prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — antogs 2015 som medlem i () efter att bidragit med kapacitetsbyggande insatser. I , på och i östra har 298 nya småföretag etablerats efter att 558 kvinnor fått småföretagarutbildning. I har även en garantiinsats bidragit till att närmare 500 palestinier fått långsiktig sysselsättning. Genom att stå för den kommersiella och politiska risken och därmed minska risken för de palestinska bankerna bidrog garantin till att utlåningen till småföretag ökade markant. Planerad utlåning till bostäder har däremot inte kunnat ske på grund av lagfartsproblem. har en central roll i agendan för anständiga arbetsvillkor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 stöd har bidragit till organisationens sammantagna resultat. Genom stöd till specifika program har särskilt bidragit till jämställdhet och en bättre situation för ungdomar. På landnivå inleddes även bl.a. ett femårigt projekt i för ökad produktivitet, stärkta rättigheter för arbetare, minskad risk för konflikt på arbetsmarknaden samt förbättrade arbetsvillkor och arbetsmiljö, för vilket är genomförande part och står för av budgeten. Detta är en konkretisering av internationella Global Deal-initiativ. Stöd genom Union to Union, som samordnar svenska fackförbunds bistånd, har bidragit till att människor fått ökad kunskap om sina rättigheter och om fackligt arbete, t.ex. tecknande av kollektivavtal och påverkansarbete. Detta har skett genom 103 projekt som drivs genom fackliga organisationer, lokalt, regionalt och globalt. Stödet till social trygghet i via , med fokus på barns rättigheter, har bidragit till att ca 260 000 hushåll fått kontantstöd och att den kenyanska regeringens andel av programmets finansiering, och därmed även ägarskap, ökat. , en av staten helägd utvecklingsfinansiär och en biståndsaktör, har genom sin verksamhet bidragit till fattigdomsminskning genom hållbart företagande och privatsektorutveckling. har använt riskkapital, etableringsstöd och kunskapsöverföring för att öka investeringar i låg- och medelinkomstländer. Genom samarbete med strategiska partners har bolaget utvecklat bärkraftiga företag genom främst direkt-investeringar i form av aktier eller lån, men även indirekt genom investeringar i fonder. Vid utgången av 2015 var verksamt i 27 länder med 63 investeringar i företag och fonder. har fokuserat alltmer på och av portföljen 2015 utgjordes av investeringar i . uppgick den genomsnittliga jobbtillväxten till i . Global Compacts tio principer avseende mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och antikorruption styr arbete med portföljbolagen. Regeringen ser positivt på att av bolagen uppgav att de har en hållbarhets- eller miljöpolicy, att de följer kärnkonventioner och att de har en antikorruptionspolicy. Tillsammans med andra utvecklingsfinansiärer utgör en stark röst för ökade utvecklingsinvesteringar för att realisera de globala målen Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Merparten av det stöd som förmedlas från utvecklingsbankerna med i spetsen bidrar till hållbar ekonomisk utveckling. Så även många FN-organ, fonder och program. Utvecklingsbankerna ger bl. a. stöd till vägar, hamnar, elnät, vatten och avlopp m.m. som skapar förutsättningar för investeringar, handel, jobb och ekonomisk utveckling. Centralt är också stöd till jordbrukssektorn, grundskole- och yrkesutbildning och uppbyggnad av system för offentlig finansiell styrning och väl fungerande regelverk och förvaltning som skapar förutsättningar för investeringar. Projekten löper , varför resultat under endast är svåra att redovisa. Totalt gjorde åtaganden till låginkomstländer på ca . beräknas 12,3 miljoner kvinnor i låginkomstländer ha fått förbättrad tillgång till sociala skyddsnät som en följd av insatser, och 21,3 miljoner människor ha dragit nytta av jordbruksutvecklingsprogram. transfererades från AfDB till infrastrukturprojekt. beräknas 3,9 miljoner