prop · H303159 · 2016-04-05 00:00:00 — Remissyttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2015/05650/S2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 8 och 9.6. I förhållande till lag- rådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4.1EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på energi Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, förkortat energiskatte- direktivet, är ett unionsgemensamt ramverk för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. De bränslen som omfattas av energiskattedirektivet svarar för den övervägande delen av den totala bränsleförbrukningen inom EU. sig om alla drivmedel, såväl fossila som sådana som har framställts av I fråga om uppvärmningsbränslen omfattar energiskatte- direktivet till en början en rad uppräknade bränslen. Det är främst fossila bränslen men även vissa biobränslen, som t.ex. vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt biogas. Direktivet innehåller bl.a. regler om vem som ska vara skyldig att betala skatt på bränsle och när skattskyldigheten inträder. punkten är att medlemsstaternas nationella beskattning av bränsle ska uppfylla vissa i direktivet föreskrivna minimiskattenivåer. innehåller direktivet krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemsstaterna att ge skattenedsättning och fullständig eller partiell skattebefrielse i andra situationer. har i varierande utsträckning utnyttjat dessa möjligheter. kan nämnas lägre skattenivåer, dock över minimiskattenivåerna, för bränsleförbrukning i vissa sektorer av näringslivet samt skattebefrielse för biodrivmedel och för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. som uppvärmningsbränsle. Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och el. Skattereglerna är anpassade till energiskattedirektivet. 2015/16:159 Både energiskatten och koldioxidskatten är att anse som miljörelaterade skatter. Nedsättning av eller befrielse från skatterna kan utgöra statligt stöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 4.2.1Allmänt om om statligt stöd och dess tillämpning Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. Begreppet statligt stöd är ett objektivt och rättsligt begrepp som definieras direkt i EUF-fördraget (jfr bl.a. SOU 2015:87 s. 54-57 om dess närmare innebörd och Europeiska kommissionens tolkning). Huvudregeln är att kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och god- känna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen antog gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, förkortat EAG (EUT C 82, , s. 1). EAG har fr.o.m. ersatts av Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), som tillämpas av kommissionen vid beslut i statsstödsärenden fr.o.m. detta datum. Medlemsstaterna har åtagit sig att anpassa befintliga stödordningar till de nya riktlinjerna inom . Kommissionen har sökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen. Kommissionen har antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundantagsförordningar). I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. Det åligger dock medlemsstaterna att uppfylla olika regler om informations- skyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en gruppundan- tagsförordning. Flertalet stöd i form av befrielse från energiskatt och koldioxidskatt ryms inom tillämpningsområdet för antingen kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, eller kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruks- produkter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37), förkortad FIBER. Kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EEAG) Kommissionen har, som framgår av avsnitt 4.2.1, beslutat riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, EEAG. I dessa riktlinjer anger kommissionen under vilka villkor stöd till energi och miljö kan anses förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Riktlinjerna omfattar bl.a. stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter. Stöd får inte beviljas företag som befinner sig i svårigheter eller som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden (se punkterna 16 och 17 i EEAG). Med stöd av ett bemyndigande från rådet enligt artikel 109 i EUF- fördraget har kommissionen antagit GBER och FIBER. I dessa förordningar anges vilka