prop · H4031d17 · 2016-09-20 00:00:00 — 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 15 Studiestöd.................................................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ............................ Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå ........ Studerande på eftergymnasial nivå i .............................. Studerande med barn .................................................................. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning .................... Låntagare och den totala skulden .............................................. Analys och slutsatser ................................................................................. Studiestödets rekryterande effekt.............................................. Studiestödets utjämnande effekt ............................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin ............................... 1:3 Avsättning för kreditförluster ............................................. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor .............................. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk................................... 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................................. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd ............................. Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 15 Studiestöd ....... Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd. Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2013–2015....................... Unga studerande på gymnasial nivå i ........................................... Vuxna studerande med studiemedel ................................................. Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel ....... Tilläggsbidrag till studerande med barn.................................................... Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2011–2015...... Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning 2011–2015................................................................................................... CSN:s genomsnittliga handläggningstider............................................... Nyckeltal för CSN:s service och information 2013–2015....................... Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp............................................................. Antal studerande och genomsnittliga belopp för studiehjälp, utfall 2015 och prognos 2016–2020 .................................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Studiehjälp..................... Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel........................................................... Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall 2015, prognos 2016 och beräknat –2020..................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Studiemedel................... Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster.............................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Avsättning för Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor .............. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Statens utgifter för Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ........................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Bidrag till vissa Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studie- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslagsutveckling 1:7 Studiestartsstöd..................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Studiestartsstöd............. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Centrala Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 Överklagande- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld 2011–2015.................................................................... Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2011–2015................................................................................................... Antal vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2011–2015 .......... Andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer 2011–2015................................................................................................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel –2015.. Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer –2015 ..................... Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer –2015..................................................................... Antal studerande med tilläggsbidrag 2011–2015...................................... Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2011–2015................................................................ Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön, 2001–2015 ....................... Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2015 .. Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2015................................................................................................... Antal studerande i med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2015 .................................................................... Antal studerande utomlands med merkostnadslån, 2011–2015.............. Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2016 fördelat på studienivå och kön ......................................................... Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2011–2015 ............ Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2011–2015........... Diagram 2.18 Folkmängd 16–2014 och 2015 samt prognos 2016–2020 ............... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 217 (avsnitt 2.7.9), 2.för anvisar ramanslagen för utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1, 3.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: –studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, –studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, –statens utgifter för räntor för studielån tagna i , –inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning , –kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, –bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, –bidrag till vissa studiesociala ändamål, –studiestartsstöd i form av stöd och tilläggsbidrag för studerande med barn, –administration av studiestöd, och –hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en ökning med ca . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om bedöms utgifterna öka med 2017. beräknas utgifterna öka med 1 033 respektive . beräknas utgifterna öka med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna öka med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna öka med och beräknas utgifterna öka med respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms minska med 2017 samt beräknas minska med respektive på grund av förändrade volymer. beräknas utgifterna öka med . Vidare bedöms utgifterna öka med 2017 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna beräknas minska med 2018 samt beräknas öka med respektive . Ett nytt anslag tillkommer inom utgiftsområdet, anslag 1:7 Studiestartsstöd. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att ett nytt rekryteringsinriktat studiestöd – studiestartsstöd – bör införas för att det ska bli lättare att motivera individer som har ett stort utbildningsbehov att studera (se avsnitt 2.7.7). Regeringen avser att återkomma till med förslag om att införa ett studiestartsstöd. Medel överförs till anslaget med sammanlagt . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Målen för utgiftsområdet är att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, 1999/2000:96). genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödsystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studiestödet Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande på fristående skolor som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg- bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Lärlingsersättning lämnas med . Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundläggande och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antalet barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning kan få låna studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Det gäller utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medborgare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till . Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs också med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa familjemedlemmar till gästforskare respektive till innehavare av EU-blåkort med svenska medborgare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av lånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till drygt 1,5 miljoner. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2015 till . Diagram 2.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . Diagram 2.1 Låntagarnas skuld 2011–2015 Annuitetslån, efter 2001 Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och för män. Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men har dock kvinnor högre skulder på sina annuitetslån. Denna förändring beror troligtvis på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel under en än män, samt att män betalar av sina skulder i något snabbare takt än kvinnor. CSN finansierar studielånen genom upplåning hos . gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning som finansieras med lån i för all nyutlåning av studielån. Stocken av befintliga lån hanteras dock som tidigare med finansiering av konstaterad förlust. Kreditmodellen enligt budgetlagen innebär att den förväntade kostnaden för lånet ska beräknas innan ett lån ställs ut. För studielånen innebär detta att de förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen ut- Vid beräkningen fastställer CSN en procentandel av utlånat belopp, vilken är . Medel för förväntade förluster förs till en kreditreserv och används sedan för att täcka avskrivningar av lånefordringar. Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos . De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor lånas upp hos . Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare minskar låneskulden hos . CSN disponerar mottagna räntor från låntagarna för att finansiera räntan på studielånen i . Låntagarna betalar en nedsatt ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , vilken är . Den 30-procentiga nedsättningen av räntan finansieras genom medel på anslag. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2013–20151 Källor: CSN, SPSM och MTM. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Siffran avser anslagsbelastningen i statsbudgeten för studiemedelsräntor och avskrivningar. 4I slutet av 2013 ändrades rutinerna för registrering av låntagare, den fysiska utlåningen har ersatts och är det lärosätena som registrerar studenterna via en digital tjänst I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundläggande och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående efter kön. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Det finns en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha påbörjat studier gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Det är därför natur- ligt att liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. Under avsnitt 2.5 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. 2.4.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasial nivå i är studiehjälp, bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning och kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den indikator som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 397 400 studerande, varav 191 100 kvinnor och 206 300 män, studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Av de elever som hade studiebidrag gick i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Detta motsvarar ca 7 300 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Av de elever som studerade vid fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar drygt 5 000 personer. Därutöver var det ca 2 100 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Detta motsvarar ca 22 300 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Extra tillägg kan lämnas med , eller beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån. Berättigade till den bidragsnivån är personer i hushåll vars inkomst understiger . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 2.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2011–2015 2011 2012 2013 2014 2015 2011 2012 2013 2014 2015 Knappt 22 500 studerande har fått sin studiehjälp indragen på grund av ogiltig frånvaro under /15. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp, vilket är en marginell ökning jämfört med föregående läsår. Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor. En stor andel av dem som rapporterats för olovlig frånvaro får ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. fick ca 400 studerande s.k. Rg- bidrag, vilket innebär att tidigare års minskning av antalet som får Rg-bidrag har avtagit. Av de studerande som fick Rg-bidrag var kvinnor och män. infördes en kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, på per studiemånad. betalade CSN ut i lärlingsersättning. Närmare 9 600 elever fick lärlingsersättning . Av dessa var kvinnor och män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.5 Unga studerande på gymnasial nivå i Antal studerande och utbetalade bidrag 2.4.2Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå