prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — Nya och innovativa företag måste få en rimlig chans att utvecklas på marknaden för att deras innovationer ska nå efterfrågan och nytta för konsumenterna. Det är av stor betydelse att tillsynsmyndigheten säkerställer att stora och starka företag inte missbrukar sin marknads- position genom att försöka hålla tillbaka inno- vation och innovativa företag. Detta är särskilt viktigt på marknader där utveckling, innovation och förändring sker i snabb takt. tillsynsverksamhet, som leder till domar och ingripanden, syftar till att avhålla andra från att överträda konkurrens- och upphandlingslagstiftningen. I många fall leder även tillsynsverksamheten till att klarlägga rätts- läget. Detta har varit och är framgent en priorite- rad kärnuppgift för myndigheten eftersom det är på detta sätt som förutsättningar för en effektiv konkurrens på lika villkor kan uppnås. Rege- ringen bedömer att verk- samhet har bedrivits på ett sätt som motsvarar uppställda krav. Regeringen har i arbetet på EU-nivå med att förenkla och förtydliga statsstödsregelverket medverkat till att garantera en fortsatt strikt statsstödsregim och en stark kommission som kan säkerställa att reglerna efterlevs och tilläm- pas enhetligt inom EU. Detta säkerställer i sin tur lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden. Effektiva klimatåtgärder förutsätter ofta stat- liga stödåtgärder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 område bör därför utvecklas i samklang med fördraget och de långsiktiga klimatmålen. På nationell nivå har regeringens arbete på statsstödsområdet bidragit till att de stöd som ges är mer välriktade och effektiva, bl.a. genom att EU-förordningar med gruppundantag har börjat tillämpas i ökad utsträckning. Regeringens statsstödsarbete har också ett tydligt mervärde för samhällsekonomin. Inom näringspolitikens område har stöden riktats mot målsättningarna att ska vara världsledande på innovation, att stärka svensk konkurrenskraft och att uppmuntra fler företag att exportera. Inom miljöpolitikens område syftar stats- stöden till att bidra till uppfyllandet av de nationella miljömålen och regeringens övriga ambitioner inom miljö- och klimatområdet, bl.a. vad gäller att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer med en fossilfri fordonsflotta, se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 4.6Förvaltningen av bolag med statligt ägande överlämnade regeringen skrivelsen redogörelse för bolag med statligt ägande (skr. 2015/16:140) till . I det följande redovisas kompletteringar till skrivelsen. 4.6.1Återrapportering av vissa frågor har tillkännagivit att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tyd- liggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:373). har ett uppdrag att vara ett ledande företag i utvecklingen av den svenska transportsektorn med anknytning till järnväg i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Regeringen anser att det finns anledning att förtydliga uppdraget för att understryka det viktiga ansvaret har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Ärendet bereds inom . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har tillkännagivit att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägs- transporter i högre utsträckning kan tillgodoses. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:373). Rege- ringen avser att återkomma till med anledning av betänkandet. I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som närings- utskottet anfört i sitt betänkande om förvalt- ningen av (bet. 2015/16:NU4, rskr. 2015/16:43). I tillkännagivandet framhåller utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Det förvaltningsmandat gett rege- ringen innebär att regeringen aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att dess långsiktiga värde- utveckling blir den bästa möjliga samt att, i före- kommande fall, de särskilt beslutade samhälls- uppdragen utförs väl. Regeringens nuvarande förvaltningsmandat är att säkerställa att den långsiktiga värdeutveck- lingen för ska bli den bästa möjliga. Regeringen utövar sin förvaltning av samtliga statligt ägda bolag enligt de grundläggande prin- ciperna för statens förvaltning av bolagen med statligt ägande. Det innebär att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av bolagen med statligt ägande ska generera god avkastning med ett balanserat risktagande. Regeringen avser att fortsätta att förvalta samtliga bolag med statligt ägande enligt dessa principer. För en utförligare beskrivning av rege- ringens förvaltning av bolag med statligt ägande se regeringens skrivelse 2015/16:140 redogörelse för bolag med