grupper av stödåtgärder som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kommissionen innan den genomförs. GBER och FIBER tillämpas fr.o.m. t.o.m. , jfr avsnitt 4.2.1. GBER och FIBER omfattar bl.a. annat stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter. FIBER är tillämplig på stöd som beviljas små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter om stödet inte överstiger vissa tröskelvärden, se artikel 1.1 och artikel 2. Enligt både GBER och FIBER gäller att stöd inte får beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Stöd får inte heller betalas ut till företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Dessa bestämmelser framgår av artikel 1.4 i GBER samt artikel 1.3 i FIBER. 4.2.4 Utvärdering, rapportering och övervakning I EEAG, GBER respektive FIBER redogör kommissionen, förutom riktlinjer som rör den materiella bedömningen av olika former av statliga stöd, också för den utvärdering, rapportering och övervakning som ska ske av godkända stöd samt sådana stöd som omfattas av någon av Dessa bestämmelser finns i punkterna 242–245 samt 252–253 i EEAG, kapitel II i GBER samt kapitel II i Det åligger medlemsstaterna att till kommissionen lämna dels information om stödåtgärden via ett elektroniskt anmälningssystem (arbetsdagar efter stödåtgärdens ikraftträdande), dels en årlig rapport till kommissionen om stödåtgärden. Vidare genomför kommissionen granskningar av ett urval av granskning omfattade 96 stödordningar. Vid en sådan granskning under- 2015/16:159 söker kommissionen om respektive stödordning följer bestämmelserna i kommissionens beslut eller bestämmelserna i tillämplig gruppundantags- förordning. Därutöver väljer kommissionen ut ett begränsat antal enskilda stöd inom respektive stödordning för närmare kontroll av om de följer de tillämpliga reglerna för statligt stöd. För att underlätta kommissionens övervakning är medlemsstaterna skyldiga att under bevara detaljerad information och styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i EEAG, GBER respektive FIBER uppfylls. Kommissionen driver ett långsiktigt förändringsarbete som ska leda till ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av hur reglerna för statligt stöd följs på nationell nivå och unionsnivå som kommissionens och medlemsstaternas institutionella befogenheter bevaras. Ett led i detta arbete är de regler om ökad offentlighet och information som lagts fast i samtliga kommissionens rättsakter på statsstödsområdet, som beslutats . Enligt punkt 104–106 i EEAG, artikel 9.1 i GBER samt artikel 9 i FIBER är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden och den fullständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger för stöd som omfattas av FIBER och som överstiger i övriga fall. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. Den tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattebefrielse är i huvudsak följande: Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer). Typ av företag (små eller medelstora respektive stora). Region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå. Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. Stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i belopps- intervall. Medlemsstaterna är skyldiga att iaktta kraven avseende insamlande av uppgifter rörande offentlighet och information enligt ovan fr.o.m. den 1 Redan tidigare riktlinjer respektive gruppundantagsförordningar inne- höll en skyldighet för medlemsstaterna att bevara detaljerad information över varje individuellt stöd och förse kommissionen med de uppgifter som kommissionen ansåg sig behöva för att övervaka tillämpningen av En nyhet i EEAG, GBER respektive FIBER, som kommer att behöva återspeglas i den svenska hanteringen av statliga stöd på området, är emellertid de uttryckliga krav som ställs på offentliggörande och information om individuella stödmottagare. proposition behandlas hur det säkerställs att de nödvändiga uppgifterna för att iaktta dessa krav kan inhämtas för offentliggörande när det gäller Härutöver behöver även vissa andra uppgifter läggas ut på webbplatsen. Det gäller datum för stödets beviljande, stödets syfte, beviljande myndighet och stödåtgärdens referens. Dessa uppgifter finns dock redan tillgängliga genom kommissionsbeslut respektive anmälan enligt GBER eller FIBER De fall av skattebefrielse enligt LSE som rör energiskatt på el behandlas inte i denna proposition utan hanteras inom ramen för det fortsatta lagstiftningsarbetet med anledning av betänkandet SOU 2015:87, som lämnats av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el. Remissbehandling pågår av detta betänkande (dnr Fi2015/04727/S2) och kompletterande promemoria Den särskilda norrlands- skattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet (Fi2016/00836/S2). 