prop · H30390 · 2016-03-21 00:00:00 — Arbetet ska säkra en konsekvent profilering av och tydliggöra gemensamma budskap inom profileringsområden som omfattar den nordiska modellen, nordisk kreativitet och innovation, som kunskapssamhälle samt kultur och natur. Strategin utgår från öppenhet, tillit, nytänkande, hållbarhet och medmänsklighet. Profileringen ska, med utgångspunkt i dessa värderingar, stärka regionens konkurrenskraft och vårt internationella inflytande genom samordnade profilerande aktiviteter. För att säkerställa en god grund för arbetet togs en varumärkesplattform fram i samråd med medlemsländerna –. Plattformen är en vidareutveckling av strategin och anger riktningen för kommande profilerings- och samarbetsprojekt. realiserades profileringsstrategin främst genom insatser kopplade till SDG-målen (Sustainable Development Goals) för hållbar utveckling och klimatkonferensen . Andra insatser inom profileringsstrategin är bl.a. bidrag till design och utgivning av tidskriften 2016 (NEPR), samt utveckling av visuell identitet för den nordiska kultursatsningen Nordic Cool som hålls i . Profileringen av är även central i de finska ordförandeskapsprojekten . Vid sitt möte under sessionsvecka antog de nordiska statsministrarna två nya statsministerinitiativ inriktade på utbyte av erfarenheter inom nordiska samhällslösningar samt att minska och förebygga gränshinder genom en förstärkt dialog med arbetsmarknadens parter. De senaste nordiska statsministerinitiativen var de två tvärgående programmen Grön tillväxt och Hållbar nordisk välfärd som lanserades 2011–2012 och avslutades i och med utgången av 2015. Programmen hade en varaktig och positiv effekt i det nordiska samarbetet. Hållbar nordisk välfärd främjade innovativa lösningar i via konkreta aktiviteter inom tre fokusområden: utbildning och arbete, forskning samt infrastruktur. Aktiviteterna omfattade bl.a. projekt kring unga och rekrytering till omsorgsyrken, samt forskning inom välfärd och välfärdsinfrastruktur. Grön tillväxt var de nordiska statsministrarnas gröna tillväxtinitiativ som lyfte fram regionen inom områden som forskning och utbildning, ny grön teknologi och gröna investeringar. De nya initiativen kommer att bygga vidare på erfarenheterna från dessa projekt. kommer det att finnas synergier med Nordiska ministerrådets aktuella profileringsarbete och strategin för internationell profilering och positionering av , antagen av samarbetsministrarna . var relationen till i fokus efter att det ryska justitieministeriet registrerade Nordiska ministerrådets kontor i nordvästra som utländsk agent. beslutade de nordiska samarbetsministrarna att avveckla verksamheten och en nordisk arbetsgrupp tillsattes för att se över det nordisk-ryska samarbetet. Arbetsgruppen undersökte vilka delar av verksamheten som kan drivas vidare genom nya kanaler och utformade ett förslag till nordiskt samarbetsprogram med . Samarbetsprogrammet är en fortsättning på den verksamhet som har bedrivits genom Nordiska ministerrådets kontor i nordvästra . Parallellt med detta arbete har generalsekreteraren och de nordiska länderna fört en dialog med på politisk nivå i syfte att ändra statusen för Nordiska ministerrådets representation i landet då den aktuella statusen anses vara felaktig och begränsar möjligheterna för verksamheten. I då rysk desinformation riktar sig mot vårt närområde har det varit angeläget att stödja ryskspråkiga fria och oberoende medier i regionen. Detta har gjort bl.a. i de baltiska länderna, inte minst genom stöd till det civila samhället och andra organisationer. bl.a. genom och bidragit med stöd till den nya oberoende ryskspråkiga public service-kanalen i Vidare tog initiativ till ett nytt tvärsektoriellt program mot människohandel –2018 och som ingår i ministerrådets samarbete med , och samt nordvästra . Programmet bygger vidare på erfarenheter från tidigare insatser på området och breddar samarbetet med Östersjöstaternas råd (). nya programmet innehåller åtta projekt som finansieras av ministerråden för samordning, lovgivning, arbetsliv, sociala frågor och jämställdhet samt Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK). 