prop · H40368 · 2016-12-14 00:00:00 — Om det i fall som avses i 11 eller 11 a § bedöms föreligga risk för att utlänningen begår eller medverkar till brott mot rikets säkerhet eller brott som anges i 1 § första stycket 2 efter utgången av den i 12 § angivna treårsfristen, får anmälningsplikt beslutas även för tid efter denna frists utgång. På motsvarande grunder får förordnas att 19–22 §§ ska tillämpas på utlänningen för sådan tid, om risken avser brott som anges i 1 § första stycket 2. Frågor som avses i första stycket prövas av på an- sökan av Säkerhetspolisen. Beslut i en sådan fråga ska meddelas för och högst , räknat från den dag då beslutet ska börja tilläm- pas. För förfarandet vid rätten gäller, utom i de hänseenden som anges i fjärde stycket, vad som är föreskrivet om mål som rör allmänt åtal för brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i sex eller en uppteckning eller upptag- eller en uppteckning eller upptag- ning av en sådan berättelse som ning av en sådan berättelse som avses i 35 kap. avses i 35 kap. 14 § balken får åberopas som bevis. balken får åberopas som bevis. Bestämmelsen i 10 kap. 3 § andra stycket andra meningen offentlig- (2009:400) gäller i stället för 3 b § (2009:400) gäller inte. grundas även på handlingar eller även på handlingar eller annat annat material som enligt första stycket samma paragraf inte får första stycket samma lag inte får lämnas ut till parter. lämnas ut till parter. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2010:14) Remissinstanser vid remiss av betänkandet Partsinsyn enligt (SOU 2010:14) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän (), , Hovrätten för , Hovrätten över och , , , Väst- manlands tingsrätt, , , , , , Kammarrätten i , Kam- marrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , Kriminalvården, Datainspektionen, , , , Krono- fogdemyndigheten, , , , och . (Tidningsutgivarna) och har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av betänkandet Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (SOU 2011:45) har haft i uppdrag att utreda dels hur för- undersökningarnas kvalitet bäst kan säkerställas, dels hur förfarandet i samband med ansökan om resning i brottmål kan förbättras. Sistnämnda frågeställning har behandlats i delbetänkandet Resningsförfarandet i brottmål – återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98). I detta slutbetänkande redovisas återstoden av upp- draget. De frågor som tas upp i slutbetänkandet avser bl.a. tillämpningen av objektivitetskravet, innebörden av förundersökningsledaransvaret, de brottsutredande myndigheternas metoder för kvalitetssäkring, doku- mentation och bevarande av sidomaterial, inspelning av förundersök- ningsförhör, beslag som görs i bevissyfte samt beslag i it-miljö. Dess- utom tar utredningen i betänkandet upp behovet av kompletterande lag- stiftning för att stärka den enskildes rättssäkerhet i vissa speciella avse- enden. Frågorna som behandlas är om det bör införas en lagreglerad rätt till ersättning för egendom som skadats i samband med teknisk under- sökning, om polisen bör ges möjlighet att tillfälligt omhänderta egendom för att en brottsutredning inte ska försvåras samt om det bör införas ut- tryckligt lagstöd för vissa begränsningar av rörelsefriheten vid kropps- visitation och kroppsbesiktning. Reglering angående inspelning av förundersökningsförhör Det finns inte någon bestämmelse som reglerar inspelning av för- Utredningen anser att det bl.a. av rättssäkerhetsskäl bör finnas uttryckligt lagstöd för att dokumentera ett förhör genom in- spelning och föreslår därför att det införs en lagbestämmelse som anger att förhör får dokumenteras genom en ljud- eller bildupptagning. Att dokumentera förhör genom inspelning medför enligt utredningen stora fördelar med avseende på dels de brottsutredande myndigheternas effektivitet, dels de enskildas rättssäkerhet. därför att förundersökningsförhör bör spelas in i större utsträckning än Med hänsyn till de nackdelar som följer med en långt- gående skyldighet att spela in förhör, bl.a. i form av ökade kostnader och praktiska svårigheter, bedömer dock utredningen att det inte bör vara obligatoriskt med inspelning. Utredningen föreslår i stället en lagreglering som innebär att det i varje enskilt fall ska göras en bedömning utifrån särskilt angivna kriterier om det är motiverat att spela in förhöret. Om förhöret ska spelas in med enbart ljud eller med både ljud och bild ska också avgöras från fall till De omständigheter som främst ska beaktas och som därför nämns i den föreslagna bestämmelsen är om det finns en påtaglig risk för att den hörde återtar sina uppgifter i senare förhör samt brottets svårhet, utsagans