människor, varav kvinnor, i ha fått förbättrad tillgång till elektricitet genom projekt finansierade av Afrikanska , och 5,7 miljoner människor, varav hälften kvinnor, har dragit fördel av investerings- och mikrofinansprojekt som banken stöttat. har även drivit på för att bankerna ska öka sitt engagemang i sviktande stater. Inte minst för att främja jobbskapande då detta ofta visat sig vara en nyckel för minska risken för förnyade konflikter. Under 2014-2015 har UNDP bidragit till att 18, 6 miljoner människor i 96 länder (varav kvinnor) fått förbättrade försörjningsmöjligheter och man har skapat 1,3 miljoner nya jobb i 94 länder (varav för kvinnor). Jordbrukssektorn står för en viktig del av försörjningen för den fattigaste delen av världens befolkning. UNDP har också bidragit till att minska de negativa effekterna som klimatförändringen har på jordbruks-produktionen bl.a. i och . UNDP har bistått 126 länder i arbetet att ställa om till en mer hållbar produktion både inom jordbruket och i andra sektorer. Tillsammans med OCHA och UNHCR har UNDP utarbetat gemensamma strategier för hur man på regional nivå ska hantera påfrestningarna från Syrienkrisen. Inne i bidrar UNDP till att mildra de socioekonomiska konsekvenserna av konflikten. har över en miljon personer dragit nytta av UNDP:s arbete med att återskapa försörjningsmöjligheter och stödja lokalt företagande i regionen. UNDP bidrar, liksom , med att förbättra möjligheterna för de som flyr från att arbeta och försörja sig i grannländerna. Stödet bidrar till att minska spänningarna i de kommuner som tar emot asylsökande. Även har ökat sitt engagemang i regionen. FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO) har utvecklat ett juridiskt verktyg om de legala ändringar som måste göras för att nyttjanderätter ska bli mer jämställda. Verktyget har framgångsrikt tillämpats i 10 länder. har även stött FAO i att lansera ett program för att stärka kvinnors egenmakt i livsmedelsvärdekedjan i åtta . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 har aktivt verkat för att FAO:s högsta styrorgan kunde anta en resolution som stärkt samarbetet mellan FAO, WHO och Organisationen för djurhälsa kring minskad antibiotikaresistens. Resultat av EU:s utvecklingssamarbete EU:s utvecklingssamarbete för inkluderande ekonomisk utveckling är inriktat på 1) sociala skyddsnät, hälsa, utbildning och jobb, 2) affärsklimat, regional integration och världsmarknader 3) hållbart jordbruk och hållbar energi. EU bidrar till regional integration och utvecklingsländers möjlighet att dra nytta av global handel genom bl.a. stöd till ny infrastruktur, förbättrade hamnar, förbättrade tullprocedurer, liksom insatser för att hjälpa utvecklingsländer att uppfylla EU:s hälso- och säkerhetskrav på importerade varor. EU har vidare ett omfattande stöd på energiområdet vilket är starkt kopplat till ekonomisk utveckling, jämställdhet, tillgång till rent vatten, livsmedelstrygghet, hälsa och utbildning. Som ett exempel på resultat kan nämnas att under EU:s nästan 20-åriga samarbete med har vägnätverket fördubblats och kvaliteten ökat och har gradvis tagit över finansieringen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.11 Indikationer i urval: Ekonomisk utveckling Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Förbättrad tillgång till transport (antal som drar fördel av) kärnstöd 2015: 4, Antal människor med ny eller förbättrad 49, 3 milj kärnstöd 2015: 3,resp. Antal människor som täcks av sociala andel av totalt kärnstöd 2015: 3, (Övers.) Agricultural and pastoral ecosystems where sustainable land management practices have been introduced with EU support (no of hectares) Antal personer som fått del av yrkesutbildning, Antal länder där företagsklimatet har Sammantaget bedömer regeringen att det svenska biståndet bidragit till en mer inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling i form av bl.a. ökad sysselsättning, investeringar, handel och