prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) fick ett regeringsuppdrag att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov inom växt- skyddsområdet för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk och skogsbruk samt en långsiktigt hållbar och konkurrens- kraftig trädgårdsnäring där biologisk mångfald kan bevaras samt negativa effekter på männis- kors hälsa och miljö undvikas. har deltagit aktivt i EU-samarbetet inom området. Bland annat kom Europa- parlamentet och överens om ny lagstiftning om skyddsåtgärder mot växt- skadegörare, en förordning som innebär ytter- ligare krav på riskbaserade åtgärder, mer fokus på förebyggande arbete och krav på kraftfullare åtgärder vid angrepp av skadegörare. Överens- kommelsen innebär att förordningen troligen antas . Av kommissionens beslut kan nämnas nödåtgärdsbeslutet om den asiatiska lång- horningen Anoplophora glabripennis. Beslutet innehåller bl.a. krav på inventering och bered- skapsplaner i samtliga medlemsstater. Lång- horningen har ännu inte hittats i men i andra EU-länder. Insekten skulle kunna etablera sig i och där hota olika arter av lövträd. Förebyggande åtgärder är därför av vikt. Djurskyddsläget i är fortsatt gott. Regeringen arbetar aktivt med att förbättra skyddet för djuren, inom och utanför gränser. Beredningen av betänkandet Ny djurskydds- lag (SOU 2011:75) fortsätter. Det inrättade 3R-centret kommer förstärka skyddet för försöksdjur. Myndigheternas arbete för att utveckla djurskyddskontrollen bidrar till att nå en ökad samsyn, samverkan, likformighet och effektivitet i kontrollen. Regeringen anser att det är fortsatt angeläget att hanteringen av anmälningsärenden blir effektivare. Dessa ären- den tar mycket resurser i anspråk och påverkar hur många i förväg planerade, riskbaserade kontroller länsstyrelserna hinner genomföra. Regeringen anser vidare att det är angeläget och värdefullt att myndigheterna arbetar aktivt med skillnaderna i effektivitet mellan länen. Rege- ringen avser att fortsätta att nära följa myndig- heternas utvecklingsarbete och djurskydds- kontrollens utveckling. Inom EU har tillsammans med , och vidtagit viktiga initiativ i syfte att stärka djurskyddet i EU. Länderna har t.ex. föreslagit att en EU- plattform för djurskydd inrättas. Djurhälsoläget i är gott, med få utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar. använder minst antibiotika till djur i hela EU vilket förklaras av ett gott samarbete mellan beslutsfattare och lantbruksnäring och att vi har arbetat med att förebygga sjukdomar hos djuren. Friska djur behöver inte antibiotika. Även resistensläget bland svenska djur är fortsatt gynnsamt. Även om fler reglerade växtskadegörare har påträffats än , är det totala antalet få och bedömningen är därför att sundhetsläget för växter i landet i huvudsak är gott. Det finns dock svårigheter i att utföra systematiska kartläggningar, vilket innebär en risk för att allvarliga växtskadegörare sprids i landet utan att de upptäcks. Viktiga steg för att förbättra möjligheterna att skydda mot spridning av nya och allvarliga växtskadegörare är att SLU har fått resurser för att utföra riskvärdering av växt- skadegörare och att en uppgörelse har nåtts mellan EU-institutionerna om en ny mer kraftfull lagstiftning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. 2.5.10 Resultat samiska näringar Att redovisa resultat och bedöma hur arbetet med de samiska näringarna bidrar till målet för utgiftsområdet ställer krav på indikatorer, men saknas tillförlitlig statistik för att ta fram relevanta sådana. Renskötsel tillsammans med samisk besöks- näring, samiskt mathantverk, duodji (samisk slöjd och konsthantverk) och småskalig slakteri- och förädlingsverksamhet utgör viktiga samiska Förutom det antagna näringspolitiska programmet har antagit ett rennäringspolitiskt program. /15 var vinterrenhjordens storlek 247 000 renar. Svängningar i renhjordens storlek beror till största delen på variationer i naturbetet och förändringar i rovdjursförekomst. fanns det 4 657 renägare. Av dessa var kvinnor vilka äger av alla renar (52 000 renar). Det finns 1 025 grupp- ansvariga (renskötselföretag) med i genomsnitt 241 renar per grupp. Det är dock stora skillnader mellan länen. I finns de flesta renägarna och de flesta renskötarna, men antalet renar per gruppansvarig renskötare är färre, 180 renar. Högst antal renar per grupp finns i Väster- botten, 476 renar. Slakten av ren har ökat något sedan säsongen 2013/14 medan medelpriset per kilo ökat till /kg. Slakten varierar över åren men har en nedåtgående trend /07. Minskningen förklaras bl.a. med ökad förekomst av rovdjur. Tabell 2.38 Antal renar, slaktuttag och genomsnittlig