4.2.6 Närmare om offentliggörande av uppgifter om svenska skattestöd på webbplatsen Kommissionen arbetar med att ta fram ett system som möjliggör insamling, lagring och publicering av information om olika Detta kommer tillgodose de krav på publicering på en övergripande nationell webbplats som införts i EEAG, GBER respektive FIBER och som redovisas i tidigare avsnitt. Medlemsstaterna å sin sida ansvarar för att överföra korrekt information i enlighet med dessa Avsikten är att ska använda sig av detta system för att uppfylla de nya kraven. I propositionen Ändringar i lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler föreslås en lagreglering som slår fast att den som genomför en stödåtgärd ska svara för själva uppgiftslämnandet. I egenskap av stödgivande myndighet kommer således att ansvara för att lämna de uppgifter som följer av de nya kraven på Offentliggörandet kommer att ske på den webbplats som kommissionen tar fram. Uppladdning av data kan ske både genom inmatning, överföring i fil-format eller via automatisk överföring från myndigheternas befintliga datasystem. Uppgiftslämnande av statligt stöd som ges i form av skattebefrielse skiljer sig från uppgiftslämnandet vid övriga typer av stöd. ovan framgår i regelverken att dels uppgiftslämnande kan ske i intervaller (se t.ex. artikel 9.2 i GBER), dels offentliggörande ska ske från tidpunkten då stödet beviljades mottagaren, i motsats till som gäller för övriga stödformer. Kommissionen har vid multilaterala möten med medlemsstaterna diskuterat och tagit ställning till vissa metodologiska frågor kopplade till hur uppgiftslämnandet ska gå till. För skattestöd har därmed klargjorts att sådant stöd ska räknas samman över ett kalenderår. Detta gäller för att avgöra om tröskelvärdet för rapportering har överskridits, men också vid själva rapporteringen ska stöd till respektive stödmottagare inom respektive stödordning räknas samman och redovisas samlat. konkret att ska rapportera det samlade stödet som varje 2015/16:159 stödmottagare erhållit under ett kalenderår, med undantag för stödmottagare som inte passerar tröskelvärdet, uppdelat i enlighet med de stödordningar som stödet ges i enlighet med. En stödmottagare som under ett kalenderår erhållit under två separata stödord- ningar som omfattas av GBER föranleder alltså inte någon redovisning om individuellt mottaget stöd på webbplatsen. Enligt de nya EU-reglerna ska insamlingen av uppgifter som krävs för att uppfylla kraven på offentliggörande på webbplatsen ske med början . Den faktiska redovisningen på webbplatsen sker dock för skattestöd dels sammantaget kalenderårsvis, dels från tidpunkten då stödet från rapporteringssynpunkt anses beviljat. Vad gäller redovisningen av uppgifter om individuella stöd per stödmottagare på webbplatsen innebär detta att stödet räknas samman över ett kalenderår och den tidpunkt som stödet för rapporteringsändamål anses beviljat bör vara under respektive kalenderår. Tidpunkten för när uppgifterna senast ska rapporteras in till webbplatsen bör vara när förflutit från tidpunkten då den sista redovisnings- perioden för kalenderåret deklareras. Vidare har klarlagts hur vissa parametrar i rapporteringen, som framgår t.ex. av bilaga III till GBER, ska uttolkas för svenskt vidkommande, enligt följande. När det gäller stödmottagarens referens har kommissionen accepterat att enbart svenska organisationsnummer används. När det gäller region där stödmottagaren är belägen på NUTS 2-nivå samt verksamhetsområde på Nace-gruppnivå gäller att den region respektive det verksamhetsområde ska väljas där den stödmottagande aktiviteten i huvudsak äger rum. Systemet tillåter endast att dessa uppgifter lämnas för verksamhetsområde respektive region som är belägna i . 