prop · H40353 · 2016-12-19 00:00:00 — Enligt UD-KC har slutit ett ramavtal med flyg- och båtmäklare. Avtalet är främst avsett för Försvarsmakten, men även UD har avropsrätt. Vid behov kontaktar UD-KC Försvarsmaktens transportavdelning. Den hjälper då UD med att avropa efterfrågad kapacitet från de avtalade leverantörerna.90 konstaterar att detta förfaringssätt ligger i linje med rekommendationer om att skilja på strategiska och operativa verksamheter. Som beskrivits i kapitel 2 regleras statens beredskapsansvar i lagen om konsulär katastrofinsats. föreskrifter om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna (UF 2011:5) har utformats med hänsyn till denna lag. Till föreskrifterna finns en vägledning som utarbetats av UD. Utifrån lagen och föreskrifterna har beredskapsgruppen tagit fram en mall för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner. Samtliga svenska ambassader och generalkonsulat har uppmanats att från och med årsskiftet 2015/16 ha beslutat om beredskapsplaner i enlighet med 86Intervju UD, (b). 87I enkät (se elektronisk bilaga 1) uppgav 24 utlandsmyndigheter att de var konsulär stödjepunkt. Det officiella antalet stödjepunkter är emellertid 20. Vid en jämförelse kunde konstatera att det både fanns utlandsmyndigheter som enligt uppgift är stödjepunkter som svarat att de inte är det, och utlandsmyndigheter som inte är stödjepunkter men som uppgett att de är det. 89SOU 2005:104, s. 335. 90E-post från UD, . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Undantaget är så kallade mini-utlandsmyndigheter91 som följer en förkortad version av . Enligt de bedömningsgrunder specificerat ska beredskapsplanerna följa rådande föreskrifter, i detta fall . De ska även vara tydliga och lätta att använda, och kända av de som förväntas använda dem. 4.5.1 De flesta men inte alla utlandsmyndigheter följer har gått igenom totalt 85 beredskapsplaner för svenska ambassader och generalkonsulat.92 Syftet var att kontrollera i vilken utsträckning utlandsmyndigheternas beredskapsplaner följer den gemensamma och innehåller de uppgifter som anger. Genomgången gjordes på UD mellan den 19 och . Tabell 2 redovisar en summering av huvudresultaten från genomgången. För en mer detaljerad beskrivning av metod och resultat hänvisas till Bilaga 2. Majoriteten av utlandsmyndigheterna följer i stora drag den gemensamma . Sammantaget är det 68 av 85 utlandsmyndigheter () som både följer och har uppdaterat sina respektive beredskapsplaner . I kontrast är det 12 utlandsmyndigheter () som varken följer eller har uppdaterat sin beredskapsplan . Tabell 2 Sammanställning av de viktigaste iakttagelserna från genomgången av utlandsmyndigheternas beredskapsplaner (procent, N = 85) Kriterier för överensstämmelse med mall Andel (procent) Beredskapsplanen följer UD:s gemensamma mall Beredskapsplanen innehåller planering för arbete i särskild organisation Det finns uppgifter om antalet svenska turister i verksamhetslandet Det finns uppgifter om antalet svenska bofasta i verksamhetslandet Det finns angivna platser för uppsamling och evakuering Det finns uppgifter om den senaste övningen Det finns uppgifter om myndighetens övningsbehov 91På en mini-utlandsmyndighet är en person ensam utsänd till ett specifikt land som svensk representant. Uppdraget är ofta begränsat till främjande eller politisk rapportering. Det regelverk som utrikesförvaltningen lyder under har delvis fått anpassas för att modellen ska kunna användas. Svenska minimyndigheter är ambassaderna i , , , , , , och , samt generalkonsulaten i , och . 92Ambassaden i och generalkonsulatet i samt minimyndigheterna exkluderades från genomgången. Ambassaden i exkluderades eftersom UD avråder från alla resor till . Generalkonsulatet i är ny utlandsmyndighet . För detta fanns för genomgången 19–ännu ingen beslutad beredskapsplan. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P Kriterier för överensstämmelse med mall Andel (procent) Det finns uppgifter om larmrutin Det finns uppgifter om test av larmrutin Det finns kontaktuppgifter till andra aktörer (myndigheter i värdlandet, resebolag etc.) som kan vara värdefulla i krisarbetet Källa: Egen sammanställning av enkätresultat redovisade i Bilaga 2. har noterat att många utlandsmyndigheter uppger att det är mycket svårt att få fram exakta siffror om antalet svenskar i verksamhetslandet. Förutsättningarna för att bedöma svenskläget varierar stort från land till land. Detta innebär att uppgifterna som förekommer i många beredskapsplaner är uppskattningar med i vissa fall stor felmarginal. har uppfattat att beredskapsgruppen är medveten om detta men anser att en kvalificerad gissning är bättre än inga uppgifter alls. De lägsta siffrorna i tabellen rör uppgifter om övningar. beskriver regelbunden övning som den mest framgångsrika metoden för kompetenshöjning inom krishanteringsarbetet, och i uppmanas utlandsmyndigheterna att genomföra minst en övning av hela eller delar av den särskilda krisorganisationen. Enligt ska utlandsmyndigheterna fylla i när den senaste övningen ägde rum, vad som övades och vilka som deltog, uppgifter om utlandsmyndighetens övningsbehov samt vilka övningar som planeras inför kommande år. genomgång visar att det finns utrymme för förbättringar av beredskapsplanerna med avseende på dessa uppgifter: av planerna saknar uppgifter om den senaste övningen, redovisar inte vilka övningar som planeras och majoriteten av planerna, , saknar en bedömning av myndighetens övningsbehov. För endast 23 av de 85 beredskapsplanerna () finns samtliga efterfrågade uppgifter angivna.93 93Att uppgifter saknas i beredskapsplanen innebär inte nödvändigtvis att aktiviteter inte genomförts eller planeras, eller att myndigheten saknar uppfattning om sitt övningsbehov. kan dock inte vara försäkrad om att de aktuella utlandsmyndigheterna vidtagit rekommenderade åtgärder för att leva upp till sitt beredskapsansvar. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.5.2Delade meningar om som stöd för beredskapsplaneringen bedömningsgrund om att beredskapsplanen ska vara tydlig och lätt att använda undersöktes med hjälp av enkäten till utlandsmyndigheterna.94 Som tidigare nämnts består av olika delar, och innehåller både information för aktivt krisarbete och information om hur utlandsmyndigheten ska arbeta löpande och förberedande. Resultaten indikerar att i stort sett fungerar bra, men bedömer att det finns ett visst utrymme för förbättring och finjustering. Framförallt kan utformningen förbättras så att beredskapsplanerna fungerar ännu bättre som stöd för aktiv krishantering om en kris eller katastrofsituation skulle inträffa. får ett gott betyg med avseende på hur väl den fungerar som stöd i det egna planeringsarbetet. Drygt hälften () upplever att fungerar ”mycket bra” och att den fungerar ”ganska bra”. I enkäten ställdes också frågor om beredskapsplanens relevans för att dels förbereda myndigheten för en kris och dels för aktivt krisarbete. Av resultatet framgår att en klar majoritet () av respondenterna upplever att beredskapsplanen är ”mycket relevant” för att förbereda myndigheten inför en kris och att den är ”ganska relevant”. När det gäller beredskapsplanens relevans för aktivt krisarbete upplever betydligt färre, , beredskapsplanen som ”mycket relevant” och en nästan lika stor andel, , upplever den som ”ganska relevant”. Respondenterna fick också ange hur stor praktisk användning de bedömde att utlandsmyndigheten skulle ha av den befintliga beredskapsplanen i händelse av kris. av respondenterna bedömde att de skulle ha mycket stor användning av planen i ett sådant läge. En mindre andel () bedömde att de endast skulle ha viss praktisk användning av beredskapsplanen för att hantera en verklig krissituation medan desto fler anser att de skulle ha ganska stor () användning av planen i ett sådant läge. Sammantaget innebär detta att totalt av respondenterna inte ger sina beredskapsplaner högsta möjlig betyg. Därmed finns förbättringspotential. 