betydelse och den hördes personliga förhållanden. Om det finns hinder att göra en inspelning, t.ex. på grund av förhållandena på platsen eller tekniska problem, ska inspelning kunna underlåtas även i fall då de sär- skilt angivna kriterierna är uppfyllda. Utredningen föreslår att och ges i uppdrag att gemensamt utarbeta och meddela allmänna råd som närmare anger i vilka fall förhör bör spelas in. Utskrifter av förundersökningsförhör som dokumenterats genom inspelning Bestämmelserna om redovisning av förhör i 23 kap. 21 § andra stycket RB och 22 § FUK ska tillämpas också på förhör som spelats in. Det innebär t.ex. att om ett inspelat förhör är av betydelse för utred- ningen ska det skrivas ut i sin helhet eller i sammanfattning, beroende på vad som framstår som lämpligt. När det gäller fullständiga utskrifter av inspelade förhör föreslår utred- ningen att 23 kap. 21 § RB kompletteras med en bestämmelse som un- dantar dessa från kravet på granskning av den hörde. Sådana fullständiga utskrifter kommer därmed alltid att kunna göras efter att förhöret av- slutats. Bevarande av inspelningar av förundersökningsförhör Enligt utredningen bör bevarandereglerna för inspelningar av förunder- sökningsförhör göras tydligare och enklare att tillämpa. Utredningen föreslår en lagbestämmelse om att ljudupptagningar och ljud- och bildupptagningar av förundersökningsförhör ska arkiveras och gallras i enlighet med arkivlagens bestämmelser. Detta innebär att samt- liga inspelningar ska arkiveras. Utredningen föreslår också att bestäm- melsen ska kompletteras med en gallringsregel som medger att ljudupp- tagningar av förhör som skrivits ut i sin helhet får gallras efter viss kor- tare tid. Behov av sekretessreglering för bilduppgiften i ljud- och bildinspelningar av förundersökningsförhör I utredningens uppdrag har ingått att överväga om det för att skydda den hördes personliga integritet bör införas en sekretessbestämmelse som avser bilduppgiften i ljud- och bildinspelningar av förundersökningsför- hör. Utan en sådan bestämmelse kommer även fortsättningsvis sådana uppgifter normalt att bli offentliga hos förundersökningsmyndigheten och domstolen om ljud- och bildupptagningen lämnas till domstolen med anledning av åtal, såvida inte undantagsregeln i 35 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) är tillämplig för att det rör sig om mål om t.ex. sexualbrott eller utpressning. Enligt utredningens mening finns det ett beaktansvärt allmänt intresse när det gäller möjligheterna till insyn i bilduppgifter från inspelade för- undersökningsförhör som ges in till domstol med anledning av att åtal väcks. Behovet av sekretess för bilduppgifter från inspelade förunder- sökningsförhör för att skydda den hördes personliga integritet framstår enligt utredningens uppfattning inte som tillräckligt starkt för att motivera den begränsning av insynsintresset som en sekretessregel Utredningen föreslår därför inte någon sekretessregel för bilduppgiften i förundersökningsförhör till skydd för den hörde. Enligt utredningens mening finns det dock stor anledning att uppmärk- samt följa utvecklingen. Det kan inte uteslutas att behovet av en sekre- tessreglering kan komma att bli större . Dokumentation och bevarande av sidomaterial Vad som ska dokumenteras i förundersökningsprotokollet samt hur och när detta ska ske är relativt utförligt reglerat. Regleringen innebär bl.a. att vid sammanställandet av protokollet ska endast det tas med som bedöms vara av betydelse för utredningen. För sidomaterial, dvs. material som inte tas in i förundersökningsprotokollet, saknas däremot helt bestämmelser om hur det ska dokumenteras. Den misstänktes och försvararens rätt till insyn i utredningsmaterialet är inte begränsad till sådant som tas in i förundersökningsprotokollet utan omfattar i princip allt utredningsmaterial. Genom att de har rätt att ta del även av sidomaterialet tillförsäkras den misstänkte och försvararen möj- lighet att själva bilda sig en uppfattning om åklagarens bedömning av vad som har betydelse för utredningen är riktig. För att rätten att ta del av sidomaterial inte ska bli illusorisk är det dock en förutsättning att den misstänkte och försvararen får vetskap om att det finns sådant material och vad det innehåller. Mot denna bakgrund anser utredningen att det bör finnas särskilda regler om dokumentation av sidomaterial. Utredningen föreslår att det i förundersökningskungörelsen ska re- gleras en skyldighet att, i de fall det finns sidomaterial, upprätta en sam- manställning av detta och ta in den i förundersökningsprotokollet. sammanställning avses i huvudsak en kortfattad innehållsförteckning I denna ska samlande beteckningar