5Skattebefrielser på bränsleskatteområdet anpassas till Regeringens förslag: För de skattebefrielser på bränsleskatteområdet som utgör statligt stöd, införs regler i lagen om skatt på energi för att uppfylla regler om offentliggörande och information på en webbplats samt begränsningar till att inte ge statligt stöd till företag som är i svårigheter eller är föremål för återkrav. Promemorians förslag: I promemorian redovisas inte några övergripande bedömningar och förslag i ett särskilt avsnitt, utan återfinns endast uppdelade som separata förslag och bedömningar. Remissinstanserna: Följande synpunker framförs övergripande när det gäller samtliga förslag och behandlas vidare antingen i detta avsnitt eller i något av följande separata förslags- eller bedömningsavsnitt alternativt i konskevensanalysen i avsnitt 11. Förvaltningsrätten i , Datainspektionen, , , , , , Tillväxtanalys, och har inga synpunkter på förslagen. påtalar dock att ambitionen bör vara att så långt som möjligt återanvända existerande uppgifter i offentliga system om stödmottagande företag i syfte att minska den administrativa bördan för företagen. som nödvändiga enligt men påpekar att de medför en väsentligt ökad administrativ börda för såväl företag som för och anser därför att åtgärder bör vidtas för att minska de inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning då redovisningen av behov av speciella informationsinsatser, berörda företags storlek och eventuella likviditetseffekter är bristfällig. () anför att konsekvens- analysen underskattar de administrativa kostnaderna, de samhälls- ekonomiska konsekvenserna samt konsekvenser på andra miljö-, klimat- LRF kan inte acceptera den ökade regelbörda och krav på uppgiftslämnande som förslaget medför eftersom det strider mot ambitionen om minskad regelbörda för jordbruksföretag samt hindrar utvecklingen av en fossiloberoende fordonsflotta. LRF menar vidare att offentliggörandet av vissa företagsuppgifter även är tveksamt ur eftersom de sannolikt skulle medföra mycket stora konsekvenser för Nämnden menar också att konsekvensanalysen är för övergripande och att den utgår från uppgifter om administrativa kostnader som inte är relevanta att använda. ett viktigt inslag i att säkra en sund och väl fungerande konkurrens är att upprätthålls och efterlevs, men avstyrker samtliga förslag då alternativa lösningar borde undersökas i syfte att öka den praktiska genomförbarheten av regelverket och ta fram mycket tydliga menar att förslagen på ett negativt sätt påverkar konkurrensen på den svenska marknaden eftersom aktörerna som en del av affärsflödet blir tvungna att redovisa sina leverantörer. Vidare anser SPBI att de förutsätt- ningar som anges som grund för konsekvensanalysen är en grov underskattning av tidåtgången för de större aktörerna på marknaden. och Svensk Fjärrvärme konstaterar att kraven i stort synes vara nödvändiga för att uppfylla krav på statsstödsområdet men framhåller dock att det är angeläget att utöver de absoluta minimikraven hålla nere alla tillkommande administrativa krav. Organisationerna anser också att uppskattad tidsåtgång och administra- tiva kostnader för producenter, importörer, distributörer och användare av förnybara bränslen underskattas i konsekvensanalysen. Skogsindustrierna anser att förslagen skapar mycket administration för företagen och önskar därför att de förenklas och att antalet berörda Enligt Skogsindustrierna och Energigas är kostnaderna för den ökade administration kraftigt underskattad. menar även att förslagen kan medföra att företag undviker att köpa in Enligt (Svebio) innebär förslaget en ytterligare omfattande administrativ börda för de tillverkare 2015/16:159 och användare av berörda biobränslen, som genom sin verksamhet bidrar till att minska belastningen på miljö och klimat och reducerar användningen av fossila bränslen. Svebio menar att konsekvenserna av förslagen för företagen kraftigt underskattas, både den administrativa bördan och kostnaden samt anser att importen av biodrivmedel sannolikt kommer att motverkas och att mindre aktörer missgynnas på marknaden, vilket medför högre kostnader för kunderna och sämre konkurrenskraft innebär ökade administrativa kostnader för biodrivmedel, vilket påverkar konkurrensen mellan förnybara och fossila drivmedel. Vissa remissinstanser lämnar också synpunkter utan direkt koppling till Skälen för regeringens förslag: Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. som är av betydelse i detta lagstiftningsärende redovisas i avsnitt 4.2. Huvudregeln är att Europeiska kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. 