prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — Genom att förslaget ställer krav på att endast gäldenärer med ett visst betalningsutrymme ska kunna beviljas F-skuldsanering kvarstår en inte obetydlig del av det personliga ansvaret eftersom en F-skuldsanering aldrig kan innebära en total avskrivning av gäldenärens skulder. Därutöver uppställs det krav på att näringsverksamheten ska ha bedrivits seriöst. Om verksamheten drivits oseriöst ska företagaren inte komma i fråga för en F-skuldsanering. För dessa företagare kvarstår i stället det personliga ansvaret fullt ut. Mot denna bakgrund delar regeringen bedömning att förslaget till F-skuldsanering endast kommer att ha marginell på- verkan på kreditgivningen. Regeringen bedömer även att förslaget till ny skuldsaneringslag inte bör ha någon negativ påverkan på kreditgiv- ningen. Förslaget kommer inte att påverka konkurrensen En invändning som har framförts i tidigare lagstiftningsärenden är att konkurrensen mellan företagen riskerar att snedvridas om en företagare med en pågående näringsverksamhet kan få sina näringsrelaterade skulder avskrivna. 2015/16:125 Enligt regeringens förslag måste en aktiv företagare som ansöker om F-skuldsanering ha en välfungerande, solvent verksamhet. Ett tecken på att verksamheten är välfungerande är att företaget sköter sina betalningar. Utgångspunkten för en aktiv företagare ska alltså vara att de närings- relaterade skulderna ska betalas när de förfaller. Några förfallna skulder hänförliga till näringsverksamheten ska därför i regel inte finnas vid inledandebeslutet. kommer också att ha möjlig- het att undanta icke-förfallna fordringar och krediter, t.ex. check- räkningskrediter, som företagaren är i behov av i sin verksamhet. En aktiv företagare som beviljas F-skuldsanering kan därför inte antas få några konkurrensfördelar gentemot de andra företagarna. Till detta kommer att det uppställs tydliga krav på sättet som närings- verksamheten drivs på. En företagare vars verksamhet har drivits på ett oförsvarligt och illojalt sätt ska inte kunna få förmånen av en F-skuldsanering. Detta innebär bland annat att företagaren i sin verk- samhet måste sträva efter att sköta sina förpliktelser och följa de lagar och regler som gäller. Regeringen bedömer därför att förslaget om att införa en möjlighet till F-skuldsanering inte bör påverka konkurrensförhållandena mellan företag på något negativt sätt. Inte heller medför förslaget till ny skuld- saneringslag någon påverkan i detta avseende. Förslagen kommer att leda till både engångskostnader och löpande kostnader för . De enskilt största engångs- kostnaderna kommer att avse utveckling av betalningsförmedlings- tjänsten, utveckling och anpassning av verksamhetssystemet och utveck- ling av den webbaserade ansökningsmöjligheten. Vad gäller de löpande kostnaderna är dessa att hänföra främst till det ökade antalet ärenden som kommer att hantera. Det kommer att handla både om fler ansökningar om skuldsanering och om nya ansökningar om F-skuldsanering. Kostnader som är hänförliga till ärendehanteringen är bl.a. arbetskostnader, driftskostnader för IT- system och kostnader för kungörelser. Även skyldigheten att underrätta de kända borgenärerna i samband med inledandebeslutet kan medföra en viss kostnad. Som anges i författningskommentaren kan dock under- rättelse ske t.ex. per e-post och kostnaden bör därför bli begränsad. Fler beslut om skuldsanering och F-skuldsanering kan dessutom leda till ett ökat antal omprövningsärenden. Beträffande dessa ärenden måste dock beaktas att många omprövningar är orsakade av att gäldenären inte följt betalningsplanen. Med hänsyn till förslaget om en betalnings- förmedling bör därför en ökning av antalet omprövningar av skuld- sanering motverkas. Däremot kommer givetvis behöva hantera vissa nya ärenden om omprövning av beviljade F-skuld- saneringar. Förslaget att ska ansvara för en betalnings- förmedlingstjänst kommer att innebära löpande kostnader för hanteringen av förmedlingen och betalningarna. Som uttalas i avsnitt 5.5.3 och 6.9.3 delar regeringen utredningarnas bedömning att kostnaden för driften av förmedlingstjänsten bör finansieras genom avgifter. På så sätt delar samtliga borgenärerna – allmänna och enskilda – på kostnaden för tjänsten. Borgenärerna kommer också kunna dra nytta av tjänsten och minska sina administrationskostnader vid hanteringen av gäldenärens betalningar. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att avgiften ska ge kostnadstäckning för . Avgiften ska inte, som skuldsaneringsutrednings förslag till viss del kan uppfattas, leda till en intäkt som överstiger myndighetens kostnad. Om gäldenären inte har något betalningsutrymme och parterna inte drar fördel av någon förmedlingstjänst, ska någon avgift inte tas ut. kommer också att få vissa merkostnader för utbildning och information till gäldenärer och andra aktörer. Regeringens förslag i avsnitt 5.2 och 6.8.1 innebär att ska arbeta uppsökande och ge information om skuldsaneringsformerna till personer som har varit svårt skuldsatta . Dessutom avser regeringen att ge ett särskilt uppdrag om att verka för en hög medvetenhet om skuldsaneringsformerna i samhället. Införandet av möjligheten till F-skuldsanering ställer delvis andra kompetenskrav på de handläggare som ska hantera de nya ärendena. För att säkerställa att det nya förfarandet präglas av välavvägda bedömningar kommer det därför att krävas vissa kompetensförstärkningar och utbildningsinsatser hos . Mot denna bakgrund kräver förslagen ett ökat anslag till Kronofogde- myndigheten (se prop. 2015/16:1, utg.omr. 3, bet. 2015/16:SkU1 och rskr. 2015/16:111). Det ökade anslaget avser dels en varaktig höjning för att myndigheten ska ha resurser att bl.a. hantera det ökade antal ärenden och de nya krav som förslagen kommer att innebära, dels en tillfällig höjning för att myndigheten ska ha goda förutsättningar att kunna anpassa sin verksamhet före och . I det ökade anslag har särskilt beaktats att det kommer uppstå vissa engångs- kostnader före ikraftträdandet och under uppstartsåret. Det föreslås inte någon ändring av uppgift att stödja och ge vägledning för den budget och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för. Inte heller ges , som skuld- saneringsutredning föreslår, i uppgift att verka för att öka kunskapen om skuldsanering i samhället eller att genomföra särskilda utbild- ningsinsatser. Denna uppgift kommer i stället att ansvara för. Visserligen kan få vissa merkostnader på grund av att utbildningsmaterial och verksamhetsstöd till kommuner- nas budget- och skuldrådgivningen måste anpassas efter de nya reglerna. Dessa kostnader bedöms dock bli av mindre omfattning och bör kunna hanteras inom myndighetens befintliga anslag. Förslaget till ny skuldsaneringslag syftar till att fler evighetsgäldenärer ska ansöka om och genomgå skuldsanering. Den omständigheten att förslaget leder till fler ansökningar om skuldsanering kan i sin tur medföra något fler överklaganden till domstol. Dessutom kan något fler ärenden bli föremål för prövning i domstol eftersom förslagen innebär att inledandebeslut 2015/16:125 kommer att fattas på mindre detaljerad information om gäldenärens skulder än och att det som bestämts om betalning i inledande- beslutet kommer att kunna överklagas. Antalet överklaganden kan dock sammantaget anses bli få. I likhet med skuldsaneringsutredning bedömer regeringen att det ökade antalet överklaganden inte kommer att leda till annat än en mindre kostnadsökning för Domstolar. Förslaget till lag om skuldsanering för företagare medför att Krono- fogdemyndighetens beslut i ärenden om F-skuldsanering ska kunna överklagas till tingsrätten och leder därför till ett antal ärenden vid domstolarna. Hovrätten för och anser att domstolarna bör tilldelas ytterligare resurser för att kunna hantera de nya ärendena. Antalet beslut av som överklagas till domstol kan dock