få användas, om det bidrar till att sidomaterialet bättre kan överblickas. Gemensamt för den reglering om bevarande av utredningsmaterial som gäller för de brottsutredande myndigheterna får sägas vara att så- dant material, dvs. även sidomaterial, i normalfallet inte får gallras på , om ens . Utredningen bedömer att det inte finns behov av en särskild reglering om bevarande av sidomaterial och föreslår därför inte någon sådan reglering. Författningsförslag i betänkandet Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (SOU 2011:45) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 23 kap. 21 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 23 kap. 21 a och 21 b §§, av följande lydelse. protokoll föras över vad därvid protokoll föras över vad därvid förekommit av betydelse för ut- förekommit av betydelse för ut- Sedan en utsaga av en misstänkt Sedan en utsaga av en misstänkt eller någon annan har upptecknats eller någon annan har upptecknats skall utsagan läsas upp eller till- ska utsagan läsas upp eller tillfälle fälle på annat sätt ges den som har på annat sätt ges den som har hörts hörts att granska uppteckningen. Han skall också tillfrågas om han eller hon ska också tillfrågas om har något att invända mot inne- han eller hon har något att invända ning skall ske innan förhöret av- granskning ska ske innan förhöret slutas eller, om förhöret är särskilt avslutas eller, om förhöret är sär- omfattande eller behandlar kom- plicerade sakförhållanden, så snart som möjligt därefter. snart som möjligt därefter. ning som inte medför någon änd- invändning som inte medför någon ring skall antecknas. Har utsagan först efter Har utsagan först efter granskningen antecknats i proto- granskningen antecknats i proto- kollet, skall uppteckningen biläg- kollet, ska uppteckningen biläggas Vad som sägs i andra stycket gäller inte förhör som dokumen- upptagning och skrivs ut i sin helhet. I mindre mål får i stället för protokoll föras kortfattade anteckningar över det väsentliga, som förekommit vid förundersökningen. Så snart åtal beslutats, har den Så snart åtal beslutats, har den misstänkte eller hans försvarare misstänkte eller dennes försvarare rätt att på begäran få en avskrift av rätt att på begäran få en avskrift av protokoll eller anteckningar från protokoll eller anteckningar från Har offentlig försvarare förordnats för den misstänkte, skall en avskrift utan särskild begäran lämnas eller sän- das till försvararen. särskild begäran lämnas eller sän- das till försvararen. Förhör får dokumenteras genom en ljud- eller bildupptagning. Ett förhör ska, om det inte finns hinder mot det, dokumenteras genom en ljud- eller bildupptag- ning, om det finns en påtaglig risk för att den hörde ändrar eller återtar sina uppgifter under senare förhör eller om det annars finns skäl för det med hänsyn till brot- tets svårhet, utsagans betydelse eller den hördes personliga för- hållanden. Ljud- eller bildupptagningar av förhör ska arkiveras och gallras i enlighet med arkivlagens bestäm- melser. Ljudupptagningar av förhör som har skrivits ut i sin helhet får gall- ras efter att förundersökningen har lagts ned eller avslutats. Om åtal väckts får gallring dock ske först efter att målet har avgjorts slutligt. Denna lag träder i kraft . Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) Härigenom föreskrivs att 20 § förundersökningskungörelsen (1947:948) ska ha följande lydelse. Av förundersökningsprotokollet ska det framgå vem som är undersök- ningsledare, vem som har varit förhörsledare och vem som har samman- ställt protokollet. Den som sammanställer protokollet ska i det ange när detta sker. I protokollet ska antecknas: –angivelsen eller vad som annars har föranlett förundersökningen, –tid och plats för åtgärder under förundersökningen, –iakttagelser vid brottsplatsundersökning, –berättelser av hörda personer samt nödvändiga upplysningar om dem, –uppgift om att anhörig eller annan närstående har underrättats om ett frihetsberövande eller att sådan underrättelse inte har skett, –uppgift om den misstänkte var påverkad av alkohol eller annat berus- ningsmedel vid brottet och om brottet kan antas stå i samband med miss- bruk av alkohol eller annat berusningsmedel av denne, –namn på förhörsvittne och övriga närvarande vid förhör, –beslut om att annan än förhörsvittne har tillåtits att närvara vid förhör samt att det som har framkommit vid förhör inte får uppenbaras, –framställningar till rätten om vittnesförhör eller annan utredning un- der förundersökningen, om upptagande av bevisning enligt 23 kap. 15 § och om föreläggande att visa upp skriftligt bevis eller tillhandahålla föremål för besiktning samt beslut om detta, –beslut