prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — Offentlig sektor ska kunna utbyta information och samarbeta och öka sin effektivitet genom gemensamma lösningar som den personliga integriteten värnas. Datadriven inno- vation ska främjas och näringslivets innovations- kraft bör tas tillvara i större utsträckning. Digital förnyelse – styrning och digital mognad För att stärka styrningen av horisontella proces- ser över myndighetsgränser överväger rege- ringen att utse en aktör med samlat ansvar för digitaliseringen av offentlig sektor. Regeringen betonar att digital kompetens i ledningar för statliga myndigheter, kommuner och landsting är centralt för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mätetal och indikatorer för att följa upp digi- taliseringen av offentlig sektor behöver utveck- las. Jämförelser bör kunna ske nationellt och internationellt med såväl offentliga som privata aktörer. Bättre uppföljning och jämförelser med andra länder skapar transparens och tydliggör var digitaliseringen kan bidra till ytterligare effektivisering. Möjligheten att använda ett gemensamt och internationellt accepterat ram- verk för att bl.a. kunna göra jämförelser av it- kostnader, kundnöjdhet och ta tillvara digitali- seringens möjligheter kommer att undersökas inom ramen för ESV:s uppdrag att följa upp statsförvaltningens digitalisering (dnr N2015/03210/EF). Det är viktigt att lagstiftningen ger ett till- räckligt stöd för digitalisering av offentlig sektor och inte i onödan hindrar digitalisering och sam- verkan. Regeringen bereder E-delegationens och förslag avseende lagstiftning på området (SOU 2014:39 och SOU 2015:91). Ett smartare – innovativa digitala lösningar Det finns ett stort behov av samverkan och sam- ordning mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting för att genom myndighetsöver- gripande processer möta behoven hos privat- personer och företag. Vidare finns behov av ett närmare samarbete med näringslivet kring inno- vativa digitala lösningar. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med utpekade utvecklingsområden. En stabil bas – en digital infrastruktur Den nationella digitala infrastrukturen är en förutsättning för digitalisering av det offentliga . En väsentlig del i detta arbete är in- förande och vidareutvecklingen av nationella digitala tjänster, såsom Mina meddelanden, e- legitimation och sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd samt e-handel i staten. bör avsättas för detta ändamål. Finansiering bör ske genom en omför- delning av medel från de statliga myndigheternas förvaltningsanslag till de anslag som disponeras av , , För- säkringskassan och ESV, dvs. de myndigheter som har ansvar för att tillhandahålla de nationella digitala tjänsterna. beräknas för denna satsning. Regeringen avser att återkomma i frågan när det gäller modeller för långsiktig finansiering av förvaltningsutgifter för annan digital infrastruktur, såsom t.ex. och öppna geodata. De statliga myndigheterna utbyter register- uppgifter (s.k. grunddata) mellan sig. har myndigheter som t.ex. , Bolags- verket och Lantmäteriet fakturerat andra myn- digheter för de uppgifter som efterfrågas från dem. Denna ordning har bedömts vara ineffektiv och regeringen anser att en mer effektiv ordning kan skapas med ett avgiftsfritt utbyte av grund- data mellan statliga myndigheter. De grunddata som omfattas är uppgifter i folkbokförings- registret, bolagsregistret, fordonsregistret samt fastighetsregistret och viss geografisk informa- tion. Baserat på tidigare års avgifter beräknar regeringen att bör avsättas för detta ändamål . Finansiering bör ske genom en omfördelning av medel från de statliga myndigheter som har fakturerats avgifter för grunddata till de myndigheter som tillhandahåller dessa uppgifter. Regeringen avser att förtydliga styrningen för att öka anslutningen till den digitala infrastruk- turen. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på att respektive myndighet i stor utsträckning själv väljer hur en uppgift ska utföras. kräver digitaliseringen allt oftare gemensamma lösningar och investeringar. Här behöver sam- ordningen utvecklas. Regeringen överväger att genom reglering göra det obligatoriskt för lämpliga statliga myn- digheter att ansluta sig till infrastrukturen Mina meddelanden. Regeringen anser att det finns en stor sam- hällsekonomisk nytta i övergången till bl.a. elektronisk fakturering i samband med offentlig upphandling. Regeringen avser därför att lägga fram en proposition för att uppnå sådan över- gång. Det finns behov av informations- och stödinsatser för genomförandet, varför rege- ringen föreslår att medel avsätts för sådana in- satser. Inom EU förväntas ett direktiv om tillgäng- ligheten till offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer antas . Regeringen kommer därefter att genom- föra direktivet i nationell rätt. Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Regeringens inriktning är att fortsätta verka för att elektroniska kommunikationstjänster ska utvecklas och erbjudas i första hand av företag på en marknad med ett högt konkurrenstryck. Marknaden karaktäriseras av stor dynamik och innovationskraft och det är viktigt att företagen på marknaden fortsätter att investera i både nät och tjänster för att behålla en hög utvecklings- takt. Konsumenter ska kunna överblicka olika erbjudanden på marknaden och enkelt kunna byta leverantör om de inte är nöjda och/eller har hittat ett bättre erbjudande. Regeringen följer noga utvecklingen inklusive PTS arbete med att reglera och främja marknaden. Regeringen ser allvarligt på problemet med felaktig anslutning av telefonikunder och kommer noga följa effek- terna av tillsynen och branschinitiativen på området. väntas