prop · H4035 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). Det föreslås en utökad rätt att delta i vuxenutbildning (kom- vux) på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Det hittillsvarande kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att det ska finnas en rätt till komvux på gymnasial nivå tas bort. Det föreslås också en rätt att delta i komvux på sådan nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . Såväl när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning som när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning ska rätten till utbildning gälla för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att i vissa fall meddela föreskrifter om vilka kurser som en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå omfattar. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Utbildning är en investering för individen och samhället ................. Behovet av utbildning är livslångt...................................... 4.2Bristande tillgång till komvux medför återvändsgränder i utbildningssystemet ........................... En utökad rätt till behörighetsgivande utbildning inom En rätt till komvux i syfte att uppnå grundläggande 6.2En rätt till komvux i syfte att uppnå särskild behörighet eller särskilda kunskaper införs ...................... 6.3Kommunerna bör ha en viss valfrihet när det gäller hur rätten att läsa in grundläggande behörighet ska Sammanfattning av promemorian Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (Ds Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 20 kap. 16, 19 och 21–23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 20 kap. 19 a–19 e §§, av följande lydelse. Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19 § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. En vuxen som är behörig att del- En vuxen som är behörig att del- ta i utbildning på gymnasial nivå ta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och som har en examen enligt 20 § men som inte har upp- från ett yrkesprogram i gymnasie- nått grundläggande behörighet till skolan enligt 16 kap. 27 § men inte på grundnivå eller utbildning inom till högskolestudier har rätt att del- har rätt att delta i ta i utbildning på gymnasial nivå i utbildning på gymnasial nivå i syf- syfte att uppnå en sådan behörig- te att uppnå sådan behörighet. Den som har rätt att delta i enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller ett landsting om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkom- I ett sådant fall är hem- kommunen skyldig att ersätta den 32 § ska tillämpas när det gäller ungdomar till och med första kalenderhalvåret det år de fyller 19 a § Prop. Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare, har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till sådan högskoleutbildning. Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Om en vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 § och har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom , har han eller hon rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Den som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom och som uppfyller krav på särskilda kunskaper för en sådan utbildning har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar inom . Rättigheten avser dock endast en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Om grundläggande behörighet enligt 19 § kan uppnås genom olika utbildningar på gymnasial nivå, bestämmer hemkommunen vilken av utbildningarna som den ska erbjuda. 1. utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller av särskilda kunskaper för utbildning inom , och 2. så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i första stycket ska bestämmelserna i 15 kap. 32 § tillämpas till och med första kalenderhalvåret det år de fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka kurser som omfattas av rätten att delta i utbildning enligt 19 a och 19 b §§. En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska också alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare Prop. 2016/17:5 överenskommelse. Åtagande att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvudman. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå beslutar om den sökande ska tas emot till utbildningen. Hemkommunen ska ta emot en Hemkommunen ska ta emot en sökande om de behörighetsvillkor sökande om de villkor som anges i som anges i 20 § är uppfyllda. 