om uppgifter som rör användning av tvångsmedel, –underrättelse till misstänkt enligt 23 kap. 18 § första stycket första meningen samt till misstänkt och hans eller hennes försvarare enligt samma stycke fjärde meningen med uppgift om de krävt ytterligare utredning eller i övrigt velat anföra något, –uppmaning enligt 2 § strafföreläggandekungörelsen (1970:60), –uppgift om målsägande eller den som övertagit målsägandens an- språk avser att föra ersättningstalan i anledning av brottet, –nödvändiga uppgifter om enskilt anspråk när åklagaren förbereder sådan talan och, om det är möjligt, den misstänktes yttrande över sådant anspråk, – uppgift om uppmaning enligt – uppgift om uppmaning enligt 5 a §, och 5 a §, – en sammanställning av sådant utredningsmaterial som inte har redovisats i protokollet, och – det som i övrigt är av betydelse att anteckna i protokollet. Protokoll ska innehålla nödvändiga diarieuppgifter, såsom nummer på inkommen angivelse och aktnummer (dossiernummer), och en kort be- teckning av saken. Denna förordning träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2011:45) Remissinstanser vid remiss av betänkandet Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (2011:45) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän (), , Hovrätten över och , Hov- rätten för , , , , , , , , , , Säker- hetspolisen, , , Kustbe- vakningen, , , vid , vid univer- sitet, , , , och . Civil och har inbjudits att lämna synpunkter men avstått från att yttra sig. Författningsförslag i den kompletterande promemorian angående sekretess för bilduppgifter Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 35 kap. 7 § och 43 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 35 kap. 13 a §, av föl- jande lydelse. Sekretessen enligt 1 § första stycket upphör att gälla hos de myndig- heter och i de verksamheter som anges där, om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal, om inte 1. sekretess för uppgiften 1. sekretess för uppgiften gälla hos domstolen enligt gälla hos domstolen enligt eller 36 kap. 2 §, 13 a § eller 36 kap. 2 §, 2.uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet, eller 3.uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myn- dighet där uppgiften är sekretessreglerad. Bild i en ljud- och bildupptagning Sekretess gäller hos domstol för uppgift i bild som ingår i en ljud- och bildupptagning av ett förhör som hållits under en förundersök- ning i brottmål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . gäller för en uppgift i ett mål eller gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rätt- ett ärende i en domstols rätt- skipande eller rättsvårdande verk- skipande eller rättsvårdande verk- samhet upphör att vara tillämplig i samhet upphör att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften målet eller ärendet, om uppgiften fram vid en offentlig läggs fram vid en offentlig för- handling i samma mål eller ärende. handling i samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess Detta gäller dock inte sekretess enligt 4 § och 18 kap. 15 §. enligt 4 §, 18 kap. 15 § och 35 kap. 13 a §. Om en uppgift som avses i första stycket läggs fram vid en förhandling inom stängda dörrar, är sekretessbestämmelsen tillämplig även under domstolens fortsatta handläggning av målet eller ärendet, om domstolen inte beslutar annat. Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig fortsätter dock sekretessbestämmelsen att vara tillämplig endast i den utsträckning domstolen i domen eller beslutet har förordnat om det. Ett sådant förordnande ska alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 27 kap. 5 § andra och tredje styckena samt 34 kap. 4 §, om det skulle strida mot avtal som anges där att uppgiften röjs. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (sekretess för bilduppgifter) Remissinstanser vid remiss av kompletterande promemoria angående sekretess för bilduppgifter Efter remiss har yttranden över den kompletterande promemorian avgetts av , Hovrätten över och , Justitiekanslern, , , och . ombudsmän () har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 6 kap. 1 §, 23 kap. 10, 18, 19, 21 och 24 §§, 27 kap. 31 § och 36 kap. 14 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 23 kap. 18 a och 18 b §§, 21 a–21 d §§ och 36 kap. 5 a §, av följande lydelse. Vid domstolen skall det föras Vid domstolen ska det föras register över alla mål. register över alla mål. utvisa tiden då varje mål kommit in, utvisa tiden då varje mål kommit de åtgärder som vidtagits med in, de åtgärder som vidtagits med målet, tiden för målets avgörande målet, tiden för målets avgörande och, om missnöje anmälts eller och, om missnöje anmälts eller överklagande