statligt ägande (skr. 2015/16:140). Med detta anser regeringen att det aktuella tillkännagivandet är slutligt behandlat såvitt avser . har godkänt att aktierna i inte ska medföra rätt till utdelning, att bolagets vinst i den mån den inte reserveras ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen och att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24, bet. 2015/16:NU1, rskr. 2015/16:89). Bolags- ordningen i AB kanalbolag har ändrats enligt detta genom beslut på årsstämman . Därmed anser regeringen att ärendet är slutbehandlat. Regeringen lämnade propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) till . I propositionen föreslås att ett nationellt utvecklingsbolag in- rättas, som ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskomplette- rande indirekta investeringar. har bemyndigat regeringen att inrätta bolaget (bet. 2015/16:NU23, rskr. 2015/16:295). Det natio- nella utvecklingsbolaget, , etable- rades och bedöms vara operatio- nellt . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.6.2RISE innebar att det helägda dotterbolaget skulle Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att vidta följande åtgärder för att effektivisera den legala och organisatoriska strukturen kring () och därtill knutna institut; 1.bredda verksamhetsinriktningen för så att verksamheten, i tillägg till vad som tidigare angetts av , ska kunna bedrivas genom intresse- eller dotterbolag, ska kunna omfatta provning, certifiering och utbildning för industri- sektorn, därmed förenlig verksamhet samt omfatta ägande och förvaltning av lös egendom, 2.förändra verksamhetsinriktningen för SP () så att den, i stället för vad som tidigare angetts av , ska vara i linje med den breddade verksamhetsinriktningen för som avses i punkt 1, och 3.vidta de åtgärder som krävs för att genom- föra en fusion mellan i enlighet med vad regeringen förordar. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande SP () bildades då den tidigare verksamheten inom ombildades till aktiebolagsform (prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr. 1992/93:384). I proposi- tionen anfördes bl.a. att SP ska bedriva verk- samhet på hög kompetensnivå inom områdena teknisk utvärdering, mätteknik, certifiering, godkännande, undersökning av material, kon- struktioner och system och därmed förenad FoU samt rådgivning. I syfte att samordna och utveckla statens ägarintressen i industriforskningsinstitut om- bildades nuvarande () 2009 till ett renodlat ägarbolag med utökade uppgifter och förstärkt mandat, men utan operativa institutsuppgifter (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). I samband med detta överfördes SP från att vara ett av staten direkt ägt bolag till att bli ett helägt dotterbolag till . Om- bildningen av till ett renodlat ägarbolag utföra de operativa institutsuppgifterna. I propo- sitionen Vårändringsbudget föreslog dock regeringen att inriktningen för moderbola- get skulle ändras till att bolaget ska kunna bedriva operativ verksamhet och bereda vinst åt aktieägaren, vilket godkände (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). I syfte att stärka kunderbjudandet pågår inom ett arbete för att effektivisera institutens legala och organisatoriska struktur. En legal omstrukturering genomförs för att åstadkomma ett mindre antal aktiebolag där verksamheten organiseras utifrån affärsområden. För att slutföra omstruktureringen av och SP krävs att verksamhetsföremål justeras så att den nuvarande verksamheten kan bedrivas såväl direkt i som indirekt genom intresse- eller dotterbolag. Föremålet för verksamhet bör även utökas något för att spegla den verksamhet som bedrivs inom SP och dess dotterbolag, vilket inkluderar tillhandahållande av utbildning och tjänster för industrisektorn. De tjänster som avses är främst verksamhet inom teknisk utvärdering, mätteknik och certifiering samt undersökning av material, konstruktioner och system. Vidare föreslår regeringen att verksamhet även ska kunna omfatta ägande och förvaltning av lös egendom. Sådan lös egendom avses primärt omfatta innehav av aktier som förvärvas i samband med etablering av fristående bolag till vilka verksamhet (immateriella rättig- heter, egendom etc.) och anställda hänförliga till innovationer överförs för avknoppning. Nämnda struktur är ett etablerat tillvägagångssätt för att möjliggöra för ett forskningsinstitut att överföra teknik till näringslivet, s.k. tech transfer. Detta tillämpas när innovationsarbetet inte kan drivas som projekt inom ramen för instituten eller när någon naturlig mottagare av den utvecklade tekniken ännu inte har identifierats. I den legala omstruktureringen vidtas även åtgärder i syfte att åstadkomma en enhetlig varumärkesanvändning och därmed stärkt kon- kurrenskraft för gruppen på den internationella marknaden. Ett led i denna omstrukturering handlar om att göra SP till nytt moderbolag i koncernen, men under namnet . För att möjliggöra detta krävs dels att SP:s verksam- hetsinriktning ändras i linje med här 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 föreslagna breddade verksamhetsinriktning, dels att en s.k. omvänd fusion genomförs. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att verksamhets- föremålet för SP ska kunna ändras i linje med det breddade verksamhetsinriktningen för , utan beaktande av vad som anförts till om SP:s verksamhet i tidigare propositioner (prop. 1992/93:239, prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:99). Slutligen föreslår regeringen att, vid den tid- punkt som bedöms lämplig, en fusion ska kunna genomföras mellan SP och . Som nämnts ovan är det SP som utför de operativa institutsuppgifterna och det är därför i detta bolag som merparten av avtal och immateriella tillgångar finns. För att underlätta fusionen avses en s.k. omvänd fusion genomföras, vilket inne- bär att SP formellt övertar statens aktier i och i utbyte erhåller staten aktier i nuvarande SP. Regeringen bör därför bemyndigas att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra fusionen. Detta innefattar främst att byta statens aktier i nuvarande mot aktier i nu- varande SP (blivande ). Avsikten är att moderbolaget i koncernen efter genomförd fusion ska heta . Efter en fusion gäller fortsatt att bolagets syfte ska vara att bereda vinst åt ägaren på samma sätt som forsknings- instituten inom dotter- och intresse- bolag gör . kommer även i fram- tiden, liksom dotter- och intressebolagen, att vara icke vinstutdelande. Vinsten ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolags- ordningen. Någon förändring av den industriforsknings- verksamhet som bedrivs inom som helhet avses inte ske med anledning av ovan anförda förslag. och svenska företag står sig väl i den globala konkurrensen. Tillväxten är hög och svensk export tar åter världsmarknadsandelar. är ett av världens mest innovativa länder och har varit med och lett den ständigt pågående strukturomvandlingen. Men det finns också utmaningar. Globalt sker ett skifte där ökad digitalisering förändrar förutsätt- ningarna för hela samhället inklusive närings- livets verksamhet. Ytterligare utveckling av ny teknik, nya arbetsmetoder och affärsmodeller krävs liksom höga kunskapsnivåer och god omställningsförmåga. Allt fler länder och företag konkurrerar högt upp i de globala värdekedjorna med kunskapsintensiva miljöer, produkter och produktion. Den internationella konkurrensen blir allt hårdare och tillväxten sker i högre grad utanför . och trots stora statliga investeringar i forskning och utveckling har svensk forskning haft en sämre utveckling än många konkurrentländer, men är fortfarande ett av de länder som producerar mest vetenskapliga artiklar per capita. Och tvärtemot de flesta jämförbara länder har även näringslivets investeringar i forskning och utveckling lång- siktigt minskat som andel av bruttonational- produkten. Regeringens näringspolitik fokuserar på att möta dessa utmaningar och syftar till att stärka förutsättningarna för företag att skapas, växa och exportera med bas i . Flest nya jobb skapas i näringslivet och framför allt i växande små och medelstora företag. Att det i hela landet finns framgångsrika och växande företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Näringspolitiken är därför en central del av regeringens jobbagenda. Den aktiva näringspolitiken bygger på insikten att är ett litet exportberoende land som har allt att vinna på ett nära samarbete mellan politik, universitet och högskolor, näringsliv, civilsamhälle m.fl. där kvinnor och män deltar på lika villkor. Genom samverkan kan vi fram- gångsrikt identifiera gemensamma prioriteringar och kraftsamla kring styrkor och ut- maningar. Regeringens jobbagenda bygger på stabila offentliga finanser och består förutom en aktiv näringspolitik av investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Regeringen fortsätter att driva en mer ambi- tiös och sammanhållen politik för hållbart före- tagande som bl.a. bidrar till att genomföra Agenda 2030, klimatavtalet från och de nationella miljökvalitetsmålen. Det finns en stor potential för näringslivet att bidra till omställ- ningen till ett mer hållbart och innovativt sam- hälle. Detta preciseras i regeringens skrivelse för hållbart företagande. Regeringen prioriterar insatser för att stärka innovationskraft och omställnings- förmåga genom åtgärder för att stärka statens