prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — Slutsatserna av denna analys är att det finns möjligheter att utveckla hanteringen av medel ytterligare, t.ex. vad gäller information och vägledning om tillgängliga medel och möjliga inriktningar av verksamhet, spridning av goda exempel, rutiner för uppföljning och krav på måluppfyllelse och kvalitet. Uppföljning och utvärdering av integrationen Anslaget 1:1 Integrationsåtgärder får även användas till utgifter som rör uppföljning och utvärdering av integrationen, t.ex. uppföljning av tillståndet för nyanlända och övriga utrikes födda inom områdena arbetsmarknad, transfereringar, inkomster, boende, utbildning, hälsa och valdeltagande. fick () för att fortsätta redovisa registerstatistik om integration på nationell, regional och lokal nivå på SCB:s hemsida. Statistiken publiceras grupperad efter kön, grund för bosättning, vistelsetid i landet m.m. 3.4.4Statlig ersättning till kommuner vid flyktingmottagande Staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet och ersätter kommuner och landsting för kostnader som är relaterade till mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn och unga. Statlig ersättning vid flyktingmottagande finansieras via anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagandet regleras i förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och i vissa avseenden även i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Ersättningarna utbetalas av och till en mindre del av länsstyrelserna. Utgifterna för ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagandet påverkas av antalet asylsökande och ensamkommande barn och unga som får uppehållstillstånd och tas emot i en kommun. Kommunmottagandet ökar men är inte tillräckligt blev 51 000 nyanlända mottagna i landets kommuner. Av dessa var 3 800 ensamkommande barn. Jämfört med 2014 är det ca 5 400 fler mottagna och jämfört med ca 17 400 fler. Andelen personer från Migrationsverkets anläggningsboenden (ABO) respektive från s.k. eget boende (EBO) motsvarar nivå. Antalet från EBO utgör av det totala antalet mottagna nyanlända. Mottagandet av ensamkommande barn med uppehållstillstånd har jämfört med ökat med ca 400 barn. Majoriteten av de mottagna ensamkommande barnen var pojkar och var flickor, vilket är samma andel som 2014. Könsfördelningen fortsätter att vara ojämn och är oförändrad jämfört med . Andelen kvinnor inklusive ensamkommande flickor är . En förklaring till detta är att det fortsatt är många män som kommer ensamma från främst och . Antalet anhöriga bland de kommunmottagna har ökat . Anhörigas andel av mottagna var . Sammantaget har kommunerna ökat mottagandet av nyanlända jämfört med . Det finns dock stora variationer mellan länen både vad gäller omfattning och typ av mottagande. I en del län har mottagandet kraftigt ökat medan det har minskat i andra. Andelen som bosatts i en kommun efter anvisning har minskat jämfört med och utgör av alla mottagna.2 De högsta andelarna av mottagna nyanlända i relation till befolkningen har 2 Till anvisade räknas asylsökande som beviljats uppehållstillstånd och som har bosatt sig i en kommun efter anvisning av Arbetsförmedlingen eller . Till anvisade räknas även kvotflyktingar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 , , och . Lägst andelar har , , och län. Tabell 3.3 visar mottagandet länsvis. Tabell 3.3 Länsvis mottagande 2015 Mottagande i länen 2015, antal och andel i procent av befolkning och av totalt mottagna i riket 2015 samt varav ensamkommande barn, antal och andel av mottagna i länet Mottagna flyktingar och skydds- riket (%) Mottagandet inom länen är ojämnt fördelat mellan olika kommuner. Överlag tar residensstäder och kommuner med högskola eller universitet emot färre nyanlända i relation till befolkningen i dessa orter medan små och medelstora kommuner med en relativt svagare arbetsmarknad tar emot relativt fler nyanlända. Trots att kommunmottagandet har stigit i de flesta av länen har antalet personer som begärt men inte fått en bosättningsanvisning ökat. Som en konsekvens har fler nyanlända blivit kvar längre i Migrationsverkets anläggningsboenden. Tabell 3.4 visar utvecklingen av kommunernas mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Tabell 3.4 Kommunmottagande 2006–2015 Antal mottagna med uppehållstillstånd efter kategori mottagen och varav ensamkommande barn 2006-2015 Från anläggningsboende (ABO) Från eget boende (EBO) Anhörig till flykting som ansökt inom Vidarebosatta (kvotflyktingar) 1 har bestämmelserna ändrats så att en ansökan ska ha skett från det att anknytningspersonen första gången blev mottagen i en kommun. Länsstyrelsernas arbete för beredskap och kapacitet hos kommunerna trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. Lagen innebär att en kommun är skyldig att efter anvisning ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen. Syftet med förändringen är att alla kommuner bör vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. har förberedelser för den nya lagen pågått, vilket bl.a. har påverkat länsstyrelsernas arbete med överenskomna anvisningsbara platser enligt det gamla mottagningssystemet. Länsstyrelsernas roll enligt den nya bosättningslagen har förändrats vilket påverkade arbetet . Den ordning som gällde fram för mottagande av nyanlända som inte bosätter sig på egen hand innebar att kommuner frivilligt erbjöd sig att ta emot nyanlända. slöt överenskommelser med kommuner om anvisningsbara platser. bedömdes att det fanns ett sammanlagt behov av 14 100 anvisningsbara platser. hade länsstyrelserna träffat överenskommelser om 23 600 platser, varav ca 8 300 var anvisningsbara platser. bedömdes det sammanlagda behovet av platser till 23 100. Överenskommelserna motsvarade totalt 18 000 platser, varav 10 575 avsåg anvisningsbara platser. Länsstyrelserna har disponerat för insatser som syftar till att öka kommuners beredskap och kapacitet för flyktingmottagande. Av tillgängliga medel avsattes i en nationell reservation för att möjliggöra större och/eller inkom 212 ansökningar motsvarande . Sammantaget beviljade länsstyrelserna medel för 127 projekt i 102 kommuner. Insatser som syftar till att underlätta bosättning och väsentligt öka kommunernas mottagningskapacitet har prioriterats och en stor andel av de projekt som beviljades gällde ombyggnationer, utökad kollektivtrafik till kransorter, kartläggning av bostadsmarknaden och samverkan med privata fastighetsägare. Enligt länsstyrelserna har medlen fortsatt stor betydelse för kommunernas möjligheter att genomföra utvecklingsinsatser i flyktingmottagandet. Mottagandet av ensamkommande barn och unga Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för kommunernas beredskap och kapacitet att ta emot ensamkommande barn. Länsstyrelserna förhandlar med kommunerna och sluter överenskommelser om mottagande. Ensamkommande barn anvisas till en kommun när de är asylsökande och stannar i normalfallet kvar i anvisningskommunen när uppehållstillstånd beviljas. beräknade att behovet av platser för anvisning av ensamkommande barn var 4 850 asylplatser. I beräkningen låg en buffert på med anledning av att antalet asylsökande ensamkommande barn ökade i jämförelse med föregående år. ökade antalet ensamkommande barn som sökte asyl i mycket kraftigt. Sammantaget sökte närmare 35 400 ensamkommande barn asyl i , vilket kan jämföras med drygt 7 000 året innan. genomförde drygt 33 300 anvisningar till Anvisningsmodellen som tillämpades hade fyra steg, där steg ett var anvisning utifrån anknytning, steg två och tre var kopplade till överenskomna platser och steg fyra innebar en fördelning av barnen mellan samtliga kommuner när de överenskomna platserna inte räckte till. Utvecklingen innebar att antalet överenskomna platser för mottagandet av ensamkommande barn blev otillräckligt. Sammantaget anvisades av alla asylsökande ensamkommande barn till kommuner utöver de överenskomna platserna. av anvisningarna skedde utifrån anknytning (steg 1) och av anvisningarna fördelades mellan kommuner utöver de överenskomna platserna (steg 4). Antalet som fick uppehållstillstånd ökade inte på motsvarande sätt som antalet asylsökande ensamkommande barn. En orsak till det är att handläggningstiderna för asylärenden har blivit längre. Samhällsorienteringen ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. De flesta kommuner () anger att de främst ger samhällsorientering på modersmål. För att underlätta deltagande i samhällsorientering parallellt med andra etableringsinsatser och för att kunna kombinera insatsen med arbete behöver samhällsorientering erbjudas på flexibla tider. Enligt länsstyrelsernas återrapportering om samhällsorientering erbjuder av kommunerna samhällsorientering på kvällstid, erbjuder intensivkurs och erbjuder sommarkurs. Det innebär att något färre kommuner erbjuder ett varierat utbud av samhällsorientering i dessa former i jämförelse med 2014. I av kommunerna väljer man att komplettera de 60 obligatoriska timmarna med ytterligare samhällsorientering. De kompletterande timmarna kan exempelvis innehålla fördjupningar inom hälsa. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Samverkan mellan kommuner och användandet av distanslösningar är en förutsättning för att fler ska kunna få samhällsorientering på sitt modersmål. av kommunerna uppger att de samverkar med andra kommuner kring organiseringen av samhällsorientering. Det finns flertalet exempel på olika typer av distanslösningar liksom exempel på samverkan mellan kommuner som också sträcker sig över stora geografiska områden. Uppgifterna om hur många som deltar i samhällsorientering utanför etableringsuppdraget är osäkra, men indikerar att deltagandet är lågt. uppskattas antalet deltagare utanför etableringsuppdraget ha uppgått till drygt 900 personer, något fler kvinnor än män. Det innebär en minskning jämfört med , trots att andelen kommuner som uppger att de erbjuder samhällsorientering till denna målgrupp har ökat från . Det är tydligt att få kommuner lyckas nå målgruppen och motivera dem att delta. Samhällsorientering för personer inom Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag redovisas i avsnitt 3.4.6. Utbetalda ersättningar för flyktingmottagande fortsätter att öka Utgifterna 2015 för ersättningar för flyktingmottagandet blev totalt ca lägre än anvisat anslag i budgetpropositionen . Huvudsakligt skäl till detta är att antalet kommunmottagna blev lägre än förväntat. Generellt är utgifterna svårprognosticerade. Utgifterna har dock fortsatt att öka jämfört . och länsstyrelserna betalade ut jämfört med 2014 och 2013 i ersättningar till kommuner och landsting för flyktingmottagande. De fortsatt ökade utgifterna jämfört är en följd av att fler personer blev mottagna i kommunerna 2015 än 2014 och att mottagandet också var stort (se tabell 3.2). Mottagandet kan påverka utgifterna på anslaget framöver. Schablonersättningen utbetalas t.ex. och ersättningar för ensamkommande barn och unga kan utbetalas . Av tabell 3.5 framgår vilka ersättningar som har betalats ut samt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 utvecklingen av utbetalda ersättningar –2015. Tabell 3.5 Utbetalda ersättningar 2011–2015 Stöd och service, mottagna 2007–2009 4 Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna fram till etableringsreformens ikraftträdande för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. 