvarande reglering, där det anges att rätten avser komvux som syftar till grundläggande behörighet till högskolestudier. högskoleförordningen (1993:100) finns det bestämmelser om grund- läggande behörighet när det gäller såväl högskoleutbildning som påbör- jas på grundnivå som högskoleutbildning på avancerad nivå och högsko- leutbildning på forskarnivå. Bestämmelserna i förevarande paragraf avser dock bara högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och inte alla typer av högskolestudier. Uttrycket högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå förekommer också i 16 kap. 3 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. 19 a § Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare, har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild behörighet till hög- skoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om rätt att delta i kom- vux på gymnasial nivå för att uppnå särskild behörighet till viss högsko- Första stycket innebär att rätten till komvux på gymnasial nivå, för- utom den utvidgning som följer av ändringen i 19 §, även utvidgas på så sätt att en vuxen som har uppnått grundläggande behörighet till högsko- leutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare ska ha rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå för att uppnå särskild behörighet till sådan högskoleutbildning. I likhet med vad som gäller enligt 19 § krävs att den vuxne är behörig att delta i komvux på gymna- sial nivå enligt 20 §. Om personen har uppnått såväl en grundläggande som en särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare, har han eller hon enligt andra stycket rätt att delta i komvux för att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. En vuxen som har en grundläggande behörighet till en högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare och dessutom har en särskild behörighet till sådan utbildning i form av en viss områdesbehörighet (jfr 7 kap. 9 § högskoleförordningen) har alltså rätt läsa en eller flera kurser inom komvux på gymnasial nivå för att skaffa sig särskild behörighet i form av en eller flera andra områdesbehörigheter. Rättigheten begränsas dock på så sätt att den vuxne endast har rätt att delta i en sådan behörighetsgivande utbildning inom komvux åt gången. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 19 b § Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom , har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Den som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom och som uppfyller krav på särskilda kunskaper för en sådan utbildning har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar inom . Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Om den vuxne har uppnått grundläggande behörighet till studier inom , har han eller hon enligt första stycket också rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Med särskilda kunskaper avses sådana kunskaper som enligt förordningen (2009:130) om kan krävas för att en sökande ska vara behörig att antas till en yrkeshögskoleutbildning. I likhet med vad som gäller enligt 19 § krävs att den vuxne är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå enligt 20 §. Om personen både har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom och uppfyller uppställda krav på särskilda kunskaper för en sådan utbildning, har han eller hon enligt andra stycket också rätt att delta i komvux för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar inom . Det kan t.ex. för en viss utbildning inom ställas krav på sådana särskilda förkunskaper som en viss kurs i gymnasieskolan ger. En person som saknar dessa förkunskaper har då rätt att gå motsvarande kurs inom komvux. Rättigheten enligt andra stycket begränsas dock på så sätt att den vuxne endast har rätt att delta i en behörighetsgivande utbildning åt gången. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 19 c § Om grundläggande behörighet enligt 19 § kan uppnås genom olika utbildningar på gymnasial nivå, bestämmer hemkommunen vilken av utbildningarna som den ska erbjuda. 1. utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till högskoleutbildning Prop. 2016/17:5 som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller av särskilda kun- skaper för utbildning inom , och 2. så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om kommunens bestämmanderätt när det gäller vilken utbildning inom komvux som ska erbjudas en sökande som har rätt till komvux enligt 19 §. När en grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom kan uppnås genom olika utbildningar inom komvux på gymnasial nivå är det enligt paragrafen hemkommunen som bestämmer vilken utbildning som den vuxne ska få delta i. Hemkommunen kan erbjuda utbildningen helt i egen regi eller genom att samverka med en eller flera andra kommuner eller landsting (se avsnitt 5 och 6.3). Kommunen kan också erbjuda utbildning som en enskild fysisk eller juridisk person anordnar för kommunens räk- ning enligt ett entreprenadavtal (se 23 kap.). Utbildningen kan vidare er- bjudas i form av distansutbildning eller fjärrundervisning (se avsnitt 6.3). Av första punkten framgår att kommunen, vid sitt erbjudande av kom- vux, ska utgå från den vuxnes eventuella behov av särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybör- jare eller dennes behov av särskilda kunskaper för utbildning inom yrkes- Situationen kan t.ex. vara den att grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå kan uppnås genom två olika kurser inom komvux och att en av kurserna är en sådan kurs som dessutom krävs för särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare. I detta fall innebär bestämmelsen att kommunen ska beakta om den sökande har behov av särskild behörighet och i sådant fall erbjuda den av kurserna som krävs för sådan behörighet. Med särskilda kunskaper för utbildning inom avses sådana kunskaper som enligt förordningen om kan krävas för att en sökande ska vara behörig att antas till en yrkeshögskoleutbildning. Enligt andra punkten ska kommunen också så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. den vuxne t.ex. kan uppnå särskilda kunskaper för utbildning inom genom att läsa en av två olika kurser, ska kommunen, om det är möjligt, erbjuda den av de två kurserna som den vuxne före- Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 19 d § Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i första stycket ska bestämmelserna i 15 kap. 32 § tillämpas till och med första kalenderhalvåret det år de fyller . Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om rätt att delta i komvux någon annanstans än i hemkommunen. Paragrafen motsvarar första och tredje meningarna i det hittillsvarande andra stycket i 19 §. Bestämmelserna ändras på så sätt att de görs tillämpliga även på sådan rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå som regleras i 19 a och 19 b §§. Med anledning av Lagrådets synpunkter har den andra meningen i det hittillsvarande andra stycket i 19 § ersatts av ett tillägg i 21 § tredje stycket, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 19 e § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka kurser som omfattas av rätten att delta i utbildning enligt 19 a och 19 b §§. Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka kurser som en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå omfattar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 21 § En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §.