prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Resultatet visade att 30 leverantörer uppfyller kravet för sammanlagt 53 program- tjänster, vilket är en dubblering jämfört med den senaste uppföljningen. Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är det lokala föreningslivets radio. Antalet innehavare av närradiotillstånd var 721 , jämfört med 777 . Vid utgången av 2015 sändes närradio i 143 områden, jämfört med 150 områden . Antalet förordnade lokala kabelsändarorganisationer var 21 , jämfört med 23 . Därutöver fanns 70 personer och privatpersoner registrerade som sändare av kabel-tv , jämfört med 84 . och tv har till uppgift att, genom granskning i efterhand, över- vaka om program som sänds i radio och tv eller tillhandahålls i beställ-tv står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen (2010:696) och de programrelaterade villkor som finns i program- företagens sändningstillstånd. Programrelaterade villkor finns för public serviceföretagen och, i mer begränsad utsträckning, för och övriga svenska programföretag som sänder i marknätet, bl.a. regler om saklighet och skydd för privatlivet. Antalet diarieförda granskningsärenden, såväl anmälningar som egna initiativ, har fortsatt att öka . Av dessa har andelen ärenden avseende SR, SVT och UR ökat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.10 Antalet diarieförda granskningsärenden –2015 Antal ärenden fördelade på ärendetyp (kan avse flera Ärenden avseende SR, SVT Utvecklingen när det gäller utgången i granskningsärendena är relativt stabil . Tabell 14.11 Utgången i granskningsärenden –2015 varav friande med kritik ansökte om påförande av särskild avgift i åtta fall, jämfört med fem fall 2014 och tolv fall 2013. Förvalt- ningsdomstolarna avgjorde slutligt elva sådana ärenden . talan bifölls helt i nio av ärendena. I två ärenden bifölls talan delvis genom att den särskilda avgiften bestämdes till ett lägre belopp än det yrkade. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan verkar för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Det sker främst genom en rad insatser för att öka medie- och informationskunnighet (), hos barn och unga. Med avses förmåga att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa innehåll i medier. Forskning om barns och ungas medievanor visar att medieanvändningen går allt längre ner i åldrarna. Myndigheten har därför fortsatt sitt arbete med inriktning mot personal som arbetar vid barnavårdscentraler (BVC). Utöver samarbete på nordisk nivå har inlett ett samarbete med de 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 baltiska staterna, bl.a. genom att översätta myndighetens utbildningsmaterial till olika språk. har fortsatt att genomföra regeringens uppdrag att utveckla och förlänga den nationella som också omfattar att förebygga våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/01869/D). Regeringen har vidare gett myndigheten i uppdrag att stärka arbetet med genom att utveckla, översätta och sprida utbildningsmaterialet för mig respektive delar av det material som ingår i (dnr Ku2016/01622/LS), se utgiftsområde1 avsnitt 9.7.2. beslutade myndigheten om åldersgränser för film i 201 ärenden enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Endast tre beslut överklagades, varav inget ändrades i högre instans. har på regeringens uppdrag lämnat in en rapport (dnr Ku2015/02477/MF) med bl.a. förslag till en utvidgning av ledsagar- regeln till att omfatta filmer med 15- årsgräns. Rapporten har remissbehandlats. och tv meddelade 2015 fem fällande beslut avseende tv- sändningar med våldsskildringar i strid med sändningstillståndens bestämmelse om mediets särskilda genomslagskraft. I två av fallen fälldes programföretagen även för utebliven varning i strid med radio- och tv-lagen (2010:696). I ett fall beslutade nämnden att även anmäla sändningarna till JK. publicerade rapporten medier 2015: Demografi, som innehåller analyser av hur föräldrars bak- grund påverkar barns medieanvändning. Arvs- fondsprojektet har gjort en enkätunder- sökning bland barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) och deras föräld- rar. Myndigheten har sammanställt resultatet av undersökningen med data från sina egna under- sökningar Ungar & medier 2015 respektive Föräldrar & medier 2015. Sammanställningen visar att barn med NPF i större utsträckning än andra barn råkar ut för hot, mobbning och sexuella närmanden på internet. visar den att datorer och internet ger många barn med NPF positiva upplevelser, t.ex. nya vänner. Ett arbete pågår för att revidera direktivet om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet). Europeiska kommissionen genomförde en öppen konsultation och ett antal konsultstudier om direktivets funktionssätt . Som en del i strategin för en inre digital marknad i genomfördes också en analys av behoven av anpassning av regelverket utifrån den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen. Ett förslag till ett reviderat direktiv presenterades och