2 Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde i Hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i regioner Det övergripande målet med det regionalpolitiska samarbetet är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner, samt skapa ett effektivt samarbete kring gemensamma regionala frågor. fortsatte genomförandet av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn med hjälp av fyra arbetsgrupper utifrån följande huvudteman: –Demografi och välfärd: med syfte att öka kunskaperna om de regionala demografiska utmaningarna och framför allt bidra till utvecklingen av strategier och innovativa lösningar till dessa utmaningar avseende t.ex. service och arbetskraftsförsörjning. –Grön tillväxt: innovation och entreprenörskap – som bl. a. genom goda exempel ska bidra till policyutveckling på nationell, regional och lokal nivå samt identifiera lösningar som bidrar till grön tillväxt. –Grön tillväxt: hållbara stadsregioner – som studerar hur samhällsplanering kan bidra till grön tillväxt i stadsregioner samt utveckla verktyg och strategier för hållbar stadsutveckling. –Hållbar regional utveckling i : som utifrån befintliga analyser tar fram scenarier för utveckling, med syfte att höja kunskapsläget och att vidga den politiska debatten. Arbetsgrupperna avslutar sitt arbete , men några av dem kan få en fortsättning inom ramen för regionalsektorns nya samarbetsprogram som börjar gälla 2017. Projektet , beskrivet i avsnitt tre om arbetsmarknad och konkurrenskraft, startades och har under ordförandeskap drivits som ett flaggskeppsprojekt. Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. forum i hade hållbar stadsutveckling som tema och samlade ca 100 deltagare från hela . Institutionen , under ministerrådet för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS), har efter ett lyckosamt arbete med kostnadseffektivisering nu en budget i balans. NordGen har arbetat på sin långsiktiga strategi för att bevara och kartlägga genetiska resurser och har identifierat ett behov av en särskild strategi för att ta sig an eftersläpande arbete. presenterades rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet. Rapporten innehåller konkreta förslag på hur samarbetet kan utvecklas och stärkas , bland annat med förslag på kraftfulla åtgärder mot ökad antibiotikaresistens. Relaterat till dessa förslag antog MR-FJLS tillsammans med MR-S en gemensam nordisk deklaration om antibiotikaresistens och i samband med detta beslutades om tillsättandet av en särskild strategigrupp för nordiskt samarbete om antibiotikaresistens. Inom det treåriga nordiska projektet om matsvinn inom MR-FJLS 2013–2015 publicerades två rapporter som behandlade datummärkning i förhållande till matsvinn, samt kartlade redistribution av livsmedel. har under sitt ordförandeskap arbetat för en bättre strategisk användning av det nordiska varumärket för att öka kännedomen om och profilera regionen till gagn för både tillväxt och välfärd. inleddes ett nytt program för Ny nordisk mat (III) med fokus på som matregion, vilket har bidragit till att dra uppmärksamhet till . har genom olika aktiviteter byggt vidare på detta och satsat mer på gemensamma nordiska initiativ på tillväxtmarknaderna. har också visionsseminarierna kring Nordisk mat för framtiden avslutats och summerats. Ny nordisk mat 2024 (NNM2024) var en serie workshoppar som pekade på ett antal möjliga framtidsutsikter för ny nordisk mat. Det nordiska samarbetet inom ramen för ekonomi och finans På ett möte i för ministerrådet för ekonomi- och finanspolitik (MR-Finans) diskuterades bl.a. den nordiska välfärdsmodellens framtid samt aktuella ekonomiska och politiska frågor i de nordiska länderna, så som migrationens påverkan på de olika nordiska