förväntas bli få. Regeringen instämmer därför i och bedömning att denna ärendeökning kommer att medföra endast marginella kostnadsökningar. Sammantaget bör merkostnaderna därför kunna rymmas inom Domstolars befintliga anslag. I motsats till föreslår regeringen inte att informa- tion om skuldsanering ska bifogas kallelse till edgångssammanträde i konkursärendena. Någon kostnad för en sådan informationsskyldighet kommer således inte att uppstå för domstolarna. Även i fortsättningen ska kommunerna lämna budget- och skuldrådgiv- ning till skuldsatta personer. Kommunernas budget- och skuldrådgivare föreslås inte få några nya eller ökade uppgifter. Förslaget om ändrade skuldsaneringsregler innebär att ansöknings- förfarandet kommer att bli enklare att hantera för gäldenären och fler gäldenärer bör därför klara av att ansöka på egen hand. kan det förväntas att många gäldenärer även fortsättningsvis har ett behov av information och annat stöd innan en ansökan ges in, t.ex. med att ange de kända borgenärerna och en uppskattning av skuldernas storlek. De ändrade reglerna innebär även att det kommer bli enklare för de budget- och skuldrådgivare som hjälper gäldenären med en ansökan. Till exem- pel innebär förslaget att gäldenären endast ska ange de kända borgenärerna att rådgivaren inte behöver bistå med hjälp att kontakta presumtiva borgenärer och fråga dem om gäldenären har några skulder till dem. På så sätt bör fler åtgärder för att komma till rätta med gäldenärens ekonomi och regelbunden budgetrådgivning kunna förläggas till tiden efter det att en ansökan om skuldsanering har getts in. Den nya betalningsförmed- lingen bör medföra att behovet av hjälp för gäldenären att genomföra sina betalningar minskar som förslaget att betalningar ska påbörjas vid inledandebeslutet kan medföra ett något ökat behov av hjälp under själva saneringstiden. Regeringen anser mot denna bakgrund – i motsats till vissa remissinstanser – att förslagen inte kommer att leda till att individer skulle behöva hjälp i mer akuta fall. anser att införandet av möjligheten till F-skuldsanering kan kräva kompetenshöjande åtgärder för kommunernas budget- och skuldrådgivare. Som anges i avsnitt 6.8.1 är dock avsikten inte att dessa rådgivare ska bistå med komplicerade företagsekonomiska Fysiska personer som driver näringsverksamhet bedöms för övrigt i första hand vända sig med frågor till sina branschorganisa- tioner eller direkt till (jfr prop. Visserligen bör kommunernas budget- och skuldrådgivare, om de kommer i kontakt med potentiella F-skuldsaneringsgäldenärer, upplysa dessa personer om institutet och också i viss mån vägleda dem. Skyldigheten att hjälpa dessa gäldenärer finns dock . Den omständigheten att rådgivarna även bör informera om och bistå med viss hjälp i anledning av den nya skuldsaneringsformen innebär inte någon ny uppgift och bör, som tar upp, inte påverka kommunernas kostnader för budget- och skuldrådgivningen. menar att kommunerna kan drabbas av kostnader om det ändrade anknytningskravet innebär att en person som bosatt sig utanför ska ha rätt till budget- och skuldrådgivning. Förslaget till ändrat anknytningskrav innebär dock ingen förändring av kommunernas skyldighet att tillhandahålla budget- och skuldrådgivning inom ramen för . Kommunerna kommer därför inte att drabbas av några ökade kostnader på det sätt som befarar. Sammantaget bedömer därför regeringen att förslagen inte medför några kostnader för kommunerna. I detta sammanhang bör även lyftas fram att en inte oväsentlig del av den samhällsekonomiska besparingen som förslagen förväntas leda till kommer kommunerna till godo. Enskilda och allmänna borgenärer De förslag som utredningen lämnar syftar bland annat till att åstad- komma ett effektivare skuldsaneringssystem. Denna effektivisering bör även komma borgenärerna till del och innebära minskade eller i vart fall oförändrade administrationskostnader. Det föreslås i och för sig att borgenärerna kommer att behöva anmäla sina fordringar och att samtliga kända borgenär ska underrättas om ett inledandebeslut meddelats. kommer gäldenären – eller den som hjälper gäldenären med ansökan – i färre fall behöva kontakta borgenärer och fråga om de har fordringar på gäldenären som avser att ansöka om skuldsanering. För vissa borgenärer kan hanteringen av dessa förfrågningar innebära ett merarbete. En betydande påverkan har också förslaget om att skuldsanerings- betalningarna ska hanteras inom ramen för en betalningsförmedling. ska svara för denna förmedling och utbetalning till borgenärerna ska ske en gång . Detta innebär att borgenärer inte behöver hantera besvärliga betalningsplaner eller ta emot många, små betalningar från gäldenären. En ökning av antalet skuldsaneringar innebär en minskad intäkt för borgenärskollektivet i de fall den skuldsatte bedöms ha viss betalnings- förmåga. Samma effekt kommer införandet av två betalningsfria månader att ha. leder en lyckosam ekonomisk rehabilitering inte enbart till att det allmännas utgifter för gäldenären minskar, utan också till att den enskilde kan återgå till ett mer samhällsnyttigt liv. Det innebär inte sällan en möjlighet till en högre inkomst, ett större betalnings- utrymme och bättre köpkraft. 2015/16:125 förmåga och återgång till ett samhällsnyttigt liv kommer givetvis även borgenärerna till del. Förslaget om en större flexibilitet vid bestämmandet av betalnings- planens längd kommer att leda till kortare planer i fler fall än . är uppenbart att företag som i egenskap av borgenärer har rätt till betal- ning enligt en skuldsanering får mindre betalt om planen blir kortare än efterfrågar en uppskattning av vilka kostnader detta kan medföra för företagen. Som utredningen nämner är det dock svårt att göra någon bedömning av i hur många fall en kortare plan kommer att Det kommer dock fortfarande vara fråga om en undan- tagsregel och den ökade flexibiliteten bör därför inte innebära någon större intäktsförlust för borgenärerna. Det ska i sammanhanget också beaktas att en kortare plan bidrar till att gäldenären blir ekonomiskt rehabiliterad tidigare, vilket i sin tur kommer även företagen till del. viss del kan det också antas att ju större betalningsutrymme en gäldenär har, desto mindre sannolikhet att han eller hon beviljas en kortare plan. Utifrån ett sådant antagande innebär den ökade flexibiliteten vid bestämmandet av betalningsplanens längd att borgenärerna inte kommer gå miste om betalningar från de gäldenärer som under skuldsaneringen betalar av mest på sina skulder. För Kronofogdemyndighetens förmedlingsverksamhet föreslås att det för varje betalningsplan ska tas ut en årlig avgift. borgenärskollektivet eftersom gäldenärens medel som ska fördelas minskar i motsvarande mån. Å andra sidan innebär betalningsförmed- lingen den fördelen för borgenärerna att kostnaderna för hanteringen av medlingen leda till att fler gäldenärer sköter sina betalningar och till att borgenärernas kostnader för hanteringen av omprövningsärenden Ett motsvarande resonemang gäller för borgenärerna i ett ärende om Förslaget i denna del innebär dock att det öppnas upp en ny väg för gäldenärer att få sina skulder delvis avskrivna. det i denna del är fråga om ett nytt förfarande och nya ärenden kommer borgenärerna att i viss utsträckning drabbas av förlorade intäkter och Vad gäller de förlorade intäkterna uppstår dessa i och med att gäldenären delvis befrias från betalningsansvaret för sina skulder. skulder som faller bort hos gäldenären motsvaras av en förlust hos ska F-skuldsanering beviljas endast sådana gäldenärer som är kvalificerat insolventa, vilket innebär att gäldenären ska vara så skuldsatt att han eller hon inte kan antas betala sina skulder inom en överskådlig tid. En fordran som kan komma att omfattas av en F-skuldsanering är alltså ofta osäker för borgenären, i vart fall i ett En ansökan om F-skuldsanering skyddar inte heller en gäldenär från konkurs. Borgenärerna