förhandlingar har därefter inletts. Arbetet med medier och information inom sker inom styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). Kommit- téns mandat omfattar även att följa upp den strategi för internets styrning som uppdaterades . Rätten till yttrandefrihet på internet, frågan om så kallad nätneutralitet och problemen med hot och våld mot journalister i medlems- staterna har fortsatt varit i fokus . Arbetet resulterade i en gemensam europeisk plattform för rapportering av hot och våld som lanserades och hanteras av fyra civilsamhällesorganisationer. antogs rekommendationer angående skydd för journa- lister av . Det svenska samarbetet med utgår från den av regeringen beslutade strategin för samarbete med 2014–2017 (U2014/00867/IS). Strategin har fem över- gripande prioriteringar: utbildning för alla, utbildning för hållbar utveckling, tillgång till rent vatten, yttrandefrihet och reformering av . är representerat i Svenska kommunikationsutskott och arbetar där med frågor främst rörande yttrandefrihet, journalisters säkerhet och medier. har i uppdrag att publicera en trend- rapport över utvecklingen inom yttrandefrihet och medieutveckling i världen. Den andra globala rapporten presenterades i av generaldirektör och kultur- och demokratiminister. driver i frågan om ökad press- och yttrandefrihet och journalisters säkerhet. svenskt förslag om åtgärder för ökad journa- listsäkerhet. Som ett led i detta beslut orga- niserade en stor konferens med medie- ägare . Frågorna var också aktuella under generalkonferensen , då ett beslut togs om fortsatta arbete med internetrelaterade frågor. Regeringens arbete för att förebygga journalisters utsatthet i redovisas under utgiftsområde 1. 14.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att de statliga insatserna på olika sätt bidrar till att målen för medieområdet uppnås. De snabba förändringarna inom området ställer dock krav på kontinuerlig utvärdering och anpassning av insatserna för att de ska vara fortsatt effektiva och ändamålsenliga. är det viktigt att säkerställa att det finns tillräckliga resurser inom området. Tidningsbranschen präglas av den pågående strukturomvandlingen som i många fall innebär ekonomiska påfrestningar. De förändringar av presstödet som trädde i kraft respektive bedöms bidra till att stödet utnyttjas mer effektivt . Det nya utvecklingsstödet till tryckta allmänna nyhetstidningar bedöms bidra till att skapa förutsättningar att långsiktigt utveckla elektroniska publiceringstjänster med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. är det viktigt att analysera behovet av medie- politiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör, något som omfattas av Medie- utredningens uppdrag. Regeringen bedömer att det reformerade presstödet bidrar till att stödja yttrandefrihet, mångfald på dagstidnings- marknaden samt dagstidningarnas oberoende och tillgänglighet. Regeringen föreslår även i denna proposition höjda stödnivåer för endags- tidningar (utgiftsområde 1, avsnitt 11.3). Därut- över föreslår regeringen i denna proposition en sänkning av reklamskatten för periodiska publi- kationer (Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.19). Den nya taltidningsmodellen har lett till att fler dagstidningar ges ut som taltidningar och till betydligt lägre kostnader för staten . Förändringen har även inneburit förbättringar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för användarna, som kan prenumerera på vilken tidning som helst i ett tillgängligt format oavsett var de bor i landet. är det fortsatt viktigt att följa utvecklingen inom taltidnings- verksamheten, bl.a. mot bakgrund av att antalet taltidningsabonnenter minskar. Regeringen bedömer att stödet till taltidningar bidrar till att uppnå medieområdets mål om tillgänglighet. Stödet fyller på det sättet viktiga demokratiska funktioner i samhället. Radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmänhetens tjänst bidrar genom de villkor och krav som ställs till uppfyllelsen av ett flertal av målen för medieområdet, nämligen att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmedier- nas oberoende och tillgänglighet. Regeringen bedömer, utifrån beslut, att SR, SVT och UR i huvudsak har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Programföre- tagens redovisningar och de synpunkter som nämnden framför på ett antal områden kommer att utgöra en del av underlaget för den översyn som ska göras efter halva tillståndsperioden, liksom för regeringens beslut om krav på SVT och UR att tillgängliggöra tv-sändningar –2019. Mot bakgrund av utvecklingen inom området har Myndigheten för press, radio och tv fått i uppdrag att i samband med en översyn av reglerna om vidaresändningsplikt även beskriva och analysera frågor om bl.a. tillgång till innehåll i allmänhetens tjänst i onlinemiljö (dnr Ku2011/01520/MF och dnr Ku2016/01609/MF). SR:s, SVT:s och UR:s verksamhet på internet I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) bedömde den förra rege- ringen att regleringen av programbolagens verk- samhet inte kan anses helt ändamålsenlig, eftersom verksamheten på internet på grund av bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen inte kan regleras i sändningstillstånden och därmed inte granskas. Programbolagen kan inte heller tillgodoräkna sig verksamhet på internet för uppfyllandet av villkoren i sändningstillstånden. Trots det bedömdes det inte vara motiverat med en utredning av aktuella bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen. har vid behandlingen av propositionen gett regeringen tillkänna att den ska överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att inom 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ramen för nuvarande reglering i praktiken få till- godoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen delar av samma skäl som tidigare anförts bedömningen att regleringen av programbolagens verksamhet inte kan anses helt ändamålsenlig. Regeringen överväger hur frågan om public service-företagens verksamhet på internet kan hanteras vidare och avser att åter- komma till vid senare tillfälle. Regeringen noterar vidare att MPRT i beslut om krav att tillgängliggöra tv- sändningar för personer med funktions- nedsättning har fastställt att tillgängliggörande i beställ-tv av program som har sänts i marknätet, via satellit eller genom tråd ska få tillgodoräknas till viss del när det gäller vissa tillgänglighets- tjänster. Beslutet, som avser andra program- företag än public service-företagen, gäller fr.o.m. t.o.m. . Rege- ringen avser som redovisats ovan att besluta om krav på SVT och UR att tillgängliggöra tv-sändningar –2019. gav 2012 regeringen till känna att en utredning om utformningen av en evenemangs- lista borde tillsättas (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12/224). Myndigheten för radio och tv, som bytte namn till Myndigheten för press, radio och tv, fick i uppdrag att lämna förslag till utformning av en evenemangslista. Under beredningen av ärendet lämnade ett nytt tillkännagivande i vilket regeringen uppmanades att beakta vissa synpunkter på listans utformning, bl.a. att en högre andel av allmänheten än den av myndig- heten föreslagna () skulle få tillgång till de evenemang som listan omfattar (bet.2013/14:KU28, rskr 2013/14:230). Myndig- heten fick i uppdrag att ta fram ett förslag till evenemangslista med villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits. I rapporten föreslogs bl.a. att kravet på befolkningstäckning ska vara uppfyllt om av tv-befolkningen har tillgång till den programtjänst som sänder evenemanget. Förslaget har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Kommersiell radio och tv m.m. efterhandsgranskning bidrar till att säkerställa att radio- och tv-lagen och bestämmelserna i sändningstillstånden följs. Den låga andelen fällande beslut tyder på god efterlevnad bland berörda programföretag. Antalet föreningar som sänder närradio fort- sätter att minska, men lokal icke- kommersiell radio och tv bedöms fortsatt betydelsefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda. Verksamheten bedöms bidra till uppfyll- elsen av medieområdets mål att stödja yttrande- frihet och mångfald. Utvecklingen inom analog kommersiell radio har gjort att nuvarande regelverk och frekvens- planering bör ses över inför den nya åttaåriga tillståndsperiod som inleds . Som en del i förändringsarbetet inför nästa till- ståndsperiod gav regeringen i uppdrag att i nära sam- arbete med Myndigheten för press, radio- och tv ta fram en ny frekvensplanering för analog kommersiell radio (dnr Ku2016/00937/MF). Frekvensplaneringen ska främja konkurrens och mångfald på hela radioområdet och ge förut- sättningar för en livskraftig kommersiell radio. Planeringen bör bl.a. möjliggöra sändnings- områden med så stor täckning som möjligt. Uppdraget ska slutredovisas och en delredovisning ska ske . pågår vidare ett arbete med att förbereda förslag till ändringar i radio- och tv-lagens regler om analog kommersiell radio, bl.a. när det gäller sändnings- områdens utformning. Förändringsarbetet syftar till att uppnå medieområdets mål att stödja yttrandefrihet och mångfald. Det faktum att medieanvändningen går allt längre ner i åldrarna samt att olika budskap och företeelser som bl.a. kränkningar, sexism, sexuell exploatering, extremism, hot, hat, rasism och felaktig information sprids snabbt på internet och sociala medier ökar behovet av att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Det är mot denna bakgrund viktigt att har tillräckliga resurser i arbetet att stärka medie- och informationskunnighet hos barn och unga. Regeringen bedömer att de statliga insatser som bl.a. genomförs av Statens medieråd bidrar till att uppnå medieområdets mål att motverka skadlig mediepåverkan. 14.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 221 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 221 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 221 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till och till för sändningsverksamhet för utbyte av tv-sändningar mellan och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tv- sändningar mellan och . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 252 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 252 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 252 tkr prisnivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för utgifter för informa- tion om forskningsresultat för att utarbeta mediestatistik och dokumentera ägar- och marknadsförhållanden inom svenska massmedier vid den svenska avdelningen av Nordiskt informationscenter för Medie- och Kommu- nikationsforskning (Nordicom). Tabell 14.15 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att utveckla arbetet med bl.a. den årliga publikationen Mediebarometern. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. Tabell 14.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 954 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 954 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 954 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. För att fastställa åldersgränser tar ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomstsida under inkomsttittel . Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag om att avskaffa det nuvarande avgiftssystemet (avsnitt 3.6.3). Den effekt som förslaget bedöms få när det gäller intäkter på budgetens inkomstsida har beaktats i denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.19 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och ytterligare –2020 i syfte att öka medie- och informationskunnigheten hos barn och unga. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vissa förvaltningsutgifter samt för utgifter för införandet av ett nytt taltidningssystem. Tabell 14.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. beslutade och aviserade anslags- föreslår att 57 556 000 anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.6 Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () inklusive dotter- bolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradio- kontot). Även verksamheten vid Myndigheten för press, radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgiftsmedel. Regeringens förslag: Från rundradiokontot till- delas 2 , 4 och . För den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och tv anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: föreslås att de tre programföretagen i allmänhetens tjänst tilldelas sammanlagt 8 från rundradiokontot. Enligt förslaget fördelas de samlade medlen med 2 899 600 000 till SR, 4 till SVT och till UR. Vidare föreslås att anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och tv. Medelstilldelning till SR, SVT och UR Medelstilldelningen till SR, SVT och UR har räknats upp i förhållande till 2016 i enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). En förutsättning för en 2-procentig upp- räkning av medelstilldelningen ska enligt riks- dagens beslut vara att antalet radio- och tv- avgifter inte minskar i någon större omfattning. I Rundradiorörelsens samlade ekonomi (dnr Ku2016/00640/MF) redovisar Radiotjänst i () en minskning av avgifterna . Det genomsnittliga antalet betal- ande hushåll hade 2015 minskat med 56 000, vilket motsvarade en minskning med 1,6 pro- cent. Minskningen kan delvis förklaras med att antalet betalande hushåll steg kraftigt , då RIKAB betraktade hushåll med datorinnehav som avgiftspliktiga. Genom en dom i 2014 ändrades praxis och ett stort antal avgifter har betalats tillbaka. Regeringen gör bedömningen att minskningen inte är av större omfattning och att de av angivna förutsättningarna för en uppräkning därmed är uppfyllda. kommer att följa utvecklingen av antalet betalande hushåll noga. I likhet med vad som gällde 2016 bedömer regeringen att SVT bör erhålla en särskild tilldelning om för att kompensera de direkta merkostnader som uppkommer till följd av regeringsbeslut om sändningsutrymme för tv- sändningar (dnr Ku2014/00486/MF). Beslutet innebär att utrymmet 694–(det s.k. –bandet) får upplåtas för andra ändamål än tv-sändningar fr.o.m. . SVT:s merkostnader ska redovisas i särskild ordning. 2 899 600 000 4 750 400 000 8 069 400 000 8 184 400 000 Myndigheten för press, radio och tv finansieras delvis över statens budget och delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medels- tilldelning till Myndigheten för press, radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Regeringen föreslår att anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Förändring av radio- och tv-avgiften Regeringens förslag: Radio- och tv-avgiften höjs med till fr.o.m. . Ärendet och dess beredning: Regeringens förslag om höjd radio- och tv-avgift förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Den före- slagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med programbolagen och RIKAB, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2.1 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.