2Schablonersättning för mottagna före utbetalas inte längre . Utbetald ersättning ingår i detta belopp. 3Utbetalades första gången . 4Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna 2007–2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetal as inte denna ersättning längre. 6Utbetaldes första gången . Källa: ESV Hermessystemet. Schablonersättning betalas ut per mottagen person och avser kostnader för bl.a. mottagande i samband med bosättning, skola, förskola, sfi, samhällsorientering, tolkar och kommunala insatser som underlättar etablering. 2015 var schablonersättningen per person respektive per person fr.o.m. . har schablonersättningen höjts till 125 000 respektive . utbetalades i schablonersättning, vilket är mer än 2014 och mer än 2013. Schablonersättningen per mottagen person utgjorde av utgifterna på anslaget, vilket är mer än 2014. De ökade utgifterna för schablonersättning beror på det ökade mottagandet. Prestationsbaserad ersättning till kommuner har upphört Prestationsbaserad ersättning utbetalades första gången . utbetalades vilket är mer än 2014. Ersättningen utgjorde av utgifterna på anslaget. har ersättningen upphört, men kommunerna har möjlighet att ansöka om ersättning för personer som har mottagits eller . Avskaffandet av den prestationsbaserade ersättningen har möjliggjort höjningen av den generella schablonersättningen till kommunerna. Ersättningar för ensamkommande barn och unga Statens utgifter för ersättning vid mottagande av ensamkommande barn och unga påverkas i hög utsträckning av hur barnen placeras och deras ålder vid mottagandet. Placering har kunnat ske i hem för vård eller boende (HVB) och i familjehem. finns också möjlighet att bli placerad i ett stödboende. utbetalades vilket är mer än 2014. Ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn och unga svarade för av utgifterna och utgjorde den största utgiftsposten på anslaget. Jämfört med ökade andelen . Som andel av de totala utgifterna var de dock fortfarande lägre jämfört med och 2013. Huvudskälet till att utgifterna har ökat är att betydligt fler ensamkommande barn har tagits emot i kommunerna jämfört . Övriga ersättningar som kan utgå till kommuner och landsting för flyktingmottagandet utgjorde av utgifterna . Varje kommun med överenskommelse om flyktingmottagande får en årlig grundersättning som 2015 var . Sammanlagt utbetalades i grundersättningar och de utgjorde av övriga ersättningar. Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd avser att ersätta kommuner för kostnader för försörjningsstöd i samband med mottagandet och innan den nyanlände fått den första utbetalningen av etableringsersättning. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. Ersättning för ekonomiskt bistånd m.m. avser personer som har nedsatt prestationsförmåga och inte får hel eller delvis etableringsersättning. Ersättning ges även för personer som inte kan försörja sig efter att etableringsplanen upphört om det beror på sjukdom eller funktionsnedsättning som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Det kan även avse kostnader för stöd och hjälp i boendet samt omvårdnad. Ersättning lämnas även för ekonomiskt bistånd till personer i gymnasieskolan som är och saknar föräldrar i landet. Ersättningen ska bl.a. bidra till att underlätta mottagandet av personer som av olika skäl inte har tillräcklig förmåga att försörja sig själva. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. Ersättning för stöd och service och hälso- och sjukvård avser kostnader för varaktig sjukvård under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Ersättning kan också lämnas för hälsoundersökning som görs från kommunmottagandet om personen inte har genomgått en hälsoundersökning tidigare. utbetalades vilket utgjorde av övriga ersättningar. Hyreskostnader avser ersättning för kostnader för bostäder som kommunen har haft innan en nyanländ flyttat in och syftar till att underlätta kommunernas mottagande. Ersättning kan beviljas i mån av tillgängliga medel. Ersättning för vissa särskilda kostnader avser ersättning för kostnader i samband med mottagandet av vidarebosatta flyktingar. kan även ge förhandsbesked på ersättning för mottagandet av nyanlända med särskilda behov, Utöver detta kan kommuner och landsting ansöka hos om ersättning för vissa särskilda kostnader som inte kan ersättas på annat sätt. ansökte kommuner och landsting om ca . Totalt beviljades i ersättning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Sfi för anläggningsboende avser att ersätta kommuner som erbjuder sfi till personer med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden