prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — Arbetsförmedlingen konstaterar dock också att det, utöver det digitala kartläggningsverktyg som användes, även behövs personella resurser för att förklara verktyget och ta om hand resultatet av kartläggningen så att individens kompetens tas till vara. I uppdraget ingick också att ta fram ett informationspaket för nyanlända om arbete och studier. Den information som Arbetsförmedlingen tog fram visade bl.a. hur individen kan gå till väga för att synliggöra sin kompetens, hur olika vägar till arbete eller studier kan se ut samt information om jobbsökande och det stöd som Arbetsförmedlingen kan ge. Informationen finns tillgänglig på länsstyrelsernas gemensamma webbportal för information till nyanlända. Enligt överenskommelsen mellan regeringspartierna, , , och med anledning av det stora antalet nya asylsökande , ska fler nyanlända ges möjlighet till praktik. Regeringen har därför gett statliga myndigheter i uppdrag att – ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och ta emot nyanlända arbetssökande för praktik. Myndigheterna ska gemensamt ta emot i genomsnitt minst 1 000 nyanlända för praktik . Myndigheterna ska redovisa hur uppdraget genomförs och vilka resultat som nåtts enligt instruktion från Statskontoret. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Regeringen har också tagit initiativ till 100- klubben som innebär att Arbetsförmedlingen erbjuder skräddarsydda paket av insatser till de företag som tar emot minst 100 nyanlända i arbete eller praktik. Andelen som har deltagit i olika insatser ökar ju de nyanlända har haft rätt till plan, se tabell 3.7. Även insatsernas koppling till arbetsmarknaden ökar . använde Arbetsförmedlingen sammanlagt för ersättning till etableringslotsar och för insatser för vissa nyanlända invandrare. Av detta avsåg ersättning till lotsarna. I propositionen Vårändringsbudget minskades medlen med för att finansiera andra insatser för att förbättra och effektivisera vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Utfallet var totalt lägre än tilldelade medel för anslaget. Tabell 3.7 Andel personer som har eller har haft en insats fördelat på hur länge de haft en etableringsplan Andel i procent –2015 Utbildning i svenska för invandrare Källa: Arbetsförmedlingen. Av dem som haft en etableringsplan hade tagit del av minst en arbetsförberedande insats eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. Det innebar en ökning jämfört med . Andelen var dock lägre bland kvinnor () än bland män (). Statistik avseende deltagandet i enskilda insatser och resultat inom etableringsuppdraget redovisas i det följande i huvudsak som årsgenomsnitt . Siffrorna är därför inte jämförbara med de siffror som redovisades i budgetpropositionen . Det vanligaste arbetsmarknadspolitiska programmet var förberedande utbildning. Av dem som hade en etableringsplan deltog i förberedande utbildning. Andelen var något större bland män än bland kvinnor. Förberedande utbildningar innefattar bl.a. aktiviteter för att kartlägga yrkesbakgrunden eller hitta lämpligt yrkesområde, lära sig yrkesinriktad svenska eller förbereda sig för studier. Som en förberedande utbildning kan nyanlända inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade sammanhållna utbildningar på folkhögskolor, s.k. etableringskurs på folkhögskola. Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till folkhögskoleutbildningarna som ska omfatta flera insatser som kan kombineras med varandra, bl.a. svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. deltog totalt 2 000 personer i utbildningen, varav kvinnor och män. Utbildningarna bedrevs på 91 folkhögskolor. Folkhögskolorna har anpassat kursernas innehåll och utformning utifrån individens och gruppens förutsättningar och behov. fick folkhögskolorna totalt i ersättning för denna utbildning. Av dem som hade en etableringsplan deltog i arbetsmarknadsutbildning och i arbetspraktik. När det gäller arbetsmarknadsutbildning innebar det en minskning jämfört med , medan andelen som deltog i arbetspraktik var oförändrad. Det var en lägre andel bland kvinnorna än bland männen som tog del av både arbetsmarknadsutbildning (av kvinnorna, av männen) och arbets- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 praktik (av kvinnorna, av männen). deltog närmare 4 200 personer i arbetsträning med handledare. Det är möjligt att inom ramen för etableringsplanen studera inom den kommunala vuxenutbildningen, vilket av samtliga nyanlända med en etableringsplan gjorde . tillfördes Arbetsförmedlingen tillfälligt för förstärkta validerande insatser och för att utveckla och målgruppsanpassa dessa insatser för dem som omfattas av etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen fortsatte det utvecklingsarbete avseende validering som påbörjades i syfte att förbättra förutsättningarna för och underlätta för personer inom etableringsuppdraget att få sin kompetens validerad. Bland annat genomförde myndigheten ett tiotal interna dialogseminarier i syfte att öka och förbättra användningen av validerande insatser. Inom ramen för arbetet med snabbspår för nyanländas etablering har också de valideringsmodeller som finns inom flera branscher anpassats och översatts, i syfte att bättre passa validering av nyanländas kompetenser. Antalet nyanlända i etableringsuppdraget som fick sin kompetens validerad enligt branschmodeller var 437 . Det var en ökning med knappt 100 personer jämfört med . Det totala antalet personer inom etableringsuppdraget som deltog i olika slags insatser med validerande inslag var drygt 11 300, en ökning med 4 600 jämfört med . Män är överrepresenterade i alla former av validering och andra insatser med validerande inslag. Snabbspår för nyanländas etablering har Arbetsförmedlingen samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen har initierat. fanns 13 snabbspår för ett tjugotal yrken klara. Det är parterna inom respektive bransch som tecknar avtal och Arbetsförmedlingen som samordnar och genomför snabbspåren. Snabbspåren riktar sig till deltagare i etableringsuppdraget som har tidigare erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke där arbetsmarknadens parter har kommit överens om ett snabbspår. Branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Överenskommelserna handlar om att i en sammanhållen process kunna erbjuda insatser såsom praktik, språkträning, validering och utbildning. tillfördes Arbetsförmedlingen medel för att fördela statsbidrag för särskilda främjande- och utvecklingsinsatser i syfte att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Arbete parallellt med deltagande i etableringsinsatser ökar möjligheterna att nå målen med etableringsplanen. arbetade av deltagarna inom ramen för etableringsplanen. Det innebar en ökning från 2014. En individ kan ha både subventionerat och osubventionerat arbete inom etableringsplanen, och samma individ kan ha flera typer av arbete under . Den vanligaste typen av arbete inom etableringsplan var instegsjobb. Det var av deltagarna som hade ett instegsjobb, medan hade ett nystartsjobb. Detta mönster var i stort sett oförändrat jämfört med . hade ett arbete utan stöd i sin etableringsplan, vilket också var i stort sett oförändrat jämfört med . Det var genomgående en betydligt större andel bland männen än bland kvinnorna som hade ett arbete som insats i sin etableringsplan, se tabell 3.8. Tabell 3.8 Andel personer som har eller har haft arbete i etableringsplan Andel i procent –2015 Källa: Arbetsförmedlingen. Det tidigare kravet på Arbetsförmedlingen att tillhandahålla valfrihetssystem som ger nyanlända rätt att välja en etableringslots 2015/16:30 bet. 2015/16:AU1, 2015/16:57). uppföljningar och granskningar hade visat på allvarliga brister och indikerat att etablerings- lotsar inte var en effektiv insats för att påskynda nyanländas etablering i arbetslivet. Arbetsförmedlingen hade , , beslutat att avsluta tjänsten etableringslots. Anledningen till avslutandet av tjänsten var att kvaliteten i tjänsten inte kunde garanteras. Leveransen av tjänsten upphörde . deltog totalt 33 500 personer i aktiviteter hos en etableringslots, innan tjänsten avslutades. Det innebär att av de kvinnor och av de män som hade etableringsplan hade en etableringslots. Utbildning i svenska för invandrare Av dem som hade en etableringsplan deltog i utbildning i svenska för invandrare (sfi) . Andelen ökar med tiden i etableringsuppdraget. Sfi ges i fyra kurser, från A till D, där D är den högsta kursen. Av dem som studerade sfi deltog det stora flertalet i kurs A-C. Endast en mindre andel, , deltog i kurs D. En generell beskrivning av utbildning i svenska för invandrare redovisas under utg.omr. 16 avsnitt 5.3.2. Av dem som hade en etableringsplan deltog i samhällsorientering. En närmare beskrivning av samhällsorientering ges i avsnitt 3.4.4. Antalet personer med etableringsplan fortsätter öka Antalet personer i etableringsuppdraget fortsatte att öka till följd av den ökade flyktinginvandringen. Den stora ökningen av antalet asylsökande hann dock inte få någon direkt påverkan på Arbetsförmedlingens verksamhet , eftersom det kraftiga inflödet av asylansökningar medförde att inte hade möjlighet att avgöra dessa asylärenden . tillkom i genomsnitt drygt 2 300 personer i etableringsuppdraget och 1 500 personer lämnade uppdraget. hade totalt 63 000 personer en etableringsplan. Det innebar en ökning med närmare 16 000 personer jämfört med . dem som hade en etableringsplan var kvinnor