prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och totalt avsatta medel 2015 avser regeringen att avsätta till investeringar i Trafik- verkets regleringsbrev . Undantag från trängselskatt i överlämnade regeringen proposi- tionen Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i (prop. 2015/16:191) till . Regeringens förslag innebär att trängselskatt i i endast tas ut vid genomfartstrafik i området. Detta åstadkoms genom att kontroll- punkter sätts upp väster om . Enligt rege- ringens förslag ska trängselskatt för passage av betalstationerna i det s.k. Backaskaftet bara tas ut om en av de nya kontrollpunkterna har passe- rats före eller efter passagen av betalstationen. Den flerpassageregel och det maxbelopp som gäller i kommer att tillämpas på samma sätt som . Undantaget syftar till att minskar de hinder som dagens utformning av trängselskatten medfört för boende och verksamma i . Förslaget minskar också de negativa effekterna på den lokala tillgängligheten inom stadsdelen samt förbättrar tillgängligheten för besökare. Eftersom genomfartstrafik även fort- sättningsvis kommer att beskattas bedöms för- slaget inte ge någon negativ effekt på lokal- miljön. Det undantag som regeringen har före- slagit i propositionen förutsätter ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem och upphandling av och montering av ny utrustning. Det är ännu inte möjligt att säga säkert när detta kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . Förslaget bedöms medföra i minskade årliga bruttoskatteintäkter . Tabell 3.71 Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2017–2020 Intäkter från inbetald trängselskatt Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till investeringar 2017. Dessutom avser regeringen att avsätta samman- lagt för administrations- kostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed 1 . Tabell 3.72 Anslaget 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.73 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:14 Trängselskatt i . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 3.74 Anslagsutveckling 1:15 Sjöfartsstöd 1 Anslaget var nytt . har sjöfartsstödet redovisats som negativa skatter på inkomstsidan. Anslaget beräknas inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för sjöfarts- stöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. Tabell 3.75 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Sjöfartsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:15 Sjöfartsstöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om ut- delning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörj- ning. ekonomiska resultat har tidigare påverkats negativt av ökade kostnader för isbrytningen genom flera stränga isvintrar, med undantag för vintrarna 2014/15 och 2015/16 som var milda. Ökade kostnader för isbrytningen, omvärderingar av pensionsskulden som följd av låga marknadsräntor samt att intäkterna varit för låga har haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Det egna kapitalet var negativt för boksluten , men positivt , vilket främst beror på de ökade anslagen om totalt . Soliditeten vid det senaste bokslutet uppgick till , vilket är en förbättring men är långt från målet på . Bedömningen är att det kommer att ta innan soliditets- målet är uppfyllt. I syfte att uppnå full kostnadstäckning för sjö- och flygräddningsverksamheten ökades anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritids- båtsändamål med . Vidare har tilldelats en tillfällig ökning av anslagen 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål med som får användas till utgifter för isbrytnings- verksamhet, samt anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur med som får användas till driften av och slussar samt . Den tillfälliga anslagsökningen gäller för åren 2014–2016. För perioden –2019 prognostiserar ett positivt resultat efter finan- siella poster. Överskottet sätts av i en resultatutjämningsfond som kan användas för att balansera resultaten mellan ekonomiskt bättre och sämre år. upphör den tillfälliga ökningen av anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål och anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och sluss- infrastruktur. prognostiserar trots det ett positivt resultat efter finansnetto. Solidi- teten beräknas stiga till . De åtgärder som vidtagits beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . Regeringen bedömer att nuvarande ränta- bilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Vad avser soliditet pekar prognosen mot en avsevärd avvikelse mot det långsiktiga målet om . Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i , och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Nedanstående tabell redovisar prognosen över resultat så som det framställts i treårsplanen. Tabell 3.76 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på ränte- bärande konto i och utanför . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens för- slag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ord- ning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i Riksgälds- kontoret eller affärsbank. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: Sjöfarts- verkets investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt , se tabell 3.77. Anskaffning och utveckling av nya investe- ringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst investeringar i och kring såsom nya slussportar i , dammsäkerhetshöjande åtgär- der i och slussar samt olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. In- vesteringar ska också ske i lotsbåtar, arbets- fartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. Tabell 3.77 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya Sjötrafikinformation (VTS) Summa utgifter för anskaffning och varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst över en konjunkturcykel. ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om ut- delning och skattemotsvarighet vad avser Luft- fartsverkets ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flyg- trafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket, bl.a. och rådets förordning (EG) nr 391/2013 av om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet och kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster, med bl.a. prestationsplaner för säkerhet, kostnads-effekti- vitet, kapacitet och miljö. Intäkterna från en- routeverksamheten, vilka svarar för den större delen av intäkter, regleras inom ramen för EU:s prestationsplaner. Den nu- varande nivån förutsätter fortsatt genomförande av kostnadseffektiviseringar. bedriver följande tjänster: civil och militär flygtrafikledningstjänst en route och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och inter- nationellt. En route-avgiften och terminalav- gifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av den euro- peiska kostnadskontrollen inom ramen för prestationsplanen. Intäkterna är alltså i denna del reglerade, med viss möjlighet till korrigering i efterhand av vissa ingående parametrar. Presta- tionsplanen innebär att en route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. Trafikprognosen för luftrumsrörelser och antal s.k. service units, som utgör basen för debitering av avgift, innebär en tillväxt fram om i genomsnitt . utför den lokala flygtrafik- ledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt bedrivs lokal flygtrafiktjänst på en konkurrens- utsatt marknad. Den lokala flygtrafiktjänsten omfattar i ca 50 flygplatser med någon form av flygtrafikledningstjänst, antingen flygkontrolltjänst eller flyginformationstjänst. Av dessa ägs nio av och sju av Försvarsmakten. Av de övriga är flertalet kommunala och tre privata. Utvecklingen av tjänsten fjärrstyrda torn utgör en väsentlig förändring av marknadsförut- sättningarna och möjligheter. har tillsammans med bildat ett bolag för digital flygtrafik- tjänst. Regeringen bedömer att det nya bolaget bidrar till möjligheter att utveckla den digitala flygtrafiktjänsten och att uppfylla avkastningskravet. Det låga ränteläget utgör fortsatt en belast- ning för resultat och soliditet. Utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål För perioden –2020 prognostiserar Luft- fartsverket att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 52 miljoner kro- nor 2017 till 2020. Solidite- ten förväntas sjunka till . Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås målet avseende soliditet inte fullt ut , framför allt beroende på det låga räntelägets effekter för pensionsskulden och intäktsräntor. Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målet för soliditeten, även om det innebär att målet inte nås 2020. Även förutsättningarna för att nå resultatmålet kan komma att påverkas negativt, bl.a. till följd av lågt eller sjunkande ränteläge. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skatte- motsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.78 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på ränte- bärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verk- samheten. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen bör fortsatta gälla även . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till för- mån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på 150 miljoner kro- nor. Regeringen föreslår att dessa bemyndi- ganden kvarstår på samma nivå . verksamhet utomlands bedrivs huvudsakligen i samarbete med annan partner. I syfte att åstadkomma effektiva former för samarbetet samt att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för sådana samarbeten kunna bedriva verksam- heten inom ett gemensamägt företag. För att bl.a. få tillräcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag respektive sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsrisken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för och genom beslut med anled- ning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formuleringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen (2011:203). Den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvars- risker i verksamheten. Regeringen gör bedöm- ningen att båda dessa åtgärder är lämpliga för att begränsa risken i den berörda verksamheten. väntas 2016 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balans- räkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. finns därför ett behov av att kunna placera lik- viditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll avseende bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringens förslag: Investeringsplanen för flygtrafikledning –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt , vilket är i linje med behovet av långsiktig årlig investe- ringsnivå på ca . Anskaff- ning och utveckling av nya investeringar svarar för den större delen, . Vidmakt- hållande av befintliga investeringar utgör . Prioriteringarna styrs i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom lag- krav på EU-nivå samt behovet av att successivt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utveckla och förnya infrastrukturen i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. Investeringarna fördelas på kategorierna flyg- trafikledningsutrustning (ATM-utrustning), radarutrustning, kommunikationsutrustning, radioutrustning, byggnader, it och kommersiella investeringar. Projekt inom flygtrafikledningsutrustning avser främst det pågående internationella sam- arbetet avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet (COOPANS, COOPeration between ANS-providers) mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . I övrigt vidtas åtgärder för förbättrad säkerhet och kontinuitet. Investeringar avseende s.k. fjärrstyrda torn, som ingår i kategorin kommersiella investe- ringar, avser fortsatt utveckling av systemet. Inom såväl radio- som radarutrustning pågår byte av ålderstigna stationer i syfte att tillföra operativ funktionalitet, bättre täckning och nog- grannhet samt långsiktigt lägre kostnader. Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vid- makthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning, ventila- tion, mindre rivning samt investeringar på grund av lagkrav. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehov . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.79 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya inve- Summa utgifter för anskaffning och varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it) inklusive digitaliseringen av det offentliga (e- förvaltning), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it-området följs upp och redovisas även inom andra utgiftsområden. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att analysera om det finns konkurrens- hinder och behov av förhandsreglering, meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektronisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektors- ansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. har som uppgift att stödja och samordna den offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifie- ring och underskrift i den offentliga förvaltning- ens e-tjänster. Inom politiken för informationssamhället finns även ett antal kommittéer och forum, bl.a. (dir. 2012:61, 2012:04)), Bredbandsforum (dnr N2015/07486/ITP) och rådet för digitali- seringen av det offentliga (dnr N2015/07452/EF). () ger stöd till regeringens satsning på e-förvaltning (dnr N2015/03210/EF). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Politiken i informationssamhället 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa Politiken för informationssamhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till 365 mil- joner kronor. Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Regeringens förslag till anslag 2017 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2019 och 2020 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål är att elektroniska kommunika- tioner ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhanda- hållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av mark- naden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska sam- hällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Digitalisering av det offentliga Regeringens mål för digitalisering av det offent- liga är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effekti- vitet i verksamheten. Dessa mål förtydligar och preciserar regeringens förvaltningspolitiska mål, se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som upp- fyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betal- tjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg. omr. 22, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.2 Mål för området Målet för it-politiken är att ska vara Målet för postsektorn är att det ska finnas en Målet för politiken för de grundläggande bäst i världen på att använda digitalisering- posttjänst av god kvalitet i hela landet som betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha ens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg. omr. uppfyller de krav som anges i postlagen tillgång till grundläggande betaltjänster till 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg. omr. rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg. omr. bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Ett delmål är att elektroniska kommunika- tioner ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden 2014/15:1, utg. omr. 22, bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, utg. omr 22, 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen inom informationssamhället. Politikens bidrag inom detta område är ofta svår att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga och privata insatser. De viktigaste indikatorerna för att redovisa resultaten inom it-politiken är följande: –Andel kvinnor och män som använt inter- net i stort sett respektive som aldrig använt internet.