har därmed möjlighet att försätta gäldenären i konkurs, om en konkurs av någon annan anledning bedöms ge ett bättre utfall för borgenärerna. För de borgenärer som har fordringar på en gäldenär som även skulle kunna beviljas en skuldsanering enligt förslaget till ny skuldsaneringslag, t.ex. en närstående till företagaren, innebär förslaget att borgenären får betalt under endast i stället för normalt med betalningsfria För dessa borgenärer kan förslaget innebära en något minskad Prop. 2015/16:125 intäkt. Denna effekt bör dock bli begränsad och bör inte överdrivas. Till detta kommer att en ekonomiskt rehabiliterad företagare har goda möjligheter att återgå till entreprenörskap och driva samhällsnyttig verksamhet. En sådan företagare kan bli en stabil och lönsam samarbets- partner för borgenärerna. För de företag som är borgenärer i ett F-skuldsaneringsärende uppstår visst administrativt arbete. Gäldenären har själv ansvar för att redogöra för sin skuldbörda. Eftersom många av F-skuldsaneringsärendena kan antas följa på en konkurs kommer skuldförhållandena vanligtvis att vara väl uppklarade vid en ansökan om F-skuldsanering. Om en F-skuld- sanering inleds, kommer de kända borgenärerna att underrättas. Vidare kommer förslag om F-skuldsanering att sändas till samtliga kända borgenärer vars fordringar omfattas av F-skuld- saneringen med föreläggande för dem att yttra sig. För borgenärerna uppkommer därför en viss, begränsad administrativ kostnad. Fler ansökningar om skuldsanering och nya ansökningar om F-skuld- sanering kommer att innebära ett visst merarbete för som borgenär. Vidare innebär de föreslagna reglerna om F-skuldsanering att kommer att behöva yttra sig särskilt i fler ärenden . bedömer att detta merarbete bör föranleda att verkets anslag ökas. Även om kommer att blandas in i flera ärenden bedömer regeringen att det kommer innebära ett relativt begränsat merarbete för verket. Regeringen bedömer därför att den kostnadsökning som förslagen föranleder kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Sammantaget gör regeringen bedömningen att förslagen kommer innebära vissa kostnader och intäktsförluster för borgenärerna. Med hänsyn till förslagens syfte och positiva effekt på samhällsekonomin, tillväxten och inte minst gäldenärernas och deras familjers situation anser regeringen dock att dessa kostnader måste anses godtagbara. Lagen ersätter skuldsaneringslagen (2006:548). Ett antal av bestäm- melserna skuldsaneringslag överförs oförändrade eller med endast redaktionella eller språkliga ändringar till den nya lagen. lagen skiljer sig emellertid från den hittillsvarande i flera avseenden, både materiellt och systematiskt. Till exempel har den nya lagen en struktur som bättre avspeglar skuldsaneringsförfarandet och många av de bestämmelser som förs över års skuldsaneringslag får därför en annan placering i lagen. Vidare införs flera nya bestämmelser, bl.a. om den anknytning till som krävs för att beviljas skuldsanering, om gäldenärens betalningar, om hantering av medel som gäldenären betalat och om betalningsplanens längd. För de bestämmelser som har sin motsvarighet skuld- saneringslag är motiven till de tidigare skuldsaneringslagarna av fortsatt 2015/16:125 betydelse och kan tjäna som vägledning också för tillämpningen av den nya lagen (se framför allt prop. 1993/94:123, bet. 1993/94:LU26, prop. 2005/06:124, bet. 2005/06:LU35, prop. 2010/11:CU9). 