prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Antalet elever i sfi har ökat kraftigt under 2000- talet och uppgick till 138 400 elever, vilket är det största antalet elever i sfi någonsin och en ökning med jämfört med före- gående år. Antalet elever har mer än fördubblats . Av det totala antalet elever i sfi 2015 var andelen kvinnor och andelen män . var drygt 53 000 elever nybörjare i sfi. Av dessa var kvinnor och män. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kurs- deltagare i sfi knappt 183 200. Andelen kvinnor var och andelen män . Antalet kursdeltagare i åldern 16–som deltog i sfi 2015 var knappt 2 000, vilket motsvarade drygt en procent. Diagram 5.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdel- tagare i sfi, 2011–2015 Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem med större studievana. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D som är den högsta kursen. Det krävs dock inte betyg på kurs D för studier inom komvux eller högre utbild- ning. Den sökande måste däremot ha nödvän- diga kunskaper för att klara av sina studier. I allt fler kommuner erbjuds sfi i kombination med yrkesinriktade utbildningar. Utbildningarna kan ligga på både gymnasial och akademisk nivå och vänder sig i de flesta fall till personer som redan har en yrkesutbildning och yrkes- erfarenhet med sig från hemlandet. Uppgifter om betyg finns för ca 68 000 kurs- deltagare 2015. Av dessa fick lägst betyget E. Resultaten skiljer sig dock åt mellan de olika kurserna. Störst andel kursdeltagare med betyget A eller B fanns på den lägsta kursen på varje studieväg – kurserna 1A, 2B och 3C. Av kursdeltagarna avbröt studierna antogs fortsätta utbild- ningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Flest av- brott stod de elever som studerade på studieväg 3, kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Diagram 5.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2011–2015 Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov Majoriteten av kursdeltagarna som deltog i ett nationellt slutprov i sfi 2015 gjorde provet i en kurs som påbörjades enligt den reviderade kurs- plan som tillämpas fr.o.m. . Cirka 18 300 kursdeltagare deltog i B-provet, ca 25 100 deltog i C-provet och ca 20 100 deltog i D- provet. Resultaten på proven skiljer sig åt något mellan de olika kurserna. Bäst resultat fick kurs- deltagarna som deltog i prov efter kurs B där fick lägst betyget E i sammanvägt prov- betyg. På C- och D-provet var motsvarande andelar . av kursdeltagarna fick det högsta betyget, betyg A, i kurs D. Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Diagram 5.9 Andel kursdeltagare med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2015 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Eftersom varje elev börjar studierna på sin individuella språkliga nivå varierar elevernas studietid kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av ca 43 500 nybörjare 2013 hade fått lägst godkänt betyg på någon kurs , dvs. Av samtliga nybörjare hade fått lägst godkänt betyg på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Diagram 5.10 Andel elever som började i sfi 2013 och som 2015 uppnått lägst godkänt betyg, fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd Totalt av dem som började sin ut- bildning i svenska på kurs D 2013 avslutade kursen med lägst godkänt betyg. Av dem som 2013 började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst godkänt betyg 2015 och av dessa hade även uppnått målen för kurs D. Av alla kvinnor som började i sfi 2013 fick lägst godkänt betyg på kurs D. Mot- svarande andel för männen var . Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapskrav som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare 2013, dvs. påbörjade sina studier i sfi 2013, och som avslutade kurs D med godkänt resultat var . Det tog eleverna från starten att avsluta kurs D. Jämfört med nybör- jarna 2012 hade nybörjarna 2013 i genomsnitt läst mer och behövde mer tid för att klara kurs D. För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget E eller betyget Godkänt 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på kurs D gick det mellan start- och slutdatum och för de elever som 2013 började sin utbildning på kurs D gick det . Indikator: sysselsättning efter avslutade studier Av Statens skolverks ovan nämnda rapport framgår att 2012, efter avslutade studier inom sfi, hade av samtliga elever en etablerad ställning på arbetsmarknaden (13 pro- cent av kvinnorna och av männen), en