infrastruktur samt hållbar naturresursanvändning, inklusive jord- och skogsbruk. Det finns viktiga kopplingar mellan arbetet för en inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling och andra av regeringen prioriterade frågor, såsom miljö och jämställdhet. påverkansarbete har haft institutionellt genomslag, t.ex. strategi för jämställdhet och dess klimatfinansieringsmål. Vad gäller EU:s handelsrelaterade stöd visar utvärdering på att dialogen mellan givare och utvecklingsländer förbättrats och att behovsanalyser förbättrats. För de minst utvecklade länderna är utmaningarna bl.a. att handelsrelaterade insatser får stå tillbaka för mer akuta problem. Andra utmaningar är låg kapacitet i länderna att identifiera behov samt bristande absorptionskapacitet. Det finns positiva erfarenheter av att utnyttja synergier såväl mellan strategier som mellan insatser inom olika delområden, såsom inom ekonomisk integration och handel, näringsliv och finansiella system. Fördelarna av att använda sektorövergripande ansatser bekräftas också av en studie av . Stärkt utbildning och forskning Utbildning är en mänsklig rättighet och för demokrati, jämlikhet, jämställdhet och en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Biståndet ska bidra till utbildning av god kvalitet för alla genom hela livscykeln, liksom till uppbyggnad av kapacitet för forskning av hög kvalitet och av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Stora framsteg har gjorts för att ge alla barn en möjlighet att börja skolan och slutföra sin grundskoleutbildning, i enlighet med millenniemål 2. Den största förändringen har skett i söder om där inskrivning av barn i mer än fördubblats. Globalt har läs- och skrivkunnigheten för unga och vuxna ökat, dock i långsam takt. Det finns skillnader mellan regioner, stad och landsbygd och inte minst mellan fattiga och rika hushåll. Könsbaserade skillnader har minskat markant på samtliga utbildningsnivåer men kvarstår. Minskat finansiellt stöd och resurser till grundutbildning, tillsammans med omfattande konflikt- och post-konfliktsituationer, har bidragit till att uppfyllandet av målet har skjutits . Stödet till forskning ska bidra till en kunskapsbas för att identifiera och lösa problem, möta komplexa utmaningar och fatta väl informerade beslut. Inhemsk analys- och forskningskapacitet stärker ländernas ansvar för och ägarskap av den egna utvecklingen. Tillgången till nationell forskningskompetens fortsätter dock att vara ojämnt fördelad i världen, med särskilt stora brister i låginkomstländer. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet En femtedel av strategierna som styr det bilaterala utvecklingssamarbetet inkluderar förväntade resultat på området, främst stärkt forskning och forskningssamarbete., stärkta utbildningssystem, förbättrade förutsättningar för flickor och pojkar att slutföra sin skolgång samt yrkesutbildning. Insatsportföljerna har i övervägande del genomförts enligt plan. Utvecklingen har gått delvis, men inte helt, i riktning mot nästan samtliga dessa strategiresultat. är en stor givare till Global Partnership for Education (GPE) som är den största globala fonden för utbildning. GPE skiljer sig från andra globala initiativ genom en arbetsmodell med tydligt nationellt ägarskap och jämlikt partnerskap mellan givare och samarbetsländer. Genom stödet till GPE har Sida bidragit till finansiering av nationella utbildningsplaner samt koordinering och effektivisering av utbildningssektorn i 61 låginkomstländer. Som exempel har det bilaterala samarbetet i och bidragit till att stärka nationella utbildningssystem genom stöd till såväl staten som till civilsamhällorganisationer. I har fått förtroendet att agera s.k. ”supervising entity” med särskilt ansvar för utbetalning och uppföljning av GPE:s totala beviljade stöd för landet för . I bidrog stöd till till att nära 55 000 barn påbörjade sin skolgång i tio av mest eftersatta provinser. Nära hälften av barnen