94 Se Bilaga 1 för en beskrivning av genomförande och en komplett sammanställning av enkätsvaren. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 4.5.3 De flesta men inte alla har kännedom om beredskapsplanen I enlighet med utrikesförvaltningens krisberedskapsmodell och målet om att all personal ska ha kännedom om beredskapsplanen, ställdes frågor om detta i enkäten till utlandsmyndigheterna. Resultatet visar att av respondenterna, som alla har beredskapsansvar, uppger att all utsänd personal vid respektive myndighet vet var planen finns och att också har tagit del av innehållet. Siffrorna för den lokalanställda personalen är dock lägre. av respondenterna uppger att all lokalanställd personal vet var planen finns och lika många att alla lokalanställda har tagit del av det innehåll som berör dem. Drygt hälften av utlandsmyndigheterna har en rutin för att utsända tar del av beredskapsplanens innehåll inom efter det att de tillträtt sin tjänst och inom en månad. saknar helt rutiner för detta vad gäller utsänd personal. För lokalanställda är motsvarande siffra . 4.5.4 Utlandsmyndigheternas beredskap kan bli bättre En viktig fråga för granskningen är hur väl utlandsmyndigheterna lever upp till det författningsreglerade kravet att hålla beredskap. I enkätundersökningen till utlandsmyndigheterna ombads därför de beredskapsansvariga att bedöma centrala aspekter av beredskap och krishanteringsförmåga. En fråga gällde den utsända personalens förmåga att larma och starta en särskild krisorganisation enligt de funktioner som finns angivna i beredskapsplanen. anser att den är ”mycket bra”, vilket den översta raden i Tabell 3 visar. En majoritet, , anser emellertid att förmågan är ”ganska bra”, vilket innebär att den fortfarande kan höjas hos de flesta utlandsmyndigheter. Liknande bedömningar görs av den samlade förmågan att upprätthålla ett krisarbete till dess att förstärkningsresurser kan vara på plats, vilket visas i den nedre raden i tabellen. Tabell 3 Förmåga att larma och starta en särskild krisorganisation kan bli bättre (procent, N = 90) Larm och uppstart av särskild (utsänd personal) Upprätthålla ett krisarbete till dess att förstärkning kan vara på plats (hela Källa: Egen sammanställning av enkätsvar 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När det gäller bedömningen av om den egna utlandsmyndigheten lever upp till det reglerade beredskapsansvaret visar Tabell 4 att anser att de helt och hållet lever upp till detta, medan närmare hälften (46,) upplever att de gör detta till mycket stor del. Förhållandevis många, , menar att de uppfyller sitt beredskapsansvar till ganska stor del och att de endast gör detta till viss del. Det finns ett samband mellan i vilken utsträckning utlandsmyndigheten bedöms leva upp till det föreskrivna beredskapsansvaret och tillgänglig tid.95 Ju mer tid de beredskapsansvariga upplever att de har till sitt förfogande, i desto högre grad bedömer de att utlandsmyndigheten lever upp till beredskapsansvaret. Tabell 4 Samlad bedömning av i vilket utsträckning utlandsmyndigheten lever upp till det föreskrivna beredskapsansvaret (N = 90) Till ganska stor del Till mycket stor del Källa: Egen sammanställning av enkätsvar bedömer således att utlandsmyndigheterna har en god beredskap, men att det finns förbättringspotential på många håll. 4.5.5Rotationssystemet innebär en risk att beredskapsansvaret inte uppfylls Den gemensamma beredskapsplaneringen och övad och utbildad personal är två av byggstenarna i utrikesförvaltningens krisberedskapsmodell. Alla medarbetare på en utlandsmyndighet förväntas ha kännedom om beredskapsplanen som det aktiva krishanteringsarbetet bygger på. Under granskningens gång har identifierat att det rotationssystem som tillämpas inom utrikesförvaltningen medför en organisatorisk utmaning för den konsulära krisberedskapen. Systemet innebär att en stor del av personalen med jämna mellanrum roterar mellan olika befattningar på UD i och på utlandsmyndigheterna. 