länderna. Inom ramen samarbete inom ekonomi och finans beslutades att avsätta projektmedel för att utarbeta kriterier för Svanenmärkning av aktiefonder. Medlen ska endast användas för att initiera arbetet med Svanenmärkning, ska miljöcertifieringen vara självfinansierande. Det nordiska samarbetet inom arbetslivsområdet Inom MR-A har fokus under det danska ordförandeskapet varit hållbara arbetsmarknader i utkantsområden. Ett seminarium på detta tema anordnades på och ett ämbetsmannakommittémöte ägde rum på för att uppmärksamma de stora utmaningar som finns på den grönländska arbetsmarknaden. Ungdomars situation på arbetsmarknaden var även i fokus, både i form av en konferens och i samband med en temadiskussion med arbetsmarknadens parter på ministerrådsmötet. Ett expertseminarium anordnades på temat ”social dumpning” som följdes upp av en diskussion på MR-A-mötet . På ministermötet diskuterades även de utmaningar de nordiska länderna möter när det gäller integrering på arbetsmarknaden av det stora antalet flyktingar. Det nordiska samarbetet inom justitiesektorn Företeelsen utländska terroriststridande var det övergripande temat vid mötet för ministerrådet för lagstiftningsfrågor (MR- Lag). Vid mötet diskuterade ländernas justitieministrar bland annat vilka straffrättsliga sanktioner som kan och bör kunna riktas mot sådana stridande, särskilt i ljuset av resolution (2014) av och den kriminalisering som alla länder på grund av den resolutionen behöver överväga i fråga om s.k. terrorismresor. Även behovet av andra lagstiftningsåtgärder på området berördes, liksom frågor om lagföring av hemvändande utländska stridande. Därutöver fördes diskussioner om insatser för att förebygga våldsbejakande extremism, och då särskilt åtgärder för att motverka radikalisering i fängelser. Beslut fattades också om att avsätta för att främja fortsatt nordiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte i de frågor som togs upp under mötet. På tjänstemannanivå initierade ett nordiskt departementsmöte i straffrättsliga frågor. Mötet hölls i och ägnades åt aktuella lagstiftningsfrågor. Även i detta sammanhang diskuterades pågående och förestående lagstiftningsarbete i frågan om utländska stridande. Därutöver berördes regleringen av straffrättsligt färgade sanktioner mot juridiska personer. Det nordiska samarbetet inom jämställdhetsområdet för jämställdhet (MR-JÄM) beslutade om ett nytt samarbetsprogram för det nordiska jämställdhetssamarbetet perioden –2018 bestående av tre övergripande teman: välfärd, innovation och det offentliga rummet. Inom ramen för temat välfärd och innovation prioriterar MR-JÄM frågan om könsuppdelade utbildningsval med särskilt fokus på könsmönster i utbildning och utflyttning från glesbygden. Inom temat det offentliga rummet har MR-JÄM prioriterat frågor kring könsbaserade hatyttringar i det offentliga rummet. Resultaten av arbetet har spridits genom rapporter och konferenser på dessa teman. Vid ministermötet genomfördes en temadiskussion om sådana hatyttringar och konsekvenser av dessa för demokratin. Det nordiska samarbetet inom social- och hälsopolitik för social- och hälsofrågor (MR-S) beslutade att göra en oberoende rapport om det nordiska samarbetet på hälsoområdet . Rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet överlämnades till MR-S . I rapporten presenteras 14 förslag till hur det nordiska samarbetet på hälsoområdet kan utvecklas. Rapporten har fortsatt behandlats i MR-S och i ämbetsmannakommittén för social- och hälsofrågor (ÄK-S). Samarbete har sjösatts inom rapportens fem förslag som MR-S beslutade att arbeta vidare med: förslagen om högspecialiserade behandlingar, sällsynta diagnoser, psykiatri, hälsoberedskap och tjänstemannautbyte. På sitt möte antog MR-S tillsammans med MR-FJLS en gemensam nordisk deklaration om antibiotikaresistens, relaterad till rapportens första förslag och i samband med detta beslutades om tillsättandet av en särskild strategigrupp för nordiskt samarbete om antibiotikaresistens. MR-S beslutade även att arbeta vidare med rapportens förslag om förstärkt nordiskt folkhälsosamarbete samt att undersöka eventuella samarbetsmöjligheter på läkemedelsområdet. MR-S höll vidare en temadiskussion kring rörlighet i relation till kommande lagstiftningspaket Labour mobility package, samt antog en gemensam deklaration på området som sändes till . lanserades det treåriga programmet Hållbar nordisk välfärd, ett samarbete mellan ministerrådet för utbildning och forskning (MR-U) och ministerrådet för social- och hälsopolitik (MR-S). Programmet bestod av ett antal projekt inom tre insatsområden: utbildning och arbete för välfärd, forskning för välfärd samt infrastruktur för välfärd. Inom det sektorsövergripande programmet hade MR-U huvudansvar för det första området och MR-S ansvarade för de andra två. Programmet bidrog till att åstadkomma innovativa, nya och välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . Inom ramen för programmet initierades nordiskt samarbete dels genom konkreta insatser, dels genom att skapa plattformar för dialog och kunskapsutbyte. avslutades programmet med bl.a. en avslutningskonferens och en utvärdering av programmet. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap där kultursamarbetet är en av hörnstenarna. Det nordiska kultursamarbetet är också en plattform för att öka kännedomen om, och intresset för, de nordiska länderna i vår omvärld. – 2020 arbetar de nordiska kulturministrarna under en gemensam strategi för det nordiska kulturella samarbetet. Strategin innehåller fem teman som ska vara vägledande för samarbetet . Dessa teman är: det hållbara, det kreativa, det interkulturella, det unga och det digitala . har de nordiska kulturministrarna haft en internationell utblick, med fokus såväl på nordiska kultursatsningar i utlandet som på olovlig handel med kulturföremål. gjorde ministrarna ett gemensamt uttalande avseende den olovliga handel med kulturföremål som uppstått i kölvattnet av konflikterna i . Uttalandet fick stor uppmärksamhet internationellt, bl.a. av generalsekreterare, och togs vidare i och med en nordisk konferens på ämnet . Även mediefrågor har varit särskilt aktuella . Mot bakgrund av en rekommendation från har en dialog inletts om de nordiska public service-mediernas roll i det digitala medielandskapet och de nordiska kulturministrarna ska anta mediepolitiska slutsatser . I sitt framtida samarbete avser de nordiska kulturministrarna att i högre grad ta tillvara den potential som finns i det nordiska civilsamhället. Denna potential har tydliggjorts i och med den flyktingkris som de nordiska länderna har berörts av, och under de nordiska kulturministrarnas möte i framhöll flera länder vikten av riktade insatser inom kulturområdet för nyanlända. Det danska ordförandeskapet för 2015 beslutade att prioritera en nordisk kultursatsning i utlandet som ska bygga vidare på de goda erfarenheterna från Nordic Cool, som genomfördes under det svenska ordförandeskapet i D.C. En gemensamnordisk arbetsgrupp tillsattes för att ta fram ett långsiktigt koncept för dylika satsningar. Konceptet kommer att prövas i en konkret satsning och efter att flera intresseanmälningar kommit in beslutade kulturministrarna att förlägga satsningen till i . Detta arbete berör i hög grad den strategi för internationell profilering och positionering som arbetar med. Totalt avsätts för konceptutveckling av Nordic Cool –2017. Arbetet för barn och unga Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets rådgivande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politikområde i de nordiska länderna och de självstyrande områdena. Det övergripande målet för NORDBUK är att främja barns och ungas möjligheter till goda levnadsvillkor, samt barn och ungas inflytande. Dit hör bland annat nya metoder för flickors och pojkars deltagande i demokratiska processer, mångfald och mänskliga rättigheter. NORDBUK har