var flickor. Vidare bidrog stöd till till högre läs- och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 skrivkunnighet för vuxna i . Ca 188 000 personer, varav kvinnor, har varit inskrivna och deltagit i alfabetiseringskurser. stöd till arbete i har även lett till genomförandet av utbildningar för ett förbättrat utbildningssystem, så som en yrkesutbildning för kvinnor i planering och styrning inom utbildningsväsendet. Även har genomfört omfattande utbildningsinsatser, med särskilt fokus på flickor och utsatta grupper. Regeringens strategi för forskningssamarbete och forskning inom utvecklingssamarbetet betonar synergier med andra tematiska och geografiska strategier, vilket avspeglas i flera nya geografiska strategier. stöder biståndsfinansierad forskning i av relevans för låginkomstländer. har genom utvecklingssamarbetet stött uppbyggnad av forskarutbildningar och forskningssystem i främst låginkomstländer och utgör en förebild för andra länders forskningsbistånd. Ett exempel på forskningssamarbete är det med , vilket är ett av Sidas fem långsiktiga bilaterala samarbeten (övriga är , , och ) som syftar till att stärka nationella system för forskarutbildning, forskning och forskningskommunikation. En undersökning baserad på forskare från , som genomfört delar av eller hela sin forskarutbildning i , visade att återvänt till hemlandet för verksamhet vid universiteten eller statlig förvaltning. Stödet till , som även omfattar innovation, har möjliggjort för forskare och lokala företagare att etablera ”företagskluster”. Inom den miljöforskningen på har ”företagskluster” inneburit att nya produkter utvecklats och att kvinnliga småföretagare kunnat öka sina inkomster. Ett exempel på stöd till forskning av särskild relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling är det till for (). Denna forskning har bl.a. bidragit till kunskap om hur utsläpp av växthusgaser inom lantbruket kan minskas. Genom stöd till Special Programme for Research and Training in () vid WHO, har forskare från P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 drabbade länder kunnat genomföra nödvändiga kliniska prövningar för både malaria och flodblindhet. 2015, för upptäckter av behandling av malaria och flodblindhet, innebar ett erkännande av betydelsen av den forskning som Sida bidragit till. Huvuddelen av anslaget till () går till stipendieverksamhet som efter införandet av studieavgifter, inrättats för studenter från utvecklingsländer för högskolestudier på avancerad nivå i . Drygt 200 stipendiater slutförde sin utbildning och har i uppföljningar indikerat att studierna gett kunskap inom en rad områden till nytta för utvecklingen i sina hemländer. Det pågår ett arbete inom SI för att mer systematiskt kunna följa upp stipendieverksamhetens långsiktiga resultat och effekter. Gäststipendier och besöksprogram har ökat deltagarnas medvetenhet och kunskap att arbeta med frågor kring jämställdhet, demokratisk samhällsutveckling, tolerans och öppenhet i sina hemländer. Ett antal ledarskapsprogram och utbytesprogram uppvisar fortsatt goda resultat i att stärka unga ledares förmåga till ansvarsfullt ledarskap, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter i sina lokala miljöer. () bedriver forskning inom områdena konflikt, säkerhet och demokratisering; landsbygdens förändring; städers dynamik samt migration, mobilitet och transnationella relationer. Stödet till har resulterat i forskningsmöjligheter för personer från nordiska och , publicering av forskningsresultat samt föreläsnings- och seminarieverksamhet. Genom biblioteksverksamhet har gjort information om tillgänglig för en bred allmänhet. Institutet har därigenom bidragit till ökad kunskap om den sociala, politiska och ekonomiska utvecklingen i . Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet har ett globalt mandat att bidra till förverkligandet av FN:s konvention om barnets rättigheter och uppfyllandet av millenniemålen och Agenda 2030 och ett av dess prioriterade områden är utbildning. Målgruppen är framförallt utsatta och marginaliserade kvinnor och barn. Genom en stark koppling mellan långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd bidrar till att stödja barns rätt till utbildning även under konflikter, naturkatastrofer och andra kriser. verkar för ökad nationell kapacitet för att ge tillgång till tidigt lärande samt till primär- och sekundärutbildning av god kvalitet. Genom bidrar även till att länder stimuleras till stärkt politiskt engagemang, ansvar och kapacitet att lagstifta, planera och finansiera inkluderande utbildning av god kvalitet. Av vikt är vidare arbete för att öka kapaciteten bland regeringar och samarbetspartners att identifiera och hantera aspekter av mänskliga rättigheter och jämställdhet när det gäller mognad att tillgodogöra sig skolutbildning och att uppnå skolresultat. stöd till har bidragit till att 51 utvecklingsländer fått hjälp att öka tillgången till utbildning för de mest utsatta och exkluderade barnen. Genom att bistå med expertis och kapacitetsutveckling har bidragit till att andelen länder med en utbildningspolitik som inkluderar möjligheten till flerspråkig utbildning har ökat från 2015. har bidragit till att 7,5 miljoner barn i humanitära krissituationer nåddes av utbildningsstöd. arbete omfattar hela utbildningsområdet, från förskola till högskola och vuxenutbildning. Arbetet inriktas på att skapa möjligheter till kvalitativt livslångt lärande för alla, att bistå länder med expertis inom utbildning samt att sprida idéer och goda exempel genom nätverk och dialog. stöd till inom utbildning inriktas på att stärka länders kapacitetsuppbyggnad, vuxnas lärande, uppföljning och statistikutveckling inom utbildningsområdet samt sexualundervisning. Det svenska stödet bidrar till att stärka länders kapacitet i utbildningsfrågor, förstärkta insatser för länder som har låg uppfyllandegrad av utbildningsmål och genom bidra till att kartlägga arbetet med utbildning för alla. Även är en stor givare på utbildningsområdet. Dess arbete på området spänner från förskoleutbildning till yrkes- och högskoleutbildning. har ökat fokus på att säkerställa kvalitet och hållbarhet i utbildningssatsningarna ökat. har varit drivande för att bl. a. jämställdhetsfrågor tydligare ska genomsyra bankens verksamhet inom utbildningsområdet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Resultat av EU:s utvecklingssamarbete Som del av EU:s stöd till globala initiativ inom utbildning har stödet till GPE varit instrumentellt för att främja uppfyllandet av milleniemålen. Med fokus på att alla barn ska få möjlighet att gå ut har EU:s stöd inriktats på ökad jämställdhet, med fokus på flickors utbildning och att nå speciellt utsatta grupper inklusive barn och ungdomar med funktionsnedsättning. Därtill har EU allokerat omfattande stöd till utbildning i konflikt- och postkonfliktområden. Marginaliserade grupper, ofta inom den informella sektorn, har fått möjlighet till teknisk utbildning och yrkesutbildning. På forskningsområdet fortsatte Sida att representera i partnerskapet mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning, för hiv/aids, malaria och tuberkolos. Genom stöd från Sida har man t.ex. genom en omfattande studie om ifall risken för hiv-infektion ökar vid användning av hormonella preventivmedel. EU:s program Erasmus+ har fortsatt varit en viktig komponent för att underlätta kapacitetsbyggande inom universitetsvärlden och ge tillgång till utbildning utomlands. Tabell 2.12 Indikationer i urval: Utbildning och forskning Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Antal barn i grundskola med EU-stöd K: 8 683 000 -: 950 000 Antal lärare som fått utbildning med EU-stöd M: 12 000 K: 8 400 -: 12 600 Regeringen bedömer att ett holistiskt perspektiv på lärande är centralt. Utbildning och forskning på olika nivåer är ömsesidigt beroende. Detta perspektiv, tillsammans med en