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skuldsanering. att en gäldenär helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. I lagen (2016:000) om skuldsanering för företagare finns bestämmelser om en särskild form av skuldsanering för företagare och närstående till företagare. Paragrafen innehåller en övergripande beskrivning av lagens innehåll och en skuldsanerings innebörd. Paragrafens första stycke motsvarar delvis 1 § skuldsaneringslag (prop. 1993/84:123 s. 193 f. och prop. 2005/06:124 s. 72). Andra stycket saknar motsvarighet i den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att lagen innehåller bestämmelser om skuld- sanering och att skuldsanering innebär att en gäldenär helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuld- Verkan av en skuldsanering regleras närmare i 47 §. Bestämmelserna i lagen reglerar exklusivt förutsättningarna för att skuldsanering ska beviljas. om skuldsanering oaktat av vad som gäller om nedskrivning av ford- ringar enligt andra författningar (jfr 3 § första stycket skuld- I andra stycket finns en upplysning om att det finns särskilda bestäm- melser om F-skuldsanering i lagen om skuldsanering för företagare. Tillämpningsområdet för de båda skuldsaneringsformerna är delvis över- En gäldenär kan alltså i vissa fall uppfylla villkoren både för skuldsanering och för F-skuldsanering. Som anges i 14 § är det dock inte möjligt att ansöka om sanering enligt de båda formerna. För lagens tillämpning kan också vissa bestämmelser om konkurs och ackord (se konkurslagen [1987:672] respektive lagen [1996:764] om företagsrekonstruktion) ha betydelse. Till exempel är dessa insolvens- rättsliga institut överordnade skuldsanering (se 54 §). Information och rådgivning till skuldsatta 2 § ska lämna upplysningar om skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är eller har varit föremål för verkställighet enligt I paragrafen regleras skyldighet att informera om Paragrafen saknar motsvarighet skuldsanerings- Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Enligt paragrafen ska lämna upplysningar om skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken. Avsikten är att myn- digheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna databaserna (utsöknings- och indrivningsdatabasen, föreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen) Prop. 2015/16:125 för att nå ut till presumtiva skuldsaneringsgäldenärer och göra dem medvetna Informationen ska lämnas till personer som är eller har varit föremål för verkställighetsåtgärder. Med sådana åtgärder avses främst löneutmätning, men även t.ex. försök till utmätning av annan egendom. De personer som ska kontaktas är sådana som är svårt skuldsatta och som möjligen skulle kunna uppfylla villkoren för skuldsanering. En omständighet som nor- malt ska leda till att upplysningar lämnas är att den skuldsatta personen har varit föremål för verkställighetsåtgärder . Även andra omständigheter kan dock tyda på att gäldenären är svårt skuldsatt och att upplysningar ska lämnas. Det kan t.ex. handla om att gäldenären har en större skuldbörda som stadigt växer. får själv utarbeta kriterier för vilka gäldenärer som ska kontaktas. Genom upplysningarna ska gäldenären få information om att skuld- sanering finns och vad en sådan innebär. Dessutom kan gäldenären få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrådgivare för att få hjälp. Upplysningarna kan lämnas i skriftlig eller muntlig form, t.ex. genom informationsblad eller vid ett personligt sam- manträffande. Skyldigheten för att lämna upplysningar till skuldsatta fysiska personer enligt denna paragraf innebär naturligtvis inte att myndigheten är förhindrad att lämna information om skuldsanering i andra sammanhang eller till andra personer. 3 § I 5 kap. 12 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser om att kommunen ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta fysiska personer. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller en upplysning om en kommuns skyldighet att lämna budget- och skuld- rådgivning till skuldsatta personer. Paragrafen motsvarar delvis 2 § andra stycket skuldsaneringslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Preciseringen av kommunens skyldighet att tillhandahålla budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer som föreskrivs skuldsaneringslag förs över till socialtjänstlagen. En hänvisning görs till 5 kap. 12 § första stycket den lagen, se vidare kommentaren till den bestämmelsen.