95 Parvis korrelation, korrelationskoefficient 0,53. Statistiskt signifikant samband på femprocentsnivån. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P Det motsvarar ungefär en fjärdedel av samtliga anställda inom utrikesförvaltningen.96 Personalrotationen kan drastiskt påverka den enskilda utlandsmyndighetens kompetens i beredskapsfrågor. UD-KC uppger att de är medvetna om detta och att de hanterar denna risk genom att det alltid finns en beredskapsansvarig tjänsteman vid varje utlandsmyndighet som ska vara utbildad i krisberedskapsarbete. Planeringsenheten vid UD har också en kompetensdatabas där det framgår vilka utbildningar olika tjänstemän har gått. Därutöver uppges handläggarna i beredskapsgruppen ha så pass nära kontakt med utlandsmyndigheterna att de har god kännedom om när exempelvis en beredskapsansvarig tjänsteman på en utlandsmyndighet kommer att rotera.97 bedömning är att utrikesförvaltningens beredskapsplanering till stor del motsvarar de kriterier för ändamålsenlighet som specificeras i bedömningsgrunderna. Dock finns vissa områden som kan förbättras. tillämpar en gemensam krisberedskapsmodell. I händelse av kris aktiveras den särskilda krisorganisationen som är uppbyggd av ett antal olika funktioner. Vid behov kan förstärkningsresurser kallas in. Snabbinsatsstyrkan och beredskapsstyrkan ska kunna inställa sig på UD . Båda styrkorna har använts i olika omfattning vid konsulära kriser. bedömer att dessa resurser motsvarar bedömningskriteriet om att förstärkningsresurser ska finnas tillgängliga och snabbt kunna kallas in. UD-KC:s och utlandsmyndigheternas funktionsbaserade krisorganisationer är uppbyggda på ett likartat sätt. uppfattning är att funktionerna och deras respektive ansvarsområden är tydligt angivna i såväl UD-KC:s krishanteringsplan som i för utlandsmyndigheternas beredskapsplanering. Beredskapsplanerna utgår från lagar, förordningar och riktlinjer. Om utlandsmyndigheterna följer , menar att de får anses följa dessa. De allra flesta utlandsmyndigheter följer , men många kan bli ännu bättre. Inte minst gäller det att uppdatera planen och öva krishantering , samt se till att alla efterfrågade uppgifter förs in i planen. Personalens kännedom om beredskapsplanen ute på utlandsmyndigheterna kan också förbättras. upplevs på det stora hela som ett bra stöd för utlandsmyndigheterna i deras löpande beredskapsplanering men det finns indikationer på att den beredskapsplan som resulterar i inte är optimal som stöd i ett aktivt krisarbete. Det kan därför finnas anledning att se över hur de stödjande dokumenten till utlandsmyndigheterna bäst utformas. Det är möjligt att nuvarande mall kan behöva justeras så att 96SOU 2011:21, i världsklass, s. 347-348. 97Intervju UD, (b). 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndigheterna får ett dokument som fungerar som manual för aktiv krishantering och ett annat dokument som anger inriktningen för hur de ska arbeta löpande och förberedande med krisberedskap, och följa upp insatser. Avslutningsvis anser av de beredskapsansvariga tjänstemännen på utlandsmyndigheterna att de helt och hållet lever upp till det reglerade beredskapsansvaret. Därmed finns utrymme för utlandsmyndigheterna att själva eller med stöd av beredskapsgruppen höja sin beredskapsförmåga. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 5 Hur är organisationen utbildad och övad? Utbildning och övning är centrala delar i en krisberedskapsorganisation.98 I förarbetena till lagen om konsulära katastrofinsatser understryker regeringen att ”det ständigt pågående arbetet med att öva och vidareutveckla [beredskapsorganisationen], är av avgörande betydelse för hur en framtida kris kommer att hanteras”.99 Utbildning och övning är följaktligen en central del i den verksamhet som krisberedskapsgruppen vid UD:s konsulära och civilrättsliga enhet ansvarar för. Övning betraktas som en framgångsrik metod för kompetenshöjning och utlandsmyndigheterna uppmanas att genomföra minst en krisövning . har därför granskat om utbildnings- och övningsverksamheten inom utrikesförvaltningen bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och i tillräcklig omfattning. Bedömningsgrunderna utgår från den forskningslitteratur som presenterats i kapitel 2.3, de rekommendationer som de brittiska och amerikanska revisionsorganen lämnat i sina respektive granskningar100, samt utrikesförvaltningens interna riktlinjer101. Utifrån dessa källor bedömer att en ändamålsenlig utbildnings- och övningsverksamhet: •har utformats utifrån identifierade behov •har en tydlig koppling till beredskapsplaneringen •upplevs som relevant av dem som deltar •utgår från att utlandsmyndigheter med särskilda behov identifieras och prioriteras. Med avseende på tillräcklighet anser att: •all utsänd personal ska ha grundläggande kunskaper i konsulär krishantering •utlandsmyndigheterna ska genomföra övningar kopplade till beredskapsplanen minst en gång •övningar ska inkludera all personal som förväntas delta i krisarbetet. Vidare anser att UD bör ha en systematisk registrering av övningar och övad personal eftersom personalrotationssystemet som tillämpas inom utrikesförvaltningen kan medföra vissa utmaningar när delar av personalstyrkan byts ut. Om inte samtliga utlandsmyndigheter övar regelbundet (åtminstone ) finns 98Se till exempel Boin et al., 2005; Boin 2009; Drennan et al., 2005; och KBM, 2006. 2009/10:98, s. 15. 100Brittiska (National Audit Office) och Amerikanska (Government Accountability Office) har båda rekommenderat att beredskapsplaner testas minst en gång . konstaterar också att övningar upplevs som mer positiva och relevanta av utlandspersonalen om de är anpassade till lokala förhållanden och scenarierna de baseras på uppfattas som verklighetsförankrade. 101Mall för myndighetens konsulära beredskapsplan. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det i alla fall en teoretisk risk att en utlandsmyndighet, när en kris eller katastrof inträffar, bemannas av utsänd personal som aldrig har övat krishantering, eller att det gått sedan de senast deltog i en övning. 5.2Utbildnings- och övningsverksamheten har utvecklats över tid När den nuvarande krisberedskapsorganisationen inom utrikesförvaltningen tog form fanns ett stort behov av utbildning inom krisberedskap och praktiska övningar i krishantering. UD:s egen kompetens var begränsad och till en början fick UD därför mycket stöd från vad som sedan kom att bli MSB. har UD:s egen kompetens höjts succesivt och stödet från MSB har därför kunnat minskas. driver UD verksamheten på egen hand men samarbetar fortfarande med MSB vid vissa övningar och utbildningar. Över tid har övnings- och utbildningssatsningarna förändrats. Inledningsvis prioriterades de konsulära stödjepunkterna men påbörjades den satsning på hög kompetens i alla led i utrikesförvaltningen som präglar verksamheten . 5.2.1 Stödjepunkterna först ut i utbildningssatsningen Den första utbildningsinsatsen som genomfördes var en grundutbildning för beredskapsansvariga tjänstemän vid de 22 utlandsmyndigheter102 som utsetts till konsulära stödjepunkter.103 Med början och fram besökte dåvarande () och () tillsammans med UD alla stödjepunkter för att utbilda och öva dessa i krisberedskap och krishantering.104 Totalt deltog cirka 500 personer i utbildnings- och övningstillfällena.105 Fokus var att få igång utlandsmyndighetens krisorganisation. Utlandsmyndigheterna fick möjlighet att testa sina beredskapsplaner.106 102Ankara, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . 1032 § i protokoll från , daterat , dnr. UD2006/31256/EXPCH. krisberedskap och konsulära verksamhet – kompletterande inriktningsbeslut, s. 2. 104Insatserna gjordes inom ramen för SRV:s uppdrag att stärka förmågan att med kort varsel stödja utlandsmyndigheter och nödställda vid en krissituation utomlands. (Intervju MSB, . För en beskrivning av SRV:s uppdrag, se Regleringsbrev för avseende , rubrik 1.2.1.5, mål C. 105Internt PM från MSB, daterat . MSB:s stöd till . 106Internt PM från MSB, daterat . MSB:s stöd till . R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 5.2.2 Train-the-trainer: ett koncept för att nå ut till fler Efter satsningen på stödjepunkterna fortsatte samarbetet mellan UD-KC och MSB, som 2009 ersatte SRV och KBM. Tillsammans utvecklade de ett nytt koncept: train- the-trainer. Konceptet innebär att beredskapsansvariga tjänstemän vid utlandsmyndigheterna i en region samlas för att under 2–genomgå en fördjupad utbildning. Syftet är att de sedan ska kunna genomföra utbildningar och övningar på sina respektive tjänsteorter. Genom att samla flera beredskapsansvariga tjänstemän vid ett och samma tillfälle kan de tillgängliga resurserna utnyttjas bättre. ökar möjligheterna till erfarenhetsutbyte. Tanken är att en höjd kapacitet hos de beredskapsansvariga att själva genomföra utbildningar skapar kontinuitet i krisarbetet och bidrar till att upprätthålla kompetensen i organisationen.107 genomförde beredskapsgruppen fem train-the-trainer-insat- ser i samtliga fem regioner tillsammans med MSB.108 Därefter fokuserade beredskapsgruppen på att utveckla standardiserade övningspaket för simuleringsövningar och exempelövningar med handledning för att kunna ge ett mer systematiserat övningsstöd till de beredskapsansvariga vid utlandsmyndigheterna. Ett nytt utbildningsschema med fokus på simuleringsövningar togs fram. Sju sådana övningar genomfördes –2014. genomför UD-KC på egen hand så kallade regionmöten för beredskaps- och konsulärt ansvariga i en region. I mån av plats finns även möjlighet för lokalanställda att delta. En heldag ägnas åt konsulär krisberedskap och krishantering där teori varvas med en diskussionsövning enligt ett train-the-trainer-upplägg. Syftet är att deltagarna ska kunna leda samma eller en liknande diskussionsövning vid sin egen utlandsmyndighet. De kan då utgå från någon av de fem exempelövningar som beredskapsgruppen tagit fram eller utarbeta helt egna övningar. Genom att använda sig av någon av exempelövningarna kan de egna förberedelserna minimeras eftersom övningsmaterial inklusive handledning redan är framtagna. Övningarna finns både på svenska och engelska. Som en del i granskningen har deltagit som observatörer vid den dag som ägnades åt krisberedskap och krishantering på ett regionmöte i . intryck är att utbildningsupplägget är ett resurseffektivt sätt att stärka utlandsmyndigheternas beredskapsförmåga. Vidare framgick det tydligt under utbildningen att försiktighetsprincipen – det vill säga att ett krisarbete ska inledas så fort det finns minsta tecken på behov – genomsyrar tankesättet som beredskapsgruppen förmedlar. 107Internt PM från MSB, daterat . MSB:s stöd till . 108Nairobi (2010), (2010), (2011), (2012) och i (2012). PM från MSB, daterat , dnr. Redovisning av MSB:s svar på frågor om konsulära krisberedskapsorganisationen. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har också tagit del av utvärderingar från två regionmöten.109 Kursdeltagarna ger utbildningen goda omdömen. Den uppfattas som lärorik och inspirerande. Möjligheten att utbyta erfarenheter med andra är mycket uppskattad. 5.2.3 Fördjupningsövningar kombinerar teori och praktik påbörjade beredskapsgruppen en översyn av den övnings- och utbildningsverksamhet som dittills hade bedrivits. Översynen ledde fram till ett koncept med så kallade fördjupningsövningar – övningar med både diskussions- och simuleringsinslag.