fördelat till projekt och organisationsbidrag i syfte att stärka nordisk identitet bland barn och unga genom kulturella, sociala eller politiska aktiviteter. Stödet har möjliggjort för ungdomsorganisationer och projekt att samverka genom bl.a. olika insatser för att stimulera nordiskt erfarenhetsutbyte och identitetsbyggande. har även ett förslag till ny strategi för barn och unga tagits fram och NORDBUK har antagit nya stadgar. avslutades Nordisk välfärdscenters projekt om barnfattigdom och en slutkonferens genomfördes . Danska ordförandeskapet genomförde en konferens om barns och ungas för social- och hälsopolitik och NORDBUK har igångsatt och finansierat ett gemensamt projekt i samarbete med – Prevention of trafficking of children in migration – som ska genomföra utbildningsinsatser för professioner och organisationer som möter barn på flykt. Det nordiska samarbetet inom ramen för utbildning och forskning Inom ramen för MR-U fortsatte globaliseringsprojekten inom klimat, energi och miljö (TFI) och initiativet om eScience . TFI följdes upp med forskningssatsningar på grön tillväxt och bioekonomi. slutfördes också arbetet inom det treåriga programmet Hållbar nordisk välfärd, som ska bidra till innovativa och välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . NordForsk fortsatte arbetet med ett antal projekt inom detta program, bl.a. ett forskningsprogram om sociala ojämlikheter i hälsa och välfärd, samt nordiskt samarbete om biobanker, sociala register, kliniska multicenterstudier och högspecialiserade behandlingar. NordForsk fortsatte även arbetet med bl.a. forskningsprogram inom området och samhällssäkerhet. En ny flerårig strategi för MR-U antogs 2015 och ett nytt mål- och resultatkontrakt för NordForsk för perioden –2017 fastställdes. Även arbetet inom Nordiska ministerrådets utbildningsprogram fortsatte . Nordplus omfattar fem olika utbildningsprogram och utlyste medel för totalt inom ramarna för programmet. De fem nordiska länderna, de tre självstyrande områdena samt , och ingår i Nordplus och har rätt att söka medel. Nordplus omfattar delprogrammen Nordplus Junior, Nordplus Högre utbildning, Nordplus Vuxen, Nordplus Horisontal och Nordplus Nordiska språk, till vilka det inkom totalt 605 ansökningar från 3 922 organisationer. Detta innebär en ökning i antal sökande organisationer jämfört med året innan och även jämfört med . Även det totala antalet ansökningar till de olika programmen ökade med . Antalen nya sökande, dvs. institutioner eller organisationer som inte sökt medel tidigare i Nordplus, ökar stadigt , så även . Även kvaliteten på inkomna ansökningar har förbättrats över åren. Det nordiska samarbetet inom miljöområdet De nordiska klimat- och miljöministrarna beslutade vid sitt möte om en nordisk handlingsplan för en hållbar mode- och textilbransch. Handlingsplanen beskriver de största utmaningarna med att minska den stora miljöbelastning som den internationella mode- och textilbranschen är orsak till. mode- och textilnäring utgör en viktig del av ländernas export av varor och ambitionen är att ska visa vägen till en bransch med textilier som ingår i en cirkulär ekonomi och där inga miljöfarliga ämnen används. Arbetet fortgår med den nordiska miljömärkningen Svanen. För att effektivisera bedrivs alltmer av verksamheten, utöver kriterieutvecklingen också bland annat licensiering och marknadsföring, Arbetet med att utveckla kriterier för att Svanenmärka aktiefonder fullföljs . Nordiska ministerrådets miljösektor har också genom sin klimat- och luftgrupp (KOL) bidragit till arbetet inom genom ett projekt om effekter på människors hälsa, miljö och ekosystem av utsläpp av luftföroreningar och klimatgaser. Samspelet mellan klimatförändringar och luftföroreningar och effekter av åtgärder för att minska utsläppen, särskilt i och närområden, har belysts. Arbetet har utförts av nordiska experter och stärkt nordiska institutioner inom ramen för internationellt