och män. Andelen kvinnor har minskat från 2013, medan andelen män har ökat i motsvarande grad. Diagram 3.1 Antal personer som är nya, kvarstående eller har lämnat etableringsuppdraget – Källa: Arbetsförmedlingen. Utbildningsnivån och genomsnittsåldern bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat av dem som hade en etableringsplan var . Det var samma andel som . Personer som är 18 eller har rätt till en etableringsplan om de saknar föräldrar i och i övrigt uppfyller kriterierna i etableringslagen. var det 646 unga i åldrarna 18–som hade en etableringsplan, vilket motsvarade av deltagarna. Den genomsnittliga utbildningsnivån bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat . Andelen personer med eftergymnasial utbildning eller längre har ökat från . Andelen med endast förgymnasial utbildning har minskat från . Ökningen i utbildningsnivå gäller både kvinnor och män, men kvinnorna har fortfarande i genomsnitt en lägre utbildningsnivå än männen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 3.9 Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget Andel i procent bland kvinnor och män 2015 (2014 inom parantes) 53 (56) 47 (48) 49 (51) 20 (19) 22 (22) 21 (21) Eftergymnasial utbildning <2 år 4 (4) 5 (5) 5 (4) Eftergymnasial utbildning >2 år 22 (21) 26 (26) 25 (24) Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsstatus efter avslutad etableringsplan Av dem som lämnade etableringsuppdraget var det som arbetade eller studerade efter att planen hade avslutats. Detta innebar en ökning i förhållande till 2013 och 2014, då andelen för båda dessa år var . Det är inte lämpligt att jämföra resultatet avseende andelen i arbete eller studier med år längre tillbaka än 2013, då enbart ett fåtal personer lämnade etableringsuppdraget . Det ökade utflödet till arbete från etableringsuppdraget drevs framför allt av att en större andel fick nystartsjobb jämfört . Nystartsjobben var den vanligaste typen av anställning för dem som lämnade etableringsuppdraget för arbete, och mer än hälften av dem som gick vidare till arbete hade ett nystartsjobb efter avslutad etableringsplan. Ökningen av utflödet till nystartsjobb var dock betydligt större bland män än bland kvinnor. Som framgår av tabell 3.10 är det genomgående en betydligt lägre andel kvinnor än män som har olika former av arbete efter etableringsuppdraget och skillnaderna har ökat jämfört med och 2014. Andelen som studerar efter etableringsuppdraget var , och därmed i princip oförändrad jämfört med och 2014. Studier kan avse både högskolestudier och studier inom vuxenutbildning. Andelen som studerade efter etableringsuppdraget var något större bland kvinnor än bland män. Personer som har haft etableringsplan som har upphört att gälla för att tiden för planen har löpt ut och är arbetslösa kan anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Av dem som lämnade P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 etableringsuppdraget var inskrivna i arbetsmarknadspolitiska program efter avslutad etableringsplan, varav nästan alla i jobb- och utvecklingsgarantin eller i jobbgarantin för ungdomar. Tabell 3.10 Status efter avslutad etableringsplan. Procent 2014 och 2015 -arbete med stöd -arbete utan stöd Källa: Arbetsförmedlingen. fick i samband med etableringsreformens ikraftträdande i uppdrag att utvärdera effekterna av reformen. Slutrapporten presenterades (A2016/00870/SV). Resultaten tyder på att etableringsreformen har haft en liten men positiv effekt på nyanländas arbetsmarknadsetablering. De personer som mottogs precis efter reformen hade högre sannolikhet att vara sysselsatta , jämfört med dem som mottogs precis före reformen. I genomsnitt hade gruppen som mottogs efter reformen också högre löneinkomster . De positiva effekterna av reformen tycks ha varit av samma storleksordning för både kvinnor och män, såväl vad gäller arbetsmarknadsetablering som löneinkomst. Kvinnorna har dock fortfarande en betydligt lägre sannolikhet att vara sysselsatta än män, liksom en betydligt lägre löneinkomst. Syftet med hemutrustningslånen är att nyanlända flyktingar ska få möjlighet att utrusta och möblera sin bostad när de blir mottagna i en kommun. Mål för handläggningstiden för hemutrustningslån är att den inte ska överstiga . Verksamhet och insatser för hemutrustningslån finansieras via anslaget 1:5 CSN handlägger och beslutar i ärenden om hemutrustningslån. Utgifterna för hemutrustningslån påverkas av antalet kommunmottagna flyktingar, genomsnittsbelopp samt hur stor andel av dessa som ansöker om lån. Utgifterna 2015 för hemutrustningslån blev ca mindre än anvisat anslag i budgetpropositionen . Huvudsakligt skäl är att antalet personer som ansökte om lån blev färre än beräknat. Av tabell 3.11 framgår antal beviljade lån, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån samt antal efterskänkta lån 2013–2015. Antalet lån och antal personer skiljer sig åt eftersom ansökan om hemutrustningslån kan göras gemensamt. Tabell 3.11 Beviljade hemutrustningslån m.m. Antal nya beviljade lån efter bostadsform, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån efter kön samt antal personer med efterskänkta lån efter kön 2013–2015 -Varav för möblerad bostad -Varav för omöblerad bostad Utbetalat belopp, miljoner kr Antal personer som beviljats lån Antal personer med efterskänkta utbetalades i lån till 13 400 låntagare vilket är mer jämfört med och mer jämfört med . Ökningen beror på att fler nyanlända flyktingar har tagits emot i kommunerna jämfört med och 2013. Antalet beviljade lån ökade med jämfört med och med ca av de nyanlända som mottagits i en kommun beräknas ha ansökt om lån jämfört . Antalet låneberättigade har ökat . Fördelningen mellan lån för omöblerad respektive möblerad bostad är relativt men andelen lån för omöblerad bostad har minskat något , från . Utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick per till . Fordran fördelas på 61 800 lån till totalt 81 100 låntagare. Det inbetalade skuldbeloppet inklusive räntor var 2015. Det är en ökning med jämfört med och med jämfört med . Detta beror främst på att den senaste tidens flyktingmottagande har medfört fler lån men också att fler låntagare än har betalat innan lånen förfallit. Antalet låntagare som har fått sina lån efterskänkta har ökat marginellt . Mer än hälften av dem som har fått lån efterskänkta är äldre och saknar inkomst. Övriga orsaker till efterskänkning är främst sjukdom, funktionsnedsättning eller dödsfall. Något fler kvinnor än män har fått lån efterskänkta . Det finns ingen övre åldersgräns för att få lån. Handläggningstiden efter att ansökan har inkommit till CSN är . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är varför målet om handläggningstid är uppfyllt. Europeiska integrationsfonden har ingått i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (SOLID) och har finansierats via anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare. Anslaget har upphört . Europeiska integrationsfonden i har förvaltats av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). För programperioden –2013 tilldelades P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 ca i projektmedel varav utnyttjades. Svenska har beviljat medel till omkring 100 projekt. Beslutade projektmedel utbetalades och Svenska har slutredovisat programmet till EU- kommissionen. För att kunna ta del av samhället innan man kan svenska är tillgången till tolkar viktig. Antalet personer som är registrerade i Kammarkollegiets register över auktoriserade tolkar har inte ökat i proportion till hur antalet asylsökande och nyanlända har ökat i . Antalet deltagare i de skriftliga proven har ökat men antalet auktorisationer har inte ökat i motsvarande grad. En anledning till detta är att de som anmäler sig saknar tillräckliga förkunskaper för att klara auktorisationsprovet. Regeringen har möjliggjort utökningar av antalet preparandkurser inför auktorisation och kompetenshöjande kurser i övrigt. Trots att antalet kommunmottagna har ökat kraftigt har det sammanlagda mottagandet inte varit tillräckligt i förhållande till behoven. Mottagandet är också ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Även om andelen som bosätter sig på egen hand har minskat , är det fortsatt en majoritet av de personer som beviljas uppehållstillstånd som bosätter sig på egen hand. De som inte bosätter sig på egen hand anvisas, enligt den ordning som gällde 2015 och tidigare, till de kommuner som har ingått frivilliga överenskommelser om mottagande. Antalet överenskomna platser i kommunerna har inte motsvarat det totala behovet av platser och de anvisningsbara platserna har varit ännu färre. När det frivilliga mottagandet inte motsvarar mottagningsbehovet uppstår ett underskott av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 anvisningsbara platser som leder till att personer bosätter sig själva eller blir kvar i anläggningsboenden i väntan på att bli kommunmottagna. Långa väntetider för nyanlända till bosättning i en kommun fördröjer etableringen i samhället och på arbetsmarknaden. Det leder också i många fall till att nyanlända ordnar sitt boende på egen hand, vilket ofta resulterar i att de flyttar till kommuner som redan har ett högt mottagande av nyanlända. Det bidrar till att den ojämna fördelningen av mottagandet i landets kommuner förstärks. Detta leder i sin tur till utmaningar hos de kommuner som tar ett stort ansvar för mottagandet. Mot denna bakgrund trädde lagen (2016:38)om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av