kommit in, dagen då överklagande kommit in, dagen då det skett och de åtgärder som vid- det skett och de åtgärder som vid- Handlingarna i målet skall föras Handlingarna i målet ska föras samman till en akt. samman till en akt. När en part, en ställföreträdare, ett ombud, en försvarare eller ett biträde får ta del av en handling uppgift, får ett förbehåll göras i (2009:400). Lydelse enligt prop. Undersökningsledaren bestämmer, med de begränsningar som följer av andra–sjätte styckena, vem som får närvara vid ett förhör. Vid ett förhör ska om möjligt ett trovärdigt vittne utsett av undersök- ningsledaren närvara. Ett biträde till en person som förhörs har rätt att närvara vid förhöret om det kan ske utan men för utredningen och om biträdet uppfyller de krav som ställs på en försvarare i 21 kap. 3 § tredje stycket. Den misstänkte har rätt att själv Den misstänkte har rätt att själv närvara och ha sin försvarare när- närvara och ha sin försvarare när- 1 Senaste lydelse 2000:172. varande vid ett förhör som hålls på varande vid ett förhör som hålls på förhör med den misstänkte har han förhör med den misstänkte har han eller hon rätt att ha sin försvarare eller hon rätt att ha sin försvarare En försvarare som inte En försvarare som inte 21 kap. 5 § första stycket får dock 21 kap. 5 § första stycket får dock förhindras att närvara om det är förhindras att närvara om det är nödvändigt för att sakens utred- nödvändigt för att sakens utred- ning inte väsentligen ska försvåras ning inte väsentligen ska försvåras eller för att avvärja fara för någons eller för att avvärja fara för någons liv, fysiska hälsa eller frihet. liv, fysiska hälsa eller frihet. förhör med någon annan än den förhör med någon annan än den försvarare närvara om det kan ske försvarare närvara om det kan ske utan men för utredningen. utan men för utredningen. Ett målsägandebiträde har rätt att närvara vid förhör med målsäganden. Detsamma gäller en stödperson, om hans eller hennes närvaro inte är till men för utredningen. När den som hörs är bör den som har vårdnaden om honom eller henne vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för Undersökningsledaren får besluta att det som har förekommit vid ett förhör inte får uppenbaras. kommit så långt att någon skäligen kommit så långt att någon skäligen misstänks för brottet, ska den misstänks för brottet, ska den misstänkte, då han eller hon hörs, misstänkte underrättas om miss- underrättas om misstanken. tanken när han eller hon hörs. misstänkte och hans eller hennes försvarare har rätt att fortlöpande, i den mån det kan ske utan men för utredningen, ta del av det som har utredning som de anser är önsk- värd och i övrigt anföra det som de anser är nödvändigt. Under- rättelse om detta ska lämnas eller sändas till den misstänkte och hans eller hennes försvarare, var- vid de ska ges skäligt rådrum. 2 Senaste lydelse 2014:257. får inte beslutas innan detta har skett. På begäran av den misstänkte eller hans eller hennes försvarare ska förhör eller annan utredning äga rum, om detta kan antas vara av betydelse för undersökningen. Om en sådan begäran avslås, ska skälen för detta anges. Efter underrättelsen har den misstänkte och hans eller hennes försvarare rätt att fortlöpande, i den mån det kan ske utan men för utredningen, ta del av det som har förekommit vid förundersökningen. Denna rätt gäller med de begräns- ningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Innan åklagaren beslutar i fråga om åtal, får han eller hon hålla ett särskilt sammanträde med den misstänkte eller hans eller hennes försvarare, om detta kan antas vara till fördel för åtalsbeslutet eller för sakens fortsatta hand- läggning i övrigt. I fråga om rätten för den som anhålls eller häktas att ta del av det som har förekommit vid förundersökningen gäller även 24 kap. 9 a §. När undersökningsledaren har slutfört den utredning som han eller hon anser är nödvändig har den misstänkte och hans eller hennes försvarare rätt att ta del av det som har förekommit vid för- undersökningen. Den misstänkte och försvararen ska underrättas om detta och om att de har rätt att begära att förundersökningen kompletteras. De ska ges skälig tid att ange den utredning de anser är önskvärd och i övrigt anföra det som de anser är nödvändigt. Något åtal får inte beslutas innan detta har skett. Rätten enligt första stycket att ta del av det som har förekommit vid förundersökningen gäller även efter det att åtalet har väckts och fram till dess att åtalet slutligt har prövats eller saken annars slutligt har avgjorts. Denna rätt gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 och 3 a §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).