samarbete. Resultaten har ingått i arbetet under Stockholmkonventionen och Minamatakonventionen och förväntas kunna användas för att främja ökad reglering kring utsläpp av miljögifter. Nordisk samverkan inom energiområdet bedrivs inom ramen för handlingsprogrammet för perioden –2017, som togs fram under det svenska ordförandeskapet 2013. Handlingsprogrammet pekar ut viktiga samarbetsområden för : den nordiska elmarknaden, energieffektivisering, förnybar energi och energiforskning. Dessa frågor är kärnan i det nordiska energisamarbetet och ligger väl i linje med de energi- och klimatpolitiska målsättningar som finns på både nationell och internationell nivå. I programmet tillkom även frågor som sträcker sig över flera områden, t.ex. nordiskt samarbete i EU och andra internationella forum. har man på arbetsgruppsnivå arbetat med att genomföra en rad projekt inom dessa samarbetsområden. I energisektorns arbetsgrupp för förnybar energi (AGFE) fortsätter arbetet med en konsultstudie om effekterna av det senaste på energiområdet. Vidare har energiministrarna gett klartecken till en förlängning av det mycket framgångsrika projektet , ett myndighetssamarbete som effektiviserar tillsyn och marknadskontroll inom ramen för EU- direktiven om ekodesign och energimärkning av produkter. Därutöver har fördjupade förstudier genomförts för att etablera ett nordiskt samarbete mellan myndigheter med ansvar för frågor om energianvändning i bebyggelsen. Elmarknadsgruppen har fortsatt sitt arbete med att utveckla den nordiska elmarknaden. Vid det nordiska ministermötet i bestämdes att det skulle tas fram en nordisk handlingsplan för hantering av eventuella framtida effektproblem samt en nät- och systemutvecklingsplan. De nordiska energiministrarna pekade även på vikten av att de nordiska länderna fortsätter sitt arbete med att försöka påverka utvecklingen av elmarknaden på europeisk nivå i en för konsumenterna gynnsam riktning. Vid sidan om sin forskningsfinansierade verksamhet har Nordisk energiforskning (NEF) i samarbete med () arbetat med den kommande rapporten 2016. Som ett led i moderniseringsarbetet inom har en ny version av institutionens stadgar tagits fram och anpassats till den specifika situationen för NEF. beslutade de nordiska energiministrarna om att genomföra en strategisk genomlysning av det nordiska energisamarbetet. Genomlysningen leds av och ska resultera i ett antal produktiva samarbetsområden som kan fungera såväl som i ett perspektiv på 5–. Områden som kommer att undersökas är bland annat det nordiska energisamarbetet i förhållande till EU-samarbetet, i förhållande till ländernas mål att främja hållbar utveckling och samarbetet i ett internationellt perspektiv. Rapporten kommer att färdigställas eller början av 2017 och den förväntas presenteras för allmänheten . I syfte att värna patientsäkerheten samt efterlevnad av EU-lagstiftningen har en flerårig diskussion förts om ett eventuellt upphävande av den nordiska överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa personalgrupper inom hälso- och veterinärväsendet, även kallad . För att motverka onödiga gränshinder mellan de nordiska länderna i samband med ett eventuellt upphävande som patientsäkerheten värnas begärde MR-S på sitt möte en kompletterande analys av hur informationsutbytet mellan länderna kan säkras och hur de speciella förhållanden som gäller för , och kan omhändertas. Den analys som togs fram visade att frågan om informationsutbyte kan lösas genom att alla länder tillämpar EU-direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Informationsutbyte mellan och och de nordiska länderna bedömdes kunna säkerställas av . För att undvika negativa effekter för de självstyrande områdena föreslogs att överenskommelsen inte skulle upphävas utan istället ändras så att den uteslutande reglerar erkännande av sjuksköterskor och social- och sundhetsassistenter (motsvarande undersköterskor) och då utifrån det europeiska regelverket.