20 § är uppfyllda eller om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §. En kommun ska ta emot en be- En kommun ska ta emot en sö- hörig sökande från en annan kande från en annan kommun och kommun och ett landsting ska ta ett landsting ska ta emot en sö- emot en behörig sökande, om hemkommunen har åtagit sig eller, 1. de villkor som anges i 20 § är efter överklagande enligt 28 kap. uppfyllda eller om den sökande 12 §, ska åta sig att svara för kost- har rätt till utbildning enligt 19, naderna för den sökandes utbild- 19 a eller 19 b §, och 2. hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes Av ett beslut om att en sökande ska tas emot ska det framgå på vil- ken eller vilka grunder den sökan- de tas emot. Den huvudman som anordnar Om den sökande har rätt att del- utbildning på gymnasial nivå ta i utbildning enligt 19, 19 a eller beslutar om en sökande ska antas 19 b § innebär ett beslut om motta- gande enligt 22 § att den sökande en sökande som avses i 19 §. också antas till utbildningen. övrigt är det den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en sökande ska antas till utbildningen. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om urval bland med stöd av 8 kap. 7 § regerings- urval bland mottagna sökande. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utgiftsområde 16) aviserades att regeringen avser att återkomma till med förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux. En sådan rätt, som innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller tillgången till ett livslångt lärande, skulle enligt propositionen stärka människors position på arbetsmarknaden och i samhällslivet i stort som den skulle ge arbetsgivare bättre möjlighet att få efterfrågad kompetens. Promemorian Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (Ds 2015:60) har utarbetats inom (). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/05780/GV). har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, se vidare avsnitt 6.3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 6.3 och 9. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa ändringar gjorts i 20 kap. 19 d och 21 §§ skollagen (2010:800). 4Utbildning är en investering för individen och samhället 4.1Behovet av utbildning är livslångt Dagens arbetsliv är föränderligt och branscher, yrkesroller och arbetsuppgifter förändras i ett högt tempo. Kunskapskraven och behovet av specialisering ökar i stora delar av arbetslivet. Den höga förändringstakten minskar ofta värdet av äldre kunskaper och kompetenser. Många arbeten som enbart kräver kort utbildning försvinner som kraven på kunskaper och kompetens ökar för nytillkomna arbeten. Förändringstakten inom arbetslivet leder till att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning, kanske under sitt arbetsliv. För att kunna möta de ökande kraven på flexibilitet i arbetslivet är det viktigt att man som vuxen har möjlighet att delta i olika utbildningar. Inte minst är tillgången till komvux viktig eftersom komvux för många är en förut- sättning för att uppnå behörighet till eftergymnasiala studier. 2016/17:5 Vuxnas behov av utbildning kan förändras , inte minst på grund av arbetslivets utveckling och förändrade krav. För den enskilda individen är det därför viktigt att det finns en långsiktig möjlighet att byta yrkeskarriär, även om individen har fullföljt en gymnasial utbildning. En sådan karriärväxling börjar för många genom behörighetsgivande studier inom komvux. För att underlätta omskolning under pågående yrkesliv behövs alltså en god tillgång till utbildning som ger behörighet till eftergymnasiala studier. Det finns även de som av olika skäl aldrig har fullföljt utbildning inom gymnasieskolan. Dagens arbetsmarknad kräver ofta eftergymnasial utbildning och för att få tillträde till sådan utbildning måste individen ofta komplettera tidigare utbildning med behörighetsgivande kurser inom komvux. För de kvinnor och män som inte har uppnått grundläggande behörighet till eftergymnasiala studier är det viktigt att möjligheten att uppnå behörighet till eftergymnasial utbildning finns kvar även senare i livet. Vuxna med funktionsnedsättning har generellt sett en lägre utbildningsnivå och svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än befolkningen i övrigt. En utökad rätt till utbildning som i praktiken ger individen en livslång möjlighet att höja sin utbildningsnivå kan därmed gynna denna grupp särskilt. Bland nyanlända finns många personer som har behov av att studera inom vuxenutbildningen. Den genomsnittliga utbildningsnivån bland dem som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har ökat, men det är fortfarande en stor andel av lagens målgrupp som saknar fullföljd grundskoleutbildning eller som inte har avslutat sin gymnasieutbildning. Mot bakgrund av det ökade antalet personer som söker asyl i bedöms även etableringsuppdragets målgrupp öka , vilket bedöms påverka antalet nyanlända som har behov av att studera inom vuxenutbildningen. Hur många av dessa som är i behov av behörighetsgivande utbildning inom komvux är dock inte möjligt att uppskatta. 