finansieringsinsatser, att göra mer attraktivt för investeringar i produktion och utveckling samt för att skapa förutsättningar för framför allt små och medelstora företag att ta tillvara de möjligheter som den tekniska utvecklingen medför. Som en del i detta arbete förenklar regeringen för företagen genom ökad digitalisering, samordning av myndigheter samt stärkt digital vägledning samt information. I den kommande forskningspolitiska propo- sitionen avser regeringen att göra satsningar för att ska få ut fler innovationer, företag, jobb och samhällsnytta från statens investeringar i forskning och utveckling. Fortsatta åtgärder behövs också för att stödja Smart industri, regeringens strategi för nyindustrialisering av , Testbädd och de fem samverkansprogram som samlar ett brett urval av aktörer för att skapa förutsättningar för innovativa lösningar och nya exportmöjligheter med utgångspunkt i näringslivets styrkor och de samhällsutmaningar som står inför. Samverkan mellan det privata och offentliga har historiskt sett varit grundläggande för innovationskraft och ekonomiska utveckling samt lagt grunden för många svenska exportframgångar. Regeringen vill med sina insatser stärka förutsättningarna för en långsiktig och fördjupad samverkan där olika delar av sam- hället arbetar tillsammans och därigenom stärker konkurrenskraft. Exempelvis skapar regeringen också nya möjligheter för innova- tionsupphandling för att ytterligare stärka för- utsättningarna för en fördjupad samverkan mellan offentliga och privata aktörer i olika delar av samhället. De statligt ägda bolagen, som ytterst ägs av svenska folket, utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Staten har därför en viktig uppgift i att aktivt och professionellt förvalta statens ägande i bolagen så att de med ett balan- serat risktagande genererar god avkastning och säkerställer en långsiktig värdeutveckling. Bolag med statligt ägande ska, i enlighet med statens ägarpolicy, agera föredömligt inom området hållbart företagande, t.ex. inom miljöområdet, och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt förtroende. Det övergripande ansvaret för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslu- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tade samhällsuppdragen utförs väl. Såväl privat som statligt ägda företag behöver ständigt utvecklas för att kunna behålla sin position och stärka sin konkurrenskraft, i synnerhet inom innovation, digitalisering och hållbarhet. Håll- bart företagande är en förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska vara framgångsrika, moderna och innovativa företag som ligger i framkant. Trots att 120 000 fler personer har ett jobb nu jämfört med när regeringen tillträdde finns det grupper som står långt från arbetsmarknaden. Denna utmaning har förstärkts i och med omfattande mottagande av asylsökande och nyanlända. Bland de människor som söker asyl i finns en begränsad grupp äldre personer med låg utbildning som behöver bättre vägar in på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska värnas och utvecklas för att möta dessa utmaningar – vägen dit går inte via sänkta löner. Regeringen har infört extratjänster i välfärden och avser att för- stärka dessa. Dessutom avser regeringen att skapa minst 5 000 moderna beredskapsjobb i de statliga myndigheterna . Men mer behöver göras framför allt i privat sektor. Rege- ringen avser att skapa förutsättningar för fler jobb, med enkla vägar in, till avtalsenliga löner och villkor. En förutsättning för detta arbete ligger i en god dialog och samverkan med parterna. är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. Frihandel och globa- lisering skapar stora möjligheter för och svenska företag, men konkurrensen hårdnar snabbt och många länder ökar sin export och sitt handelsutbyte. För att behålla framskjutna position som forsknings- och innovationsland krävs fokus på att få ut mer innovation, fler innovativa tillväxtföretag och fler jobb ur de investeringar som staten gör i forskning och utveckling så att fler svenska innovationer kan komma till nytta och bidra till hållbar tillväxt. Vidare bör univer- sitets och högskolors samverkan med det om- givande samhället premieras. Innovationsklima- tet behöver stärkas genom insatser för att utveckla samverkan mellan universitet och hög- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skolor, större företag, unga innovativa företag samt stat, kommuner och landsting. Regeringen föreslår därför satsningar på strategiska inno- vationsområden, stärkta industriforsknings- institut och framstående test- och demonstra- tionsmiljöer, satsningar för att stimulera investe- ringar i affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential samt standardi- sering. Vidare genomförs en satsning på till- gänglighetsdesign. I den forskningspolitiska proposition som presenteras kommer dessa satsningar och inriktningen för politiken för de kommande tio åren att presenteras närmare. har näringslivets investeringar i svenska forsknings- och utvecklingsmiljöer minskat. Regeringen lanserar Testbädd för att vända utvecklingen och uppmuntra till att nya innovationer testas i . Målsättningen är att det ska bli mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer. För att samla befintliga tillväxtresurser till interna- tionellt konkurrenskraftiga och attraktiva utvecklingsmiljöer behöver samverkan mellan olika aktörer stärkas. Testbädd omfattar flera olika typer av satsningar. Insatserna genomförs huvudsakligen via strategiska inno- vationsområden, test och demonstration, forsk- ningsinstituten, utmaningsdriven innovation och samverkansprogrammen. Sammanhållna innovationsinsatser genom nationellt innovationsråd och samverkansprogram Regeringen har inrättat ett nationellt innova- tionsråd som ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt före- slå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. har identifierat tre områden som centrala för att lösa vårt samhälles utmaningar; digitalisering, life science samt miljö- och klimatteknik. Rege- ringen har inrättat fem samverkansprogram som adresserar dessa tre områden. Åtgärder inom dessa fem samverkansprogram är prioriterade och har följande inriktning: –Nästa generations resor och transporter Genom bl.a. digitalisering, nya drivmedel och miljövänligare transporter kan minska sin klimatpåverkan och öka expor- ten. Genom innovativ miljö- och klimatteknik, smarta elnät och digitalisering förbereder vi den framtida miljö som kommer att vara hem för en stor del av fram- tida invånare. –Cirkulär biobaserad ekonomi Genom en biobaserad ekonomi ska bio- baserade produkter användas för att ersätta fossila produkter. Den cirkulära ekonomin innebär att främja giftfria kretslopp, en resurseffektiv användning, återanvändning och återvinning av produkter och material samt att använda avfall som en resurs. Genom nya innovativa läkemedel, vård- metoder och ny medicinsk och digital tek- nik kan en framtid med en åldrande befolk- ning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens bemötas. –Uppkopplad industri och nya material Genom nya hållbara material, molntjänster, robotik och additiv tillverkning står vi redo inför den fjärde industriella revolutionen. Samverkansprogrammen bygger på och svenskt näringslivs komparativa fördelar och områden som är av särskild betydelse för fram- tida tillväxt och samhällsutmaningar. Sam- verkansprogrammen ska binda samman de insat- ser som görs för att stimulera innovations- samverkan mellan näringsliv, offentlig sektor, universitet, högskolor och institut i hela landet. Bland annat genomför regeringen tillsammans med näringslivet och andra aktörer en särskild satsning på innovativ produktion av biologiska läkemedel för att göra mer attraktivt för nya Life science-investeringar. Regeringen före- slår att ska tillföras för denna satsning. Förstärkt samverkan genom strategiska innovationsområden En central insats för att stimulera samverkan är strategiska innovationsområden där ledande aktörer från näringsliv, universitet och högskolor samt offentlig sektor prioriterar och kraftsamlar kring gemensamma insatser. Med en utökad satsning vill regeringen ytterligare stärka och förnya svenska styrkeområden samt lägga grun- den till förnyad, långsiktig och fördjupad sam- Regeringen föreslår därför att ska tillföras för den utökade satsningen på strategiska innovationsområden. För samma ändamål bör tillföras ytter- ligare 2018, 75 miljoner kro- nor 2019 och . som resurs för att stärka näringslivets konkurrenskraft Industriforskningsinstituten har en central roll i att möjliggöra för framför allt små och medel- stora företag att hänga med i och utnyttja möj- ligheterna med den snabba tekniska utveck- lingen. Industriforskningsinstituten stärker genom uppdrag från näringslivet förutsättning- arna för kommersialisering av nya idéer, varor och tjänster och är också en länk mellan närings- liv och lärosäten. Det nya konsoliderade Insti- tutes of () kommer bättre kunna bidra till näringslivets strukturomvandling och till regeringens mål inom strategiskt viktiga områden. För att stärka näringslivets förmåga att kon- kurrera med specialiserade produkter och tjäns- ter i de globala värdekedjorna beräknar rege- ringen att nivån på statsbidraget till ska öka med totalt . Utveckling av framstående test- och demonstrationsmiljöer