slaktprisutveckling per kilo g i kronor per kilo Samebyar kan ansöka om bidrag till kostnader för utfodring som uppstått på grund av synner- ligen svåra betesförhållanden. höstar i kombination med omväxlande regn och snö skapar isbildning som hindrar renen att komma åt laven. Kostnaderna för utfodring har ökat och uppgick till ca . Bristen på tillförlitlig statistik för samiskt näringsliv gör det svårt att analysera utveck- lingen. För att komma vidare med vissa utestående frågor kring renskötselkonventionen mellan och har dels regeringen tillsatt ett särskilt uppdrag, dels har lokala samråd hållits med berörda intressenter, inklusive företrädare för markägare och samebyar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Arbetet med att utveckla markanvändnings- databaser, iRenmark och same- byarnas Renbruksplaner (RBP), har fortsatt. Verktygen används ofta tillsammans i redovis- ningssammanhang då de visar olika aspekter av renskötseln. RBP visar hur viktig marken är, medan iRenmark översiktligt visar vad marken används till. Syftet är förenkling av samråd och därmed möjliggöra ökat inflytande och delaktighet i samhällsplanering, vilket bl.a. kan främja förbättrad affärsutveckling inom renskötseln och ökad kunskap hos samhälls- planeringsaktörer. Arbetet med remisser och andra samråd ökar för såväl som samebyarna. Huvudsakligen handlar det om undersökningstillstånd, vägar, vindkraftverk och kommuners planarbete. Regeringen bedömer att livskraftiga samiska näringar är en grundförutsättning för en levande samisk kultur. Bristen på tillförlitlig statistik skapar dock svårigheter för uppföljningen av samiska näringars långsiktiga utveckling. Erfarenheter visar att samiska näringar och framför allt rennäringen har särskild betydelse för att bevara, utöva och utveckla samisk kultur, språk och samhällsliv. Förutom näringarnas starka koppling till den samiska kulturen är renskötseln en förutsättning för ett bibehållet betespräglat landskap och renens bete och tramp är en förutsättning för skogens och fjällens bio- logiska mångfald. Därmed är en livskraftig rennäring också en förutsättning för att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö ska kunna nås. Renskötseln bidrar med ett efterfrågat livsmedel men även i hög grad med andra ekosystemtjänster som bevarande av natur- och kulturarv, samt rekrea- tion. Dessa värden har i sin tur betydelse för bl.a. besöksnäringen i berörda regioner. Samers tillgång till land och vatten är en förutsättning för dessa värden. En förutsättning för renskötseln är sammanhängande betesmarker genom fysiska samband mellan olika betes- områden. Regeringen bedömer att utmaningen för renskötselns framtid främst består av att hantera de kumulativa effekterna av pågående och fram- tida verksamheter samt den påverkan som är av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det gäller bl.a. skogs- bruket, utbyggnad av vindkraft och gruvnäring, turism och infrastruktur. Även de pågående klimatförändringarna samt förekomsten av rovdjur i renskötselområdet har effekt på ren- näringens framtid. En fungerande dialog mellan olika intressen för att ge förutsättningar för en fortsatt rennäring, och därtill knutna näringar, är också av betydelse. 2.5.11 Resultat utbildning och forskning () verksamhet regleras av högskolelagen (1992:1434). Där anges bl.a. att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer till- försäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. För att redovisa resultat och bedöma hur satsningarna på utbildning, forskning och innovationer bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet, att de gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställ- ningen samt att naturresurserna ska användas hållbart, används följande indikatorer: –Antal helårsstudenter. –Antal sökande och antagna. –Andel disputerade lärare. –Vetenskaplig publicering. –Externa medel. Utvärdering av vissa examina av Universitets- kanslersämbetet. SLU utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nytt- jande av de biologiska naturresurserna. Ett över- gripande mål är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. SLU står sig väl i jämförelse med andra universitet och rankas som 9:a bland världens enligt och som 6:a bland världens alla mindre universitet enligt . För att ska stå bättre rustat har SLU satsat på förnyelse av campusmiljöerna. Utvecklingen och förtät- ningen av campus är i det närmaste slutförd. Flera av de äldre byggnaderna, varav vissa arbetsmiljömässigt undermåliga, har kunnat lämnas. Som en följd av satsningen på campus- miljöer har lokalkostnader ökat och utgör av SLU:s driftskostnader. Det totala antalet helårsstudenter för perioden –uppgick till 11 529, vilket innebär att regeringens mål om 11 400 helårsstudenter har uppnåtts. Antal helårsstudenter uppgick till 3 812 (kvinnor och män) vilket är en marginell minskning jämfört med . Källa: årsredovisning. har program med djur- inriktning flest sökande. De flesta av SLU:s utbildningar på grundnivå och avancerad nivå har en ojämn könsfördelning. Studenternas utbild- ningsval vid SLU följer traditionella könsmöns- ter, med övervägande män vid skogliga utbild- ningar medan kvinnor är i majoritet på djur- relaterade utbildningar. Tabell 2.40 Antalet sökande och antalet antagna till program som börjar på grundnivå Källa: årsredovisning. På grundnivå och avancerad nivå har SLU en låg andel studenter med utländsk bakgrund, dvs. studenter som tillhör den svenska befolk- ningen men som är födda i ett annat land eller har två föräldrar födda i ett annat land. För att bl.a. öka mångfalden och jämställdheten inom skogsbrukssektorn bedriver SLU integrations- projektet ”Skogen som integrationsarena” i samarbete med i , kommun, i , och . fick SLU dessutom i uppdrag från regeringen att tillsammans med och Arbetsförmedlingen främja anställning för nyanlända inom skogsbruket. SLU har fått extra anslag som till största delen har använts för att öka antalet som studerar till djursjukskötare. Anslagsförstärk- ningen har även använts för basårsutbildning med platsgaranti på jägmästarprogrammet, där arbetsmarknadens behov är stort med sjunkande sökandetal till utbildningen. SLU har också fått ett särskilt uppdrag att ordna orienterande introduktionsutbildningar för nyanlända. I jämförelse med riket har SLU en hög exa- minationsfrekvens. SLU har också många avlagda yrkesexamina, vilka brukar ha högre examinationsfrekvens än generella examina. Av de examina som utfärdades /15 stod kvinnorna för och männen för . Tabell 2.41 Examensfrekvens på grund och avancerad nivå Examinerade/120 hp Examinerade/120 hp Examinerade/120 hp SLU:s studenter är eftertraktade och är etablerade på arbetsmarknaden 0,5– efter examen. Ett problem är att studenternas efterfrågan på utbildning och arbetsmarknadens behov inte överensstämmer helt med varandra. Detta leder till att vissa utbildningsprogram som efterfrågas av arbetsmarknaden inte fyller platserna (t.ex. jägmästarprogrammet). SLU har gjort särskilda satsningar för att stödja såväl kvalitet som rekrytering till dessa utbildningar. SLU samverkar också med företrädare för näringarna och med gymnasieskolor för att kommunicera kopplingen mellan gymnasium, högre utbildning och arbetsmarknaden. Inom utbildning på forskarnivå avlades 121 examina där en licentiatexamen räknas som en 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 halv examen (motsvarande antal 2014 var 112,5 examina). Drygt hälften av dem som tar examen på forskarnivå är kvinnor. Den genomsnittliga nettostudietiden för doktors- examen var 8,4 terminer, vilket är något högre än de anvisade åtta terminerna. Av antalet aktiva forskarstudenter är kvinnor och män, vilket är siffror som varit kons- tanta . av SLU:s forskarstudenter hade doktorand- anställning . Större delen av den forskning som bedrivs vid SLU har stor relevans för målsättningen om hållbar utveckling. SLU fortsätter att utveckla forskningen inom de prioriterade områdena biobaserad ekonomi och miljö, hälsa och välbefinnande. Av vetenskapliga publikationer 2015 står tio forskningsområden för hälften av alla publikationer vid SLU. Flest artiklar publi- ceras inom ekologi och miljövetenskap följt av växt- och skogsvetenskap och veterinärmedicin. utgjorde extern finansiering av den totala forskningsfinansieringen till SLU, vilket är något lägre än 2014 men kan jämföras 2011. Det finns ingen köns- uppdelad statistik att tillgå avseende forsknings- medlens fördelning. Tabell 2.42 Forskningsmedlens fördelning (tkr) Källa: årsredovisning. Den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt , för att därefter minska. upp- skattas antal artiklar till 1 440. En förklaring till minskningen är att antalet professorer, lektorer, meriteringsanställda och doktorander har sjunkit . Det totala antalet lärare vid SLU är 1 034 årsarbetskrafter (kvinnor, män), varav är disputerade (kvinnor, män), vilket innebär en marginell ökning av antalet kvinnliga lärare jämfört med . SLU samverkar med flera hundra olika intressenter, såväl andra lärosäten och skolor som företag och organisationer i det civila samhället. Den geografiska spridningen gör att SLU finns på plats för att bidra med utveckling 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av det gröna näringslivet över hela landet. SLU ämnar satsa ytterligare på samverkanslektorer vilka har ett särskilt