helhetssyn på lärande som omfattar hela utbildningssystemet, kommer att växa i betydelse med ett förnyat fokus på lärande genom hela livet som ett av de nya globala hållbarhetsmålen. Resultaten från svenskt utbildningsbistånd visar på att vi har en fungerande modell för att bygga kunskapssystem i låginkomstländer. I av brist på harmonisering mellan givare, har tydliga fokus på anpassning utifrån lokala förhållanden och landets behov varit viktigt för att uppnå resultat och effektivitet samt främja lokal och nationell kapacitets-uppbyggnad. Regeringen bedömer vidare att det svenska stödet till forskningssamarbete och forskning väsentligt har bidragit till uppbyggnad av forskningskapacitet i främst låginkomstländer och till forskning av hög relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Det har stärkt samarbetsländernas förmåga att utbilda forskare, höja den nationella analytiska kapaciteten och nyttiggöra forskningsresultat, vilket sammantaget är en viktig grund för ländernas ägarskap av den egna utvecklingen. Faktorer som bidragit positivt inkluderar långsiktigheten och systemsynen i det svenska forskningsstödet. En utmaning är att bedriva bredare programstöd när många andra givare fokuserar på projektstöd. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Bästa möjliga hälsa är en mänsklig rättighet och en förutsättning för människors möjligheter att nå sin fulla potential, för socio-ekonomisk utveckling och för att minska fattigdomen. Utvecklingssamarbetet ska bidra till effektiva nationella hälsosystem och institutioner med prioritering av de mest utsatta. Jämställdhet och SRHR har särskilt betonats av regeringen. Uppföljningen av millenniemålen visar att såväl barnadödligheten som mödradödligheten har halverats och man ser också stora framgångar i bekämpningen av infektionssjukdomar som hiv, tuberkolos och malaria. Framgångarna har dock varit ojämnt fördelade och stora utmaningar återstår. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet En fjärdedel av strategierna som styr det bilaterala utvecklingssamarbetet inkluderar hälsa. De förväntade strategiresultaten på området avser främst SRHR och i övrigt främst stärkta hälsosystem och förbättrad barn- och mödrahälsovård. Vatten och sanitet ingår också. är målgruppen kvinnor, barn och ungdomar. Insatsportföljen har kunnat genomföras enligt plan för ca två tredjedelar av de förväntade resultaten och i huvudsak enligt plan för nästan en tredjedel. Utvecklingen mot strategiresultaten har gått helt respektive delvis i önskvärd riktning i ungefär samma utsträckning, medan en dryg tiondel inte gått i önskvärd riktning. Sida finansierar insatser genom globala organisationer såsom WHO, regionalt till samt bilateralt med enskilda länder. Även insatser på andra områden såsom forskning, miljö och humanitära insatser, kan omfatta hälsokomponenter. Exempel på resultat inom hälsa är det program som samlar FN:s fonder och program med fokus på barn och mödrahälsa. har stött detta med 350 miljoner och det har bl.a. bidragit till att 7000 sjukvårdsanställda i sex vidareutbildats i akut förlossningsvård och barnahälsa. 38 institutioner för utbildning av bl. a. barnmorskor har blivit bättre utrustade och via uppsökande verksamhet i fick över 4000 kvinnor och män tillgång till preventivmedel. Svenskt bistånd har därigenom bidragit till den övervägande positiva hälsoutvecklingen i fattiga länder. Det lånvariga hälsostödet i har varit bidragande till avsevärt minskad barna- och mödradödlighet. Mödradödligheten har minskat från 591 till 398 dödsfall per 100 00 födslar . Även garantiinstrumentet som Sida ansvarar för har använts inom hälsa. Genom att garantera leverantören av p-stavar en viss försäljningsvolym halverades priset för dessa. in i garantiperioden har ca 20 miljoner p-stavar levererats. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet har bidragit till förbättrad grundläggande hälsa genom främst GFATM, Gavi, , , och .