lägga förslag till reglering inom ramen för en översyn av hela regelverket för elektronisk kommunikation. Fokus i ett framtida regelverk bör ligga på konnektivitet, dvs. en hög grad av uppkoppling, för slutanvändare genom snabba, tillförlitliga och prisvärda internetanslutningar med hög kvalitet. Prioriterade frågor för är bl.a. bättre förutsebarhet, förenkling där det är möjligt, bibehållna möjligheter att nationellt förfoga över radiospektrum samt konkurrens som drivkraft för nya investeringar. Förslag om regler för grossistavgifter för roaming lämnade ett förslag om reglering, KOM(2016)399 final, om sänkta grossistpristak för roaming mellan mobiloperatörer som fastställer att tilläggs- avgifter för roaming i slutkundsledet som huvudregel inte tillåts fr.o.m. , förutsatt att en överenskommelse nås om grossistavgifter. Regeringen kommer att verka för en lösning som innebär dels ett hållbart avskaffande av tilläggsavgifter för roaming, dels inte högre priser för konsumenter i . Tillgången till trådlösa bredbandstjänster i är av avgörande betydelse för framtidens jobb och tillväxt. Det krävs att frekvensutrymme finns tillgängligt både i högre frekvensband som lämpar sig för hög kapacitet i tätbefolkade 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 områden och i lägre frekvensband som lämpar sig för god yttäckning. Radiofrekvenser är även en nödvändig förutsättning för en lång rad andra radiobaserade tjänster samt för forskning. Efterfrågan på radiofrekvenser är stor och ökande. Då radiospektrum är en begränsad samhällelig resurs behöver radiospektrum användas så effektivt som möjligt. Regeringen avser att fortsätta främja effektivare frekvens- användning såväl nationellt som internationellt så att kan fortsätta att vara ett av de främsta länderna i världen på området. Regering- ens inriktning är att genomförandet av beslutet om sändningsutrymme för marksänd tv ska fort- sätta, så att utrymningen av 700 MHz-bandet kan ske och på ett så smidigt sätt som möjligt för de aktörer som är påverkade. En väl utbyggd mobil infrastruktur är viktig för att möta människors önskan om att använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden samt för att underlätta företagande, jobbskapande och en klimatsmart tillväxt i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förut- sättningar för att den kommersiella utbyggnaden av mobilt bredband kan fortsätta bl.a. genom en väl fungerande marknad och genom att främja effektiv frekvensanvändning samt regional och lokal dialog. Frigörandet av 700 MHz-bandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa goda förutsätt- ningar för fortsatt utbyggnad och tillgång till sådana tjänster. () utreder frågan om en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom all- män ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Utred- ningen berör också frågor om frekvensutrymme, bl.a. i 700 MHz-bandet. (Se mer i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.) Den digitala infrastrukturen är en avgörande förutsättning för att öka it-användningen i sam- hället och för de möjligheter till ökad konkur- rens- och innovationskraft som utvecklingen ger. Avsaknad av tillräckligt snabbt bredband försvårar i allt högre grad möjligheterna att bo och bedriva verksamhet i hela landet när sam- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hället digitaliseras i allt snabbare takt och annan service avvecklas. Regeringens nuvarande bredbandsstrategi och bredbandsmål beslutades . Målet anger att av hushållen och företagen bör ha tillgång till /s 2020. Enligt PTS är prognosen god för att målet kommer att nås. Regeringens ambitioner när det gäller täck- ning i hela landet är dock högt ställda och för att arbeta långsiktigt behöver hela landet en aktiv bredbandspolitik. Regeringen avser därför att ta fram en ny bredbandsstrategi. Genomförandet av en offensiv bredbandspolitik förutsätter insat- ser på flera områden, däribland utökade stöd- insatser med offentlig finansiering. Regeringen förslår därför att landsbygdsprogrammet för- stärks med 2017–2020 för bredbandssatsningar i områden där förutsätt- ningar för kommersiell utbyggnad saknas. Det innebär att det befintliga bredbandsstödet inom landsbygdsprogrammet ökar från till (se mer i utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel). En förutsättning för en effektiv utbyggnad är att samordningen mellan de olika aktörerna fungerar väl. Regeringen följer utveck- lingen på området. Regeringens arbete med regionala bredbands- koordinatorer och Bredbandsforum fortsätter. Postmarknaden är en marknad i förändring, framför allt med anledning av att ökad digital kommunikation leder till färre brev. Minskade brevvolymer är en generell utvecklingstendens i EU-länderna och är inget undantag. Paketvolymerna ökar till följd av den växande e- handeln men inte i en sådan takt att det kom- penserar för minskningen av brevvolymerna. Privatpersoners och företags behov av post- tjänster har förändrats och regeringen ser att såväl postoperatörerna som postlagstiftningen måste förändras i takt med utvecklingen. Konkurrensvillkoren på postmarknaden har också förändrats genom den ändring av mer- värdesskattelagen (1994:200) som gäller från . Regeringen och PTS följer noga utvecklingen på postmarknaden. postlagsutredning har lämnat del- betänkandet Som ett brev på posten – Post- befordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och ett slutbetänkande Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54) den 1 sep- tember 2016. Regeringen avser att efter remitte- ring gå vidare med de förändringar av postlag- stiftningen som säkerställer att regleringen är ändamålsenlig i dagens digitaliserade samhälle och för framtiden. presenterade ett förslag till förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster, som en del av det s.k. e- handelspaketet. Regeringen välkomnar åtgärder som leder till ökad e-handel, såväl nationellt som inom EU. En prioritering för regeringen för förhandlingsarbetet är att de åtgärder som före- slås inte innebär oproportionerlig administrativ börda för vare sig tillhandahållare av paket- leveranstjänster eller tillsynsmyndigheter. Marknaden för betaltjänster fortsätter att utvecklas i snabb takt, nya tjänster introduceras kontinuerligt. För de personer, föreningar och företag som inte är digitalt delaktiga kan utvecklingen medföra problem. Det är i första hand marknaden som ska tillhandahålla grund- läggande betaltjänster. Statens ansvar för grund- läggande betaltjänster omfattar endast de orter och den landsbygd där behoven inte tillgodoses av marknaden. Detta arbete utgår från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Regeringen följer utvecklingen på området som till stora delar påverkas av insatser som görs inom andra områden, bl.a. tillgången till digital infrastruktur och bredbandsutbyggnaden, insat- ser inom kommersiell service samt genomföran- det av och rådets direktiv /92/EU av om jämför- barhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 28 518 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 518 tkr prisnivå. 4Motsvarar 28 518 tkr prisnivå. Anslaget får användas för PTS förvaltnings- utgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får PTS disponerar vissa av de avgifter som myndig- heten tar ut av operatörer inom verksamheterna för elektronisk kommunikation, post och kvali- ficerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . trädde lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät i kraft, vilket innebär att PTS får ta ut en avgift för tvistlösning och tillsyn från tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät som är anmälda enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansie- ringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som be- driver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, med ett belopp som motsvarar avgiftsuttaget, syftar till att säkra de elektroniska kommunikationernas driftsäkerhet och robust- het. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.22:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Tabell 4.9 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.2 Anslaget får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funk- tionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsned- sättning ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Skälen för regeringens förslag: Bemyn- digandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsned- sättning ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Tabell 4.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas för utgifter för tillhanda- hållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjäns- terna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Skälen för regeringens förslag: Bemyn- digandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att förs till anslaget 1:5 Domstolar inom utgifts- område 4 Rättsväsendet för att finansiera dom- stolarnas ökade kostnader till följd av att lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bred- bandsnät trädde i kraft . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Grundläggande betal- tjänster . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 4.6.42:4 Informationsteknik och telekommunikation Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för it-politi- ken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. har anslaget använts till SCB:s it- undersökningar och Bredbandsforums verk- samhet. planeras anslaget användas för genomförandet av en ny digitaliseringspolitik, SCB:s it-undersökningar och Bredbandsforums verksamhet. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Informationsteknik och telekommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. genomförandet av en ny digitaliseringspolitik. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 4.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhälls- omfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för utgifter för administration av åtgärderna. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida an- slag på högst 2018–2020. Skälen för regeringens förslag: Bemyn- digande krävs för att möjliggöra att det för verk- samheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upp- handling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och till- gänglig elektronisk kommunikation ingå ekono- miska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Tabell 4.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till 126 014 000 kro- nor. beräknas anslaget till . Av detta belopp mot- svarar det utgiftsuttag som föreslås för finansiering av åtgärder mot allvar- liga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation. Minst motsvarande belopp kommer att användas för detta ändamål. 4.6.62:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Tabell 4.20 Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 11 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 95 968 tkr prisnivå. 3Motsvarar 51 115 tkr prisnivå. 4Motsvarar 41 099 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Anslaget får användas för utgifter för E-legitimationsnämn- dens verksamhet i den mån den inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemen- samma tjänster och funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får får disponera de av- gifter som myndigheten får ta ut av de upp- handlande myndigheter som ansluter sig till det system för säker elektronisk identifiering som nämnden tillhandahåller (se även avsnitt 4.4.2 Resultat).