ansvar för att samverka med det omgivande samhället. Ytterligare exempel på samverkan är att SLU har utvecklat ett science park- koncept, , med inriktning på samverkan mellan akademi, offentlig sektor och företag inom de gröna näringarna. Ett av är fortlöpande miljöanalys, som är organiserad i tio universitetsgemensamma program som relaterar till de nationella miljökvalitetsmålen. Utvärderingarna som inleddes ska ge information om behov av utveckling av pro- grammen samt information för SLU:s strategi- arbete. De externa utvärderarna framhåller växelverkan med forskningen inom området som en stor styrka liksom värdet av att SLU hanterar hela kedjan från datainsamling till analys och rapportering. Utvärderarna anser också att SLU behöver utveckla kopplingen till undervisning, tillgänglighet till data och samverkan mellan miljöanalysprogrammen. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är ett statligt forskningsråd med uppgift att stödja grund- forskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Finansieringsansvaret för stöd till forskning delas mellan utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, sammanlagt . Av utbetalda forskningsmedel gick till området areella näringar, djur och livsmedel. SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit , vilket innebär en ökning med ca jämfört med . Formas årliga öppna utlysning omfattar drygt hälften av Formas forskningsmedel. Utöver dessa har Formas haft ett antal riktade satsningar och beviljandegranden för dessa ansökningar var , vilket är en högre beviljandegrad än i de årliga utlysningarna. Formas har bl.a. utlyst medel till forskning för skogsråvaror och biomassa. Målet med sats- ningen är att finna nya material och biobaserade produkter för att främja en ekonomi som till stor del baseras på råvaror för en resurseffek- tivare ekonomi grundad på förnybara råvaror. Många av de riktade satsningarna genomförs tillsammans med andra finansiärer. Flera projekt inom utlysningen för skogsråvaror och biomassa har medfinansiering av näringslivet. I samarbete med bl.a. Verket för innovationssystem () är Formas med och finan- sierar ett av de strategiska innovationsområden (SIO), nämligen BioInnovation som är ett strategiskt innovationsprogram om nya biobaserade material, produkter och tjänster. har de riktade utlysningarna fokuserat på utlysningar inom EU-samarbeten där Formas deltar och utlysningar till följd av regeringsuppdrag. har Formas arbetat med att ta fram underlag till regeringens kommande forskningspolitiska proposition. På grund av detta omfattande analysarbete samt att tillgängliga fria medel för nya utlysningar var begränsade i budgeten , har Formas inte haft några egeninitierade riktade utlysningar. Formas samfinansierar även jordbruks- och miljöteknisk forskning vid () enligt avtal med Stiftelsen och skogsforskning genom avtal med Stiftelsen (Skogforsk). För jordbrukets och trädgårdsbrukets kun- skapsförsörjning finansierar Formas dessutom forskning av tillämpad karaktär genom Stiftelsen () till vilken har avsatts från Formas anslag. Denna forskning samfinansieras med näringen och fördelas till fokusområdena energi och biomassa, företagande, livsmedel samt miljö och klimat. För forskning inom hästområdet har avsatts till Stiftelsen hästforsk- ning. har den årliga utlysningen utvecklats utifrån de förändringsförslag som lämnades av den oberoende granskning av den öppna utlysningen, som Formas lät göra 2014. öppna utlysning har bl.a. ett enstegsförfarande i beredningsprocessen införts. (se även utg.omr. 20 avsnitt 4). Såväl Formas som SLU är engagerade i det ökande forskningssamarbetet inom EU och internationellt och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . har Formas betalat ut till svenska forskare som blivit beviljade medel inom EU:s partnerskapsprogram inom Area (ERA-NET). Utbildning och forskning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör, tillsammans med den fortlöpande miljö- analysen vid SLU, medel för ett hållbart nytt- jande av naturresurserna där hög kompetens, nya forskningsrön och spridning av dessa är av största vikt. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom området är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Några utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, har dock fortfarande få sökande. En stor del av den forskning som bedrivs vid SLU har stor relevans för målsättningen om hållbar utveckling och SLU:s geografiska spridning gör att SLU bidrar med utveckling av det gröna näringslivet i hela landet. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU och genom andra internationella konventioner av- seende miljötillståndet i landet spelar miljö- övervakning en allt större roll (se vidare utg.omr. 20 avsnitt 3). SLU spelar här en viktig roll för leverans av det miljödata som ansvariga myndigheter behöver för sin redovisning enligt krav i EU-direktiv och internationella konventioner. Regeringen ser positivt på SLU:s engagemang i det internationella samarbetet inom området och på SLU:s strävan efter en större integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom utbild- ning och forskning är, enligt regeringens mening, viktigt. Både SLU och Formas visar på ett starkt engagemang och deltar i samarbetet på olika sätt både inom och utanför . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2.5.12 Resultat internationellt arbete Regeringen har i linje med politik för global utveckling fortsatt att arbeta bl.a. för att lyfta fram vikten av tryggad global livsmedelsförsörjning, inklusive tillgången till näringsriktig mat, och att satsningar på hållbart jord- och skogsbruk samt fiske är centrala i det arbetet. Vid mötet med tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) 2015 antogs rekommendationer om fortsatta åtgärder när det gäller vattnets roll för att trygga livsmedelsförsörjningen. Kommittén beslutade vidare om ett ramverk för åtgärder för länder i utdragna kriser, där en av de allvarligaste konse- kvenserna är undernäring. verkade för att ramverket skulle kunna antas och bedömer att det kommer att vara ett viktigt verktyg för att trygga livsmedelsförsörjningen. Generaldirektören för FN:s livsmedels- och jordbruksorgan, FAO, besökte 2015 på inbjudan av landsbygdsministern. Under besöket lyfte fram bl.a. svenska erfarenheter av hållbar djurhållning och vikten av FAO:s arbete med bekämpning av den ökande antibiotika- resistensen globalt, tillsammans med Världs- hälsoorganisationen (WHO) och Organisa- tionen för djurhälsa (OIE). I besöket ingick också möten med internationellt verksamma svenska företag inom FAO:s mandat där man diskuterade hur företagen i samarbete med FAO kan bidra en hållbar global utveckling. Ett resultat av besöket var också att ett samarbets- avtal mellan FAO och den svenska bistånds- organisationen kunde undertecknas. Den ökande antibiotikaanvändningen inom djursektorn utgör ett allvarligt hot mot den globala hälsan. har därför varit drivande bakom att , organisatio- nens högsta beslutande organ, fattade beslut om en resolution om antibiotikaresistens i djur- sektorn. Antibiotikaresistens behandlas även inom ramen för folkhälsopolitiken (utg.omr. 9 avsnitt 5). tog 2015 fram en debattskrift på temat Vatten, tryggad livsmedels- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 försörjning och mänsklig värdighet. Syftet var att i enlighet med kommitténs uppdrag ge regeringen råd inför förhandlingarna vid CFS, som 2015 diskuterade vattnets nyckelroll för den framtida livsmedelsförsörjningen globalt. presenterades vid Världsvatten- veckan, vilket innebar att den kunde spridas till ett stort antal deltagande företrädare för internationella organisationer. Vidare anordnade ett seminarium på Världs- hungerdagen om betydelsen av sociala skyddssystem för småskaliga jordbrukare, i utvecklingsländer. Vid seminariet uppmärk- sammades också den fortsatta vikt som FAO har för att möta de globala utmaningarna. Kommittén anordnade även ett seminarium om det Internationella för att uppmärksamma vikten av en hållbar förvaltning av jordar för att säkerställa livsmedels- försörjningen och för att bekämpa den globala uppvärmningen. Förhandlingarna om Agenda 2030 och de globala målen avslutades och 17 mål kunde godkännas. Regeringen har deltagit aktivt i arbetet med utvecklingsagendan (se vidare utg.omr. Ett av målen i Agenda är att utrota hungern. FAO har en central roll i att övervaka och bistå medlemsländer att uppfylla detta mål. FAO berörs också av flera andra av de globala målen. När det gäller mål 14, som handlar om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling, planerar att tillsammans med anordna en genomförandekonferens . Regeringen har deltagit aktivt i förberedelserna inför mötet. På råvaruområdet fortsätter arbetet att genom projekt inom de internationella råvaruorga- nisationerna, stödja utvecklingen, reducera fattigdom och minska konsekvenserna av klimatförändringar. deltog aktivt och fortsätter 2016 i det Internationella () som ledamot i dess administrativa kommitté. EU har fortsatt förhandlingarna om medlemskap i den Inter- nationella bomullsorganisationen (ICAC), vilket är en organisation med stor betydelse för fattig- domsbekämpning. Förhoppningen är att EU ska kunna bli medlem . Den inter- nationella () har drabbats av ekonomiska problem förorsakade av felaktiga investeringar och saknar en vald VD.