4.2Bristande tillgång till komvux medför återvändsgränder i utbildningssystemet Kommunerna har enligt skollagen en skyldighet att erbjuda komvux på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att vuxna som har rätt att delta i sådan komvux och önskar delta i den, också får det. Vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan, men som inte har uppnått grundläggande behörighets till högskolestudier, har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå en sådan behörighet. Kommunerna ska därutöver sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Tillgången till komvux på gymnasial nivå varierar dock mellan kommunerna. Även om de flesta kommuner erbjuder komvux som syftar till att individen ska uppnå behörighet till eftergymnasiala studier är det ingen självklarhet. delta i komvux för att uppnå sådan behörighet kan bero på i vilken kommun individen bor. Enstaka kommuner bedömer att de inte har Prop. 2016/17:5 möjlighet att möta sådana behov hos invånarna medan många erbjuder komvux till alla som saknar behörighet till eftergymnasial utbildning. Ett exempel på en grupp som har sämre tillgång till komvux på gymnasial nivå är de som har fullföljt utbildning inom gymnasieskolan, t.ex. på ett högskoleförberedande program, men är i behov av ytterligare kurser för att uppnå behörighet till utbildning inom högskolan eller . Dessa personer är inte prioriterade vid urval till komvux på gymnasial nivå och i vissa kommuner är det därför inte säkert att de antas till sådan utbildning, trots att de behöver utbildningen för behörighet till eftergymnasiala studier. I enstaka kommuner tycks dörren till komvux vara helt stängd för dem som redan har en genomgången gymnasieskoleutbildning. Dessa sökande har ofta en svag ställning på arbetsmarknaden, då en gymnasial utbildning inte räcker till arbete. är deras möjligheter till vidare studier begränsade. Bristande tillgång till behörighetsgivande utbildning inom komvux skapar på så sätt återvändsgränder i utbildningsystemet. Vuxenutbildningen har vidare fått en allt viktigare uppgift när det gäller etableringen av utrikes födda. En allt större andel elever inom komvux på gymnasial nivå är utrikes födda och andelen ökar i stort sett . har ett stort antal människor på flykt sökt asyl i . Det är mycket sannolikt att såväl andelen utrikes födda som det totala antalet sökande till komvux kommer att öka . Det finns därför ett behov av att satsa på komvux för att säkerställa tillgången till utbildning både för nyanlända och för andra elevgrupper i behov av komvux. Att som individ genom hela livet vara garanterad tillgång till behörighetsgivande utbildning för ökade möjligheter till framtida byte av karriär och yrkesinriktning. En utvidgad rätt till komvux på gymnasial nivå skulle dessutom säkerställa likvärdiga möjligheter till behörighetsgivande utbildning oberoende av kommuntillhörighet. Komvux är en del av skolväsendet för vuxna Komvux är en skolform inom skolväsendet för vuxna, som regleras i 20 kap. skollagen. Skolväsendet för vuxna består förutom av komvux av särskild utbildning för vuxna (särvux). Utbildning i svenska för invandrare (sfi) har upphört som egen skolform och i stället blivit en del av komvux. Det övergripande målet för komvux är att vuxna ska stödjas och sti- muleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhälls- livet samt främja sin personliga utveckling. ningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. De som har fått minst utbildning ska prioriteras (20 kap. 2 § skollagen). Komvux består av två nivåer: komvux på grundläggande nivå och komvux på gymnasial nivå. Komvux på grundläggande nivå motsvarar i Den syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Komvux på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge (20 kap. 4 § skollagen). Kommunerna är huvudmän för komvux. Vidare får ett landsting tillhandahålla komvux på gymnasial nivå inom områdena naturbruk och omvårdnad och efter avtal med en kommun även inom andra områden. Kommunerna har också möjlighet att sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom komvux (entreprenad, 23 kap. skollagen). Alla som uppfyller vissa grundläggande förutsättningar har rätt till utbildning på grundläggande nivå inom komvux Alla som har uppnått en viss ålder har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå, om de är bosatta i landet, saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (20 kap. 11 § skollagen). I praktiken är komvux på grundläggande nivå i huvudsak en utbildning för utrikes födda. var fler än nio av tio elever födda i ett annat land. Av dessa gick de flesta kursen svenska som andraspråk, som för de flesta i praktiken fungerar som en fortsättning på sfi. Det finns bara en begränsad rätt till utbildning på gymnasial nivå inom komvux En vuxen är enligt skollagen behörig att delta i utbildning i komvux på gymnasial nivå det år han eller hon fyller . Dessutom krävs att den vuxne är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor (20 kap. 20 § första stycket). Sådana villkor finns angivna i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning och föreskrifter meddelade av . Behörig är också den som är yngre än vad som anges ovan men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor (20 kap. 20 § skollagen andra stycket). Så kan vara fallet om det med hänsyn till hans eller hennes personliga förhållanden finns särskilda skäl (3 kap. 2 § förordningen om vuxenutbildning). En vuxen som är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå en sådan behörighet till högskolestudier. Den som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än hemkommunen eller ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. I ett sådant fall är hemkommunen skyldig att ersätta den mottagande kommunens kostnader (20 kap. 19 § skollagen). Det finns ingen annan rätt till komvux på gymnasial nivå än den som anges ovan. Regleringen innebär att en vuxen som varken har en examen från ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program i gym- nasieskolan saknar rätt att delta i komvux i syfte att uppnå grundläggande Prop. 2016/17:5 eller särskild behörighet till högskoleutbildning. att den som har en examen från ett högskoleförberedande program, men inte har särskild behörighet till en viss högskoleutbildning, inte har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå en sådan särskild behörighet. På motsvarande sätt har en vuxen som har gått ett yrkesprogram och har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning inte någon rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning. Det finns vidare ingen rätt för en vuxen att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till eller särskilda kunskaper för yrkeshögskoleutbildning. Kommunerna ska i övrigt sträva efter att erbjuda komvux som svarar mot efterfrågan och behov Utöver skyldigheten att erbjuda komvux på gymnasial nivå för dem som har rätt till sådan utbildning har kommunerna en allmän skyldighet att erbjuda komvux på gymnasial nivå. Kommunerna ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Vidare ska varje kommun informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning (20 kap. 3, 16 och 17 §§ skollagen). Ansökan, mottagande och urval till komvux på gymnasial nivå En ansökan om att delta i komvux på gymnasial nivå ska ges in till den Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än hemkommunen ska hemkommunen skynd- samt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska då bifogas ett yttrande där det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse. att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvudman. Ett åtagande gäller även om den sökande där- efter byter hemkommun (20 kap. 21 § skollagen). I skollagen görs skillnad mellan att en sökande ska tas emot och att en De som är behöriga ska mottas. Om alla som ska tas emot inte kan beredas plats ska ett urval göras innan vissa av de sökande antas. Den huvudman som anordnar komvux på gymnasial nivå beslutar om en sökande ska tas emot till utbildningen. Hemkommunen ska ta emot en sökande om de villkor för behörighet som anges i 20 kap. 20 § är En kommun ska ta emot en behörig sökande från en annan kommun och ett landsting ska ta emot en behörig sökande, om hemkommunen har åtagit sig eller efter överklagande ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning (20 kap. 22 §). Om alla som ska tas emot inte kan beredas plats ska de som fått minst utbildning prioriteras (20 kap. 2 §). Det är den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en sökande ska antas till Vid urval ska företräde ges till en sökande som har kort tidigare utbildning och som 1. önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en upprättad individuell studieplan, 2.behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program eller för annan behörighetskomplettering, eller 3.behöver utbildningen för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval. Något urval ska dock inte göras i fråga om sådan komvux på gymnasial nivå som en sökande har rätt att delta i enligt 20 kap. 19 § skollagen (20 kap. 23 § skollagen och 3 kap. 7 § förordningen om vuxenutbildning).