mottagande och bosättning för asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system för mottagandet (A 2015:02). Utredaren ska även lämna förslag till förbättringar av systemet för statlig ersättning till kommuner och landsting. Mottagandet av ensamkommande barn och unga Antalet asylsökande ensamkommande barn ökade dramatiskt . var antalet överenskomna platser med kommunerna otillräckligt för att hantera den kraftiga ökningen, vilket ledde till att kommunernas planeringsförutsättningar försämrades kraftigt. För att uppnå en jämnare fördelning av mottagandet av ensamkommande barn gav regeringen i uppdrag att utforma en ny anvisningsmodell, som tillämpas (se vidare utg.omr. 8, avsnitt 2.5). Regeringen bedömer dock att det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att förbättra kommunernas planeringsförutsättningar och att skapa ett effektivare mottagande av ensamkommande barn och unga. Regeringen aviserade ekonomiska vårpropositionen att den avsåg att återkomma med förslag för att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Den stora ökningen av antalet ensamkommande barn medför mycket stora utmaningar för många kommuner. Statens ersättning för flyktingmottagandet Kommunernas ansökningar om ersättning för särskilda kostnader överstiger tillgängliga medel. Ersättning för dessa kostnader är viktiga för kommunerna och kan avgöra om en kommun kan ta emot en person med särskilda behov. Behovet av att lära sig svenska är stort både för nyanlända som bor kvar i anläggningsboenden och för asylsökande. Sfi för nyanlända i anläggningsboende har inte genomförts i den utsträckning som har förväntats och kommunerna har heller inte återsökt medel i den omfattning som har beräknats. Insatsen har därför inte gett det resultat som är önskvärt. Betydligt fler personer som vistas i anläggningsboende med uppehållstillstånd i avvaktan på bosättning borde kunna ta del av insatsen. Antalet deltagare i etableringsuppdraget fortsätter öka Antalet deltagare i etableringsinsatser hos Arbetsförmedlingen har ökat kontinuerligt sedan Arbetsförmedlingen fick uppdraget 2010 och utgör nu en betydande del av de inskrivna personerna hos myndigheten. Till följd av den stora ökningen av antalet asylsökande till väntas antalet deltagare i etableringsuppdraget fortsätta öka kraftigt framöver. Sammantaget innebär detta stora utmaningar för Arbetsförmedlingen och myndighetens möjligheter att tillhandahålla individuellt anpassade insatser till deltagarna. Det snabbt ökande antalet deltagare medför också behov av att förenkla och effektivisera Arbetsförmedlingens arbete med etableringsuppdraget. Regeringen ser ett behov av att genomföra förändringar i regelverket, bland annat för att minska Arbetsförmedlingens administrativa börda. Det är positivt att Arbetsförmedlingen har tagit tillvara på erfarenheterna och utvecklat arbetssättet i syftet att förbättra resultaten. Det är också viktigt att Arbetsförmedlingen implementerar dessa förbättringar, liksom att myndigheten fortsätter att identifiera ytterligare möjligheter till förbättring och effektivisering inom det egna arbetet med etableringsuppdraget, samt att verksamheten anpassas utifrån det förväntade ökade antalet deltagare i uppdraget Det är även positivt med det arbetssätt som Arbetsförmedlingen har utvecklat inom ramen för snabbspåren, vilket kan förväntas öka utflödet till arbete. En något större andel av dem som lämnar etableringsuppdraget har gått till arbete och studier jämfört med tidigare. Detta är positivt, särskilt med tanke på att även antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat. Fler arbetar också inom ramen för etableringsplanen. Att mindre än en tredjedel av dem som lämnar uppdraget går till arbete eller studier är dock i grunden otillfredsställande. Ett fåtal av deltagarna i etableringsuppdraget studerar inom den kommunala vuxenutbildningen. av dem som lämnar etableringsuppdraget går vidare till studier och andelen är i princip oförändrad jämfört med och 2014. Även om utbildningsnivån i etableringsuppdraget som helhet har ökat är det fortfarande många vars utbildningsnivå inte motsvarar varken gymnasieskola eller grundskola. I många fall behöver individen tillgång till fleråriga reguljära utbildningsinsatser för att ha en möjlighet att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden. är medelåldern låg, och genomsnittsdeltagaren har potentiellt framför sig i arbetslivet. Även individer med högre utbildningsnivå kan ha behov av viss kompletterande utbildning för att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden. Kommunerna har en nyckelroll när det gäller att erbjuda insatser inom ramen för etableringsplanen, såsom samhällsorientering och vuxenutbildning.