2008 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, förkortat EAG (EUT C 82, , s. 1). EAG har fr.o.m. ersatts av Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), som tillämpas av kommissionen vid beslut i statsstödsärenden fr.o.m. detta datum. Medlemsstaterna har åtagit sig att anpassa befintliga stödordningar till de nya riktlinjerna inom . Kommissionen har genom beslut statsstödsärenden SA.43301 samt SA.43302 godkänt den svenska skattebefrielsen av flytande biodrivmedel t.o.m. utgången av 2018 och av biogas som används som drivmedel t.o.m. utgången av 2020. framgår att en förutsättning för godkännande är att uppfyller kraven i EEAG. Om inte uppfyller villkoren enligt beslutet innebär det ett missbruk av stöd enligt artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1589/2015 av om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. föreligger när stöd har utgått i strid med villkoren i statstödsbeslutet. Förfarandet vid missbruk av stöd är detsamma som vid olagligt stöd, dvs. medlemsstaten är skyldig att återkräva stödet från stödmottagaren. kraven enligt EEAG inte uppfylls riskerar alltså stödmottagarna att bli skyldiga att betala tillbaka skattebefrielsen jämte ränta från den dag då företaget fick del av skattebefrielsen. Med anledning av ovanstående föreslår regeringen att regler införs i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, som begränsar att stöd i form av skattebefrielse för biodrivmedel inte ges till företag som är i svårigheter eller är föremål för återkrav. Detsamma gäller för stöd i form av skattebefrielse för vissa flytande biobränslen och biogas för uppvärmning, se kommissionens beslut (SA.35586). Som redovisas i avsnitt 4.2.3 har kommissionen sökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen. antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundantagsförordningar). I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. Det åligger dock medlemsstaterna att uppfylla olika regler om bl.a. informationsskyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en gruppundantagsförordning. En förutsättning för att få ge stöd som anmälts enligt gruppundantagsförordningarna är därigenom att kraven uppfylls avseende regler om offentliggörande och information på en webbplats samt begränsningar till att inte ge statligt stöd till företag i svårigheter eller är föremål för återkrav. På samma sätt som föreslås för de stöd som har sin grund i kommissionsbeslut föreslår regeringen därför att regler införs i LSE så att de skattebefrielser som medges med stöd av gruppundantagsförordningarna endast får ges om de uppfyller kraven på att stödet inte ges till företag i svårigheter eller är föremål för återkrav samt att det säkerställs att uppgifter kan samlas in på ett tillfredsställande sätt så att krav på offentliggörande och information på en webbplats kan uppfyllas. Regeringen vinnlägger sig om att skapa en väl fungerande men administrativt hanterbar ordning för hur insamlingen ska ske av de nödvändiga uppgifter om individuella stödmottagare som krävs för att ska kunna uppfylla de EU-rättsliga kraven på offentliggörande av uppgifter på en webbplats. En generell utgångspunkt för regeringen är att söka begränsa den administrativa regelbördan för såväl uppgifts- lämnare som som det säkerställs att nödvändiga uppgifter samlas in. Regeringen anser, till skillnad från flera remiss- instanser, att de förslag som lämnas om ändringar i LSE ligger väl i linje med denna strävan och därför är det mest ändamålsenliga sättet på vilket kan säkerställa att de nu aktuella EU-rättsliga åtagandena uppfylls. Regeringens olika förslag och bedömningar presenteras och utvecklas mer i detalj i följande avsnitt. 2015/16:159 6 bränsleskatteområdet som omfattas av Regeringens förslag: I lagen om skatt på energi införs begreppet ’’stödordning” för att definiera vilka fall av skattebefrielse på bränsleskatteområdet som utgörs av statligt stöd enligt .