prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — nande av utbildningar samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för dessa länder till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt en överenskommelse med och anordnar utbildningar. Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och att stärka det regionala samarbetet för i första hand de nordligaste delarna av , och . Utöver stiftelsens stadgar regleras verksamheten av en överenskommelse mellan länderna som omförhandlas . undertecknades en ny överenskommelse för perioden –2019 (A2011/2830/A), med stöd av tidigare lämnat bemyndigande från . De avtalade årsplatserna uppgår till 80 för , 60 för och 145 för . Enligt överenskommelsen ska stiftelsen anordna och utveckla utbildningar för arbetsmarknadens behov i, i första hand, de nordligaste delarna av , och . Stiftelsen får även sälja tjänster och produkter som följer av utbildningsverksamheten. Verksamheten ska bedrivas flexibelt och anpassas till respektive lands behov inom i första hand nordkalottregionen, samt till deltagarnas behov av kunskaper för att kunna få och behålla ett arbete. Stiftelsen ska sträva efter att deltagarna förvärvar yrkeskompetens som bidrar till rörlighet mellan de nordiska ländernas arbetsmarknader vilket bland annat syftar till att öka den nordiska kompetensen och konkurrenskraften. Vidare ska validering av yrkeskompetenser erbjudas i syfte att öka möjligheterna till inträde på den nordiska arbetsmarknaden för personer med utomnordisk yrkes- och utbildningskompetens. Stiftelsen bör sträva efter att utforma utbildningarna så att de är anpassade för både kvinnor och män samt arbeta för att motverka könsstereotypa utbildningsval. Stiftelsen ska också arbeta med att tillämpa mål för verksamheten samt följa upp och mäta verksamhetsresultat. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 4.6.111:11 Bidrag till lönegarantiersättning Tabell 4.34 Anslagsutveckling 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till lönegarantiersättning enligt lönegarantilagen (1992:497) och de socialavgifter som ska betalas i samband med lönegarantiutbetalningen enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får användas för utgifter för arbetet med handläggning av lönegarantiärenden. uppgick bruttoutgifterna på anslaget för lönegarantiersättningen till och inkomsterna till . har utgifterna ökat och inkomsterna minskat jämfört med (se tabell 4.35). Tabell 4.35 Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning respektive 2016 Antalet konkurser uppgick till 3 200 , vilket är en minskning jämfört med . Antalet anställda i de aktuella företagen uppgick till 8 300, vilket är en minskning jämfört med . Antalet rekonstruktioner uppgick till 185 och minskade därmed jämfört med . Antalet berörda anställda i företagsrekonstruktioner uppgick till 4 100 personer, en minskning jämfört med (se tabell 4.36). Tabell 4.36 Företagskonkurser m.m. budgetåret 2013-första halvåret 2016 Källor: Tillväxtanalys och Kammarkollegiet. Anm.: Statistik för företagsrekonstruktioner finns inte tillgänglig. Antalet personer som har fått lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 23 300 –(se tabell 4.37), vilket är en ökning jämfört med . Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till , vilket är en minskning jämfört med /2015. Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 60, vilket är mer jämfört med /2015 (se tabell 4.38). Tabell 4.37 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2013–/ Källa: Kammarkollegiet. Tabell 4.38 Antalet personer med lönegarantiersättning uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2015 och – Antal personer med lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Genomsnittlig ersättning per person vid Genomsnittlig ersättning per person vid per person vid konkurs per person vid företagsrekonstruktion Källa: Kammarkollegiet. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.39 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.121:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Tabell 4.40 Anslagsutveckling 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. budgeterades och redovisades stöden på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. redovisas stöden på utgiftssidan under anslaget. Stöden lämnas dock fortsatt som en kreditering på arbetsgivarnas skattekonton. hade i genomsnitt 46 700 personer en anställning med nystartsjobb eller yrkesintroduktionsanställning. kronor, vilket är 376 miljoner kronor lägre än vad som anvisats på statens budget . Jämfört med budgetpropositionen antas utgifterna minska med 2017, 2018 och med 2019. Regeringens förslag avseende förändringar av nystartsjobben medför sammantaget att anslaget minskas med 2017, 2018, 2019 och med 2020. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna under anslaget minska med 2016, 2017, 2018, 2019 och med 2020. Övriga makroekonomiska förändringar förklaras även av en uppräkning av anslaget utifrån antaganden om timlöneutvecklingen. Regeringen bedömer vidare att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 6 . och 2020 beräknas anslaget till 5 850 555 000 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 4.41 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Förändring till följd av: -1 354 000 -1 225 000 -1 266 000 -1 354 000 -1 225 000 -1 266 000 -1 316 719 -1 600 553 -1 364 361 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Arbetslivspolitiken omfattar områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete, utom den del som avser arbetstid och arbetsmiljö på transportområdet (utg.omr. 22 avsnitt 3). I området ingår verksamhet vid och stödet till den regionala skyddsombudsverksamheten. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom området Arbetsliv Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (utg.omr. 2 avsnitt 5). I området ingår verksamhet vid Arbetsdomstolen. Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Utgifterna för arbetslivspolitiken 2017 beräknas öka något i och med de satsningar regeringen har Diagram 5.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 2000-2015 genomfört i budgetpropositionen 2016. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12: AU2, rskr. 2011/12:88). Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Antal dödsolyckor i arbetet. –Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. –Antal anmälda arbetssjukdomar. –Anställda och ohälsa. inträffade 34 dödsolyckor (26 arbetstagare och 8 egenföretagare) varav en av arbetstagarna var kvinna. Detta är en nedgång med sju jämfört med året innan. skedde de flesta dödsolyckorna inom branschgrupperna byggverksamhet, jordbruk och skogsbruk samt transport. Diagram 5.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 2000-2015 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Antalet arbetsolyckor som resulterat i sjukfrånvaro minskade –2009. Ökningstrenden –2013 bröts 2014, men ökade anmälningarna för män och för kvinnor jämfört med . För kvinnor har fallolyckor varit den vanligaste orsaken till anmälda arbetsolyckor och för män har olyckor orsakade av förlorad kontroll över stationära maskiner, handverktyg och fordon varit vanligast. Diagram 5.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 2000–2015 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Antalet anmälda arbetssjukdomar minskade kraftigt mellan 2003–2009 men har ökat . har antalet arbetssjukdomar varit stabilt för män och ökande för kvinnor jämfört med året innan(se diagram 5.3). var arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer den vanligaste orsaken till anmälningar av arbetssjukdom. Diagram 5.4 Anställda och ohälsa, upplevda besvär trötthet och sömn 2000-2014 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Diagram 5.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär värk och ängslan 2000–2014 Ovanstående två diagram illustrerar upplevda besvär som kan ha en koppling till arbetslivet hos förvärvsarbetande. Dessa data sträcker sig till 2014, förutom besväret ofta trött där senaste uppgiften är . Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor och män, där kvinnor har en högre rapportering av samtliga besvär jämfört med män. Både för kvinnor och män är ökningen tydligast när det gäller ängslan och oro. För kvinnor synes dessutom en ökning när det gäller värk i skuldror. Förändringar i övriga besvär, både för kvinnor och män, är små. är regeringens viktigaste myndighet för arbetsmiljöpolitiken. är en kunskapsorganisation som är beroende av kompetenta medarbetare och det tar att utbilda en inspektör. På grund av bl.a. pensionsavgångar har myndigheten stora rekryteringsbehov . Genom regeringens resursförstärkningar har kunnat rekrytera ett femtiotal nya inspektörer. Förrättningar används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, följa upp, utreda olycksfall, samverka eller informera. Av tabell 5.2 framgår utvecklingen avseende antalet förrättningar respektive antalet inspektioner . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 5.2 Antal förrättningar och inspektioner 2013–2015 Antalet förrättningar per inspektör ökade –2011, främst beroende på effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. Antalet förrättningar per heltidsarbetande inspektör har sjunkit och var 104 . Anledningen till nedgången är bland annat att myndigheten har lagt tid på att slutföra de organisationsförändringar som påbörjades och att använt metoder som är mer resurskrävande i flera av inspektionsaktiviteterna. Antalet förelägganden och förbud minskade till 519, jämfört med 727 . Av dessa har 56 överklagats. slutförde fyra olycksutredningar och djupstudier inom området hot och våld inom vård och omsorg. Ytterligare tre studier hann inte färdigställas . bedömer att denna typ av utredningar är viktiga även inom det psykosociala området och inte bara inom de traditionella tekniska och fysiska områdena. fortsatte eller påbörjades större nationella tillsynsinsatser riktade mot skolan, socialsekreterare och första linjens chefer inom vård och omsorg. trädde nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö i kraft. Detta föregicks av en landsomfattande informationskampanj via flera olika medier. har arbetat vidare mot företag som bryter mot arbetsmiljölagstiftningen för att få konkurrensfördelar s.k. gråa företag. I arbetet tillsammans med andra myndigheter har övergått till att benämna detta ”osund konkurrens i arbetslivet”. ingår i en samverkansgrupp med tio myndigheter. Syftet är att bedriva en övergripande samverkan genom omvärldsanalys och samordning av aktiviteter som avser t.ex. inspektion, regelförändringar och information. Svarstjänsten ansvarar bl.a. för att besvara allmänna frågor via telefon och mejl. har över 47 000 frågor besvarats. Som sektorsmyndighet har tillsammans med 21 andra myndigheter ett särskilt ansvar för att förverkliga regeringens funktionshinderspolitik. har perspektivet tillgänglighet beaktats i föreskrifts-, inspektions- och standardiseringsarbete. Uppdrag med anledning av regeringens nya arbetsmiljöstrategi I samband med att regeringen presenterade sin nya arbetsmiljöstrategi (En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 Skr. 2015/16:80) gavs en rad uppdrag (A2016/00159/ARM). Flera av uppdragen innebär samarbete med andra myndigheter, t.ex. avseende arbetsmiljö för de som arbetar på och vid väg eller i den gröna näringen. Ett särskilt uppdrag gavs till tillsammans med 11 andra myndigheter om webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare i . Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. I Vårändringsbudgeten och Budgetpropositionen ökade regeringen detta bidrag. innehåller redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten nio mätbara prestationer. Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till ändringar i och rådets direktiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (2004/37/EG). Förslaget går ut på att ändra eller införa gränsvärden för 13 kemiska ämnen. utgångspunkt är att stödja framtagandet av nya gränsvärden eftersom det är av stor betydelse både för arbetstagarnas hälsa och för rättvis konkurrens att EU-lagstiftningen uppdateras i enlighet med den vetenskapliga utvecklingen på området. Regeringen gav 2011 i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsrelaterade problem. Uppdraget pågick –2014. Slutrapporten för projektet lämnades till regeringen (Rapport 2015:6). fick både i regleringsbrevet i uppdrag att vidareutveckla arbetet som initierades 2011. Enligt uppdragen ska erfarenheterna från det tidigare uppdraget tas till vara och insatserna ska riktas till kvinnodominerade sektorer men användas för att förbättra arbetsmiljön för alla anställda, både kvinnor och män. Uppdraget innebär att insatserna bör riktas mot yrkesgrupper med hög sjukfrånvaro. För uppdragen har disponerat och . deltar dessutom aktivt i utvecklingsprojektet i myndigheter (JiM). Regeringen beslutade om en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020, (skr. 2015/16:80). Skrivelsen lämnades till . Arbetsmiljöstrategin utgår ifrån det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och tar avstamp i konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden: –Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. –Ett hållbart arbetsliv. –Psykosocial arbetsmiljö. Baserat på arbetsmiljöstrategin har regeringen tillsatt två utredningar och givit ett antal uppdrag P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 till som knyter an till de prioriterade områdena. De planerade åtgärderna kommer att pågå under ett eller . Arbetsmiljöstrategin ska också peka ut en riktning för arbetet . Strategin kommer löpande att utvärderas och utvecklas. Arbetsmarknadens parter är avgörande för förbättringar av arbetsmiljön och de har på olika sätt varit involverade under framtagandet av strategin. Parternas medverkan kommer också vara betydelsefull för det fortsatta arbetet med strategin. gav regeringen en särskild utredare uppdraget att bl.a. kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar, analysera om bestämmelserna om arbetsmiljöansvar är ändamålsenliga och se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter (dir. 2016:1). Uppdragen att kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar och att analysera bestämmelserna om arbetsmiljöansvar ska redovisas . Uppdraget om regionala skyddsombud, som även innefattar att utarbeta nödvändiga författningsförslag, ska redovisas . Utredning om nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö gav regeringen en särskild utredare uppdraget att föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2). Särskild satsning på arbetslivsforskning De tillfälliga medel som regeringen avsatt för arbetslivsforskning 2015–2018 har fördelats mellan för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och . Forte gjorde en förstudie inför utlysning av forskningsmedel rörande arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 har Forte lyst ut totalt (se vidare under utg.omr. 9 avsnitt 9.4). lyste ut medel för projektplaneringsbidrag beträffande forskning med relevans för myndighetens tillsynsverksamhet. Totalt inkom 104 ansökningar varav 11 stycken beviljades medel. beslutade att bevilja fyra av dessa ansökningar vardera för 2016-2018. genomför en förstudie om hur företagshälsovårdens kompetensförsörjning kan stödjas inom ramen för de särskilda medel som regeringen avsatt. ska även komma med förslag på hur fler läkare ska välja att utbilda sig inom tilläggsspecialiteten. I förstudien ingår också att kartlägga hur ST-ut- bildningen ser ut för specialiteten arbetsmedicin och hur den bäst bör utformas framöver utifrån målbeskrivningen. redovisade sitt uppdrag . Myndigheten föreslår att de kurser som läkare under specialiseringstjänstgöring i arbetsmedicin kan delta i annonseras samlat av en lämplig aktör. Eftersom behovet av fler läkare med specialitet i arbetsmedicin är stort, beviljade regeringen en ansökan från Stiftelsen för att stiftelsen ska driva ett projekt för att stärka kompetensförsörjningen inom företagshälsovården (A2016/00063/ARM) En redogörelse och utvärdering för projektet ska lämnas till . Statskontoret har vidare på regeringens uppdrag analyserat det statliga ansvaret och styrningen av utbudet av specialistkompetenskurser inom ramen för läkares specialisttjänstgöring. I rapporten Det statliga åtagandet för kurser inom läkares vidareutbildning (2016:14) konstateras att systemet med kurserna har stor legitimitet hos de berörda aktörerna och att det inte finns något som talar för att uppdraget skulle kunna utföras mer effektivt av någon annan aktör . Statskontoret bedömer därför att bör behålla uppdraget med specialistkompetenskurserna. Målet för regeringens arbetsmiljöpolitik är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Regeringens samlade bedömning är att de åtgärder som görs på området bidrar till att nå målet för arbetsmiljöpolitiken. Resultatet utifrån indikatorerna på arbetsmiljöområdet visar resultat som pekar i olika riktningar. Färre arbetstagare dog som en följd av arbetsolyckor jämfört med vilket är en indikation på att de åtgärder som har genomförts inom de mest riskutsatta branscherna har haft effekt. ökar både antalet arbetsolyckor med sjukfrånvaro och antalet kvinnor som drabbats av arbetssjukdomar. Både kvinnliga och manliga förvärvsarbetande rapporterar dessutom en ökad upplevelse av ängslan och oro som kan ha en koppling till arbetslivet. Efter att kraftigt ha minskat har utvecklingen av anmälda arbetssjukdomar planat ut för män men är stigande för kvinnor. var arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer den vanligaste orsaken till anmälningar av arbetssjukdom för kvinnor. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa tillsynsresultat kring rehabiliteringen. Vidare har och tecknat ett nytt utvecklat samarbetsavtal. Den fleråriga satsningen på kvinnors arbetsmiljö som har genomfört visar att den könssegregerade arbetsmarknaden bidrar till att kvinnor löper större risk att drabbas av belastningsskador och att ett genusperspektiv i det systematiska arbetsmiljöarbetet behövs för att komma tillrätta med detta. nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö förväntas skapa ökad medvetenhet i arbetslivet om sambanden mellan arbetsmiljö och psykisk hälsa. Förändringar i samhället och på arbetsmarknaden kommer också att ställa arbetsmiljöarbetet inför andra utmaningar. Den demografiska utmaningen, med behov både av ett förlängt arbetsliv och av ett hållbart arbetsliv genom hela yrkeslivet, är i detta sammanhang central. Regeringen har tillsatt utredningen för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) vars syfte är att ta fram ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet, utifrån det moderna arbetslivets utmaningar. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2). Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: –Tidsbegränsad anställning. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket är oförändrat jämfört med . uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Diagram 5.6 Veckoarbetstid (15–) 2015 Anm.: Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vanligen arbetade tid. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Källor: (). Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga anställda män. minskade andelen deltidsarbetande kvinnor i högre grad jämfört med föregående år. Andelen deltidsarbetande män fortsatte att öka något. Totalt arbetade av samtliga anställda deltid , vilket är i nivå med föregående år (se tabell 5.3). Tabell 5.3 Deltidsarbete (15–), 2012–2015 Andel deltidsarbete i procent av samtliga anställda Anm.: Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Källa: (). Kvinnor har i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se tabell 5.4). har andelen kvinnor med tidsbegränsad anställning minskat jämfört med föregående år, medan nivån för män är oförändrad. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4