osäker ställning (av kvinnorna och av männen) och en svag ställning (av kvinnorna och av männen). I övrigt befann sig i högskolestudier (2 pro- cent av kvinnorna och av männen), i övriga studier (av kvinnorna och av männen) och befann sig i varken studier eller arbete (av kvinnorna och av männen). Definitionen av etableringsstatusens olika steg återges ovan, i avsnittet om sysselsättning efter avslutade studier inom komvux. Den totala kostnaden för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har minskat jämfört med . Kostnaden per hel- tidsstuderande på grundläggande nivå i komvux uppgick till . Denna kostnad har därmed minskat jämfört med föregående år. Kostnaden per heltids- studerande på gymnasial nivå i komvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en ök- ning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var 37 500 kronor, vilket innebär en minskning jämfört med . Statliga satsningar inom kommunernas vuxenutbildning Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) ett nytt stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser i syfte att ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidare- utbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ett ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. En stor del av kunskaps- lyftet består av statligt finansierade utbildningar inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Även allmänna ämnen inom vuxenutbildning (komvux) finns med i satsningen. redo- visade regeringens uppdrag att följa upp de statliga satsningarna (U2016/02966/GV). Av redovisningen framgår att ca 12 800 kvinnor och ca 7 400 män studerade inom ramen för yrkesvux . Den van- ligaste yrkesinriktningen inom yrkesvux var området vård och omsorg. deltog ca 1 800 kvinnor och ca 1 200 män i utbildningar inom lärlingsvux. inkluderar även utbildningar avsedda för personer inom ramen för arbets- marknadsreformer. Vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–har möjlighet att studera inom komvux eller på folkhögskola med den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Ungdomarna ska bl.a. vara in- skrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och sakna fullständig grundskole- eller gymnasieskoleutbildning. redovisade sitt regerings- uppdrag att fördela medel till berörda kommuner (U2016/01851/GV). Enligt Skol- verket beviljades drygt 3 000 av de aktuella eleverna den högre bidragsnivån inom studie- medlen . Av dessa var kvinnor och män. 2 500 elever den högre bidragsnivån, varav kvinnor och män. Redovisning av resultat när det gäller lärare inom komvux, särvux och sfi finns i avsnitt 2. vuxenutbildning (komvux) Komvux är en skolform med många uppgifter. En uppgift som har blivit allt viktigare för komvux är att finnas tillgänglig för många ny- anlända invandrare i behov av utbildning för att etablera sig i . Denna uppgift kommer dessutom att bli ännu viktigare i takt med att ett ökande antal nyanlända förväntas börja studera inom komvux. Målet för komvux är bl.a. att vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Denna uppgift blir allt viktigare, och ökar i betydelse mot bak- grund av att allt fler bedöms ha behov att studera. Enligt en rapport som , och Kommuner och Landsting gemensamt har tagit fram uppgick, , antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen som var och hade högst förgymnasial utbildning till närmare 100 000 personer. Många av dessa är utrikes födda. Som har konstaterats ovan har andelen utrikes födda inom komvux ökat , en ökning som kan förväntas fortsätta. För att bättre anpassa vuxenutbildningen till dess uppgift att bl.a. utbilda utrikes födda beslutade 2015 om lagändringar som regeringen hade föreslagit i propositionen Ökad individ- anpassning – en effektivare sfi och vuxenutbild- ning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Lagändringarna började tillämpas och syftar framför allt till att bättre anpassa vuxenutbildningen efter bl.a. utrikes föddas behov av en flexibel utbild- ning som i högre grad utgår från varje elevs behov och förutsättningar. Genomförandet av förslagen i propositionen är ett viktigt steg i reformeringen av vuxenutbildningen inför dess nya roll att även vara en utbildning för utrikes 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Men det finns även fortsatta utmaningar för vuxenutbildningen. En av dessa är det stora antalet lågutbildade som behöver studera på grundläggande nivå. Särskild utbildning för vuxna (särvux) Kommunerna kan även inom särvux erbjuda yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Av Statens skolverks årliga rapport om yrkesvux och lärlingsvux (U2016/02966/GV) framgår bl.a. att kommunerna rapporterar positiva effekter av lärlingsutbildning för målgruppen. Möjligheter att lära sig arbetsuppgifter inom ett yrke förbättras när det sker i en reell arbetsmiljö och kontakt skapas mellan eleven och arbetslivet vilket är särskilt värdefullt för denna grupp. Kommunerna har dock svårt att få tillgång till arbetsplatser för utbildningen. Särvuxelever har varierande behov av extra stöd, varför hand- ledarens ansvar i vissa fall kan bli mer om- fattande än i motsvarande utbildning inom komvux. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Sfi är den del av kommunernas vuxenutbildning där elevantalet ökat i snabbast takt och fortfarande ökar kraftigt. Med anledning av det stora antalet asylsökande som kom till finns det skäl att tro att denna utveckling kommer att fortsätta. Många kommuner har fått öka sin kapacitet för att kunna erbjuda utbildning inom föreskriven tid. Den stora ökningen av antalet elever inom sfi till följd av det ökade antalet asylsökande ingår inte i statistiken eftersom sfi erbjuds först efter att den asyl- sökande fått uppehållstillstånd och kunnat bo- sätta sig i en kommun. Till följd av det ökade elevantalet har efter- frågan på, och konkurrensen om, behöriga lärare ökat. Efterfrågan kan förväntas kvarstå , allt eftersom asylsökande beviljas uppehållstillstånd. Svårigheter att rekrytera behöriga lärare kan påverka i vad mån en kommun kan erbjuda plats i sfi inom föreskriven tid. Det gäller exempelvis kommuner som inte 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tidigare haft en så utbyggd verksamhet och står inför ett ökat elevantal. Men framför allt är bristen på behöriga lärare en fråga om kvalitet i utbildningen. Här har den beslutade satsningen på kompetensutveckling för sfi-lärare med en stor betydelse för den framtida tillgången på behöriga lärare inom både sfi och ämnet svenska som andraspråk (prop. 2015/16:1). Satsningen innebär bland annat en möjlighet för lärare att erhålla av sin lön när de kompetens- utvecklar sig inom ämnet svenska som andraspråk. Statliga satsningar inom kommunernas vuxenutbildning Utbildning på gymnasial nivå beskrivs ofta som grundläggande och nödvändig för etablering inom flertalet yrken på arbetsmarknaden. Yrkes- inriktad vuxenutbildning fyller därmed en mycket viktig funktion för arbetslivets kompetensförsörjning och individers etablering i arbetslivet. Vuxenutbildningen bidrar även till att skapa förutsättningar för en modern och aktiv näringspolitik och regional tillväxtpolitik för hela . Den regionala samordningen inom yrkesvux bör därför fortsätta att utvecklas. Platserna inom yrkesutbildningen för vuxna räcker dock inte till för att vare sig på kortare eller bidra till att trygga kompetensförsörjningen, underlätta integ- rationen av nyanlända och reducera arbetslös- heten. Statens skolverks årliga rapport om yrkesvux och lärlingsvux visar att av kommunerna har behövt göra urval bland de sökande till utbildningar inom yrkes- vux. Efterfrågan på yrkesutbildning är större än utbudet. är arbetslösheten sär- skilt hög bland personer utan gymnasieutbild- ning, utrikes födda och då i synnerhet personer födda utanför , samt ungdomar. Det stora antalet asylsökande kommer att innebära ett ännu större behov av utbild- ningsplatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området omfattar utbild- ningar. Det finns även liknande utbildningar som ligger utanför . Det är främst fråga om utbildningar som fortfarande bedrivs med stöd enligt den numera upphävda förord- ningen (2000:521) om statligt stöd till komplet- terande utbildningar och förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbild- ningar och vissa andra utbildningar. Resultatinformation om utbildningar inom folkbildningen, t.ex. yrkesutbildning, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt kontakttolkutbildning och andra utbild- ningar som ges av folkhögskolor samt utbild- ningar i regi av studieförbunden, redovisas under utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 6.3Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalifi- cerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesut- bildning. En förutsättning är att kvinnor och män ges samma möjligheter att utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser för att uppnå eventuella examensmål för utbildningen. Därför fokuserar bedömningen av yrkeshög- skolans måluppfyllelse på följande indikatorer. –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete året ef- ter avslutad utbildning. –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad ut- bildning. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förord- ningen (2009:130) om . Det ska inom säkerställas att eftergym- nasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbets- livets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområ- den av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner om könsbundna utbildnings- och yrkesval. Yrkeshögskoleutbildningar finns i samtliga län, och var merparten av utbild- ningarna 2015 förlagda till storstadslänen. och hade flest utbildningar per 10 000 invånare i åldern 20–. Störst antal utbildningar fanns inom området Teknik och tillverkning följt av Eko- nomi, administration och försäljning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mans stod dessa områden för av samtliga utbildningsstarter. De områden som har ökat mest räknat i antal startade utbildningar jämfört med är Samhällsbyggnad och byggteknik följt av Data/it och Teknik och tillverkning. Det beror på att Myndigheten för prioriterat dessa utbildningsområden, eftersom det be- dömts finnas en ökad efterfrågan på arbetsmark- naden av de kompetenser dessa utbildningar leder till. Ansökningsomgången 2015 innebar ett nytt rekord i antalet inkomna ansökningar. Totalt inkom 1 421 ansökningar till Myndigheten för . Av samtliga utbildningar som ansökningarna avsåg beviljade myndigheten statligt stöd för 446 utbildningar. Jämfört med ansökningsomgången ökade antalet ansökningar med 84 stycken eller . Tabell 6.1 Utbildningsansökningar till Myndigheten för 2012–2015 Källa: Myndigheten för . Totalt 51 000 personer sökte till yrkeshögsko- lans utbildningar och av dessa var närmare 38 100 behöriga sökande. Av de sökande var kvinnor och män. Söktryck redovisades utifrån antalet unika personer som sökt till yrkeshög- skolans utbildningar. har redovisning av söktryck baserats på antalet inskickade ansök- ningar. Eftersom en person kan söka till flera utbildningar är ansökningstrycket inte samma sak som ansökningar från unika indivi- der. Söktrycket när det gäller var 2.0 behöriga sökande per plats, medan ansök- ningstrycket (antalet ansökningar per plats) var 4,7, vilket är på samma nivå som 2014. högskolan 2015, vilket är en marginell skillnad Andelen antagna i åldersgruppen och yngre minskade från till . För kvinnor har denna andel minskat från till och för män från till . Andelen antagna i åldern 25–har ökat från 2015. Sammantaget medför detta att medelåldern för antagna ökat med . Medelåldern för antagna 2015 var , för kvinnor och för män . Enligt Myndigheten för är ökningen av medelåldern generell för samtliga utbildnings- områden. Medelåldern för inrikes födda antagna till var och för utrikes födda . Andelen utrikes födda av de antagna 2015 var , vilket är en marginell ökning jämfört med . Andelen utrikes födda män () var något större än andelen utrikes födda kvinnor (). Av de antagna 2014 (uppgifter om utbild- ningsbakgrund 2015 saknas) hade drygt hälften gått ett yrkesprogram eller motsvarande i gym- nasieskolan och hade gått ett högskoleförberedande program. Andelen an- tagna med en eftergymnasial utbildning var totalt . För inrikes födda var motsvarande andel och för utrikes födda . Jämfört med 2011 har andelen antagna med en eftergymnasial utbildning ökat . För inrikes och utrikes födda var ökningen . Det är stora skillnader i utbildningsnivå mel- lan utrikes födda kvinnor och män. För utrikes födda kvinnor var andelen som hade en efter- gymnasial utbildning och för utrikes födda män var motsvarande andel . Totalt fanns det drygt 46 400 studerande inom , vilket är en ökning med 5 700 studerande jämfört med . Totalt sett var könsfördelningen jämn 2015 kvinnor och män, vilket är samma fördelning som föregående år. Inom de sex största utbildningsområdena var dock könsfördelningen ojämn. främst i utbildningar inom Ekonomi, administ- ration och försäljning, medan män främst deltog i utbildningar inom Teknik och tillverkning. Diagram 6.1 Studerande i 2015 Ekonomi, adm. Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård trädgård, skog, fiske Källa: Myndigheten för . avslutade totalt 11 500 studerande sin yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande äldre utbildning (kvalificerad yrkesutbildning) med en examen, varav 6 300 kvinnor och 5 200 män. förväntas ca 13 000 per- soner bli examinerade enligt uppgifter från Myndigheten för . Myndigheten redovisar uppgifter om examensgrad, dvs. andelen examinerade av antalet antagna stu- derande. Hur många som examineras ett visst år påverkas framförallt av tidigare beslut om ut- bildningsplatser. Jämfört med 2011 har antalet examinerade minskat med drygt 500 personer, vilket är en minskning . Antalet examinerade var 2014 störst inom utbildnings- området Ekonomi, administration och försälj- ning med 3 400 examinerade, följt av Teknik och tillverkning med knappt 1 900 examinerade. Examensgraden har ökat . examinerades av samtliga antagna, vil- ket var en ökning jämfört med . För kvinnor var examens- graden och för män . End- ast inom utbildningsområdena Säkerhetstjänster och Transporttjänster var examensgraden högre för män än för kvinnor. Examensgraden för utrikes födda var 2014. För utrikes födda kvinnor var den och för utrikes födda män . Jämfört med 2011 är examensgraden 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för utrikes födda kvinnor i princip oförändrad men för utrikes födda män har den ökat . De tre utbildningsområden som hade högst examensgrad var Pedagogik och undervisning (), Kultur, media och design () samt Transporttjänster (). De tre områden som hade lägst examensgrad var Data/it (), Teknik och tillverkning () samt Säkerhetstjänster (). Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Myndigheten för enkätunder- sökning visar att av de examinerade 2014 hade , eller nio av tio, arbete som sin hu- vudsakliga sysselsättning året efter avslutad yrkeshögskoleutbildning. Det är en något större andel än föregående år. var arbets- sökande eller deltog i arbetsmarknadspolitiska program, medan studerade. Det är ingen skillnad mellan mäns och kvinnors syssel- sättning året efter avslutad utbildning men de arbetar inom olika områden. Däremot är andelen examinerade som hade ett arbete lägre i den yngsta åldersgruppen, , jämfört med övriga grupper. Av de examinerade som var utrikes födda angav att de hade ett arbete, vilket är en ökning jämfört med . Diagram 6.2 Andel examinerade från 2014 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning Hälso- och sjukvård samt socialt… Ekonomi, administration och… Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog… 0 20 40 60 80 100 Källa: Myndigheten för . En jämförelse mellan de olika utbildningsområ- dena visar att examinerade från utbildningar inom Pedagogik och undervisning, Hälso- och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sjukvård samt socialt arbete, Samhällsbyggnad och byggteknik samt Ekonomi, administration och försäljning i högre grad hade ett arbete 2015 jämfört med den totala andelen för samtliga utbildningsområden. Inom Teknik och tillverk- ning, Kultur, media och design samt Data/it var det däremot en mindre andel som hade ett arbete jämfört med den totala andelen för samtliga utbildningsområden. Resultatet inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbete, som är det högsta, har ytterligare ökat jämfört med . Trots att resultatet inom Teknik och tillverkning har ökat jämfört med är det lägre än det totala resultatet för samtliga utbildningar. Det är bara inom utbildningsområdet Kultur, media och design som det finns en skillnad mel- lan könen vad gäller andelen i arbete. Andelen i arbete inom detta område är högre för männen än för kvinnorna. Av de som examinerades 2014 hade ett arbete innan de påbörjade utbild- ningen, vilket är en ökning med 7 procenten- heter jämfört med dem som examinerades 2011. Kvinnorna hade i högre grad ett arbete () innan utbildningen påbörjades än männen (). I den yngsta åldersgrup- pen (och yngre) och för utrikes födda var det en mindre andel som hade arbete innan de påbörjade utbildningen, . I den yngsta åldersgruppen hade en mindre andel arbete både före och efter sin ut- bildning jämfört med övriga åldersgrupper. Trots det är det bland de yngsta som ökningen i procentenheter mellan andelen i arbete före och andelen i arbete efter utbildningen är störst jämfört med ökningen i övriga åldersgrupper. Även bland utrikes födda är ökningen i pro- centenheter mellan andelen i arbete före och andelen i arbete efter utbildningen större än genomsnittet för samtliga. Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet Av de examinerade 2014 som året därefter hade ett arbete angav av de som besvarade enkätundersökningen att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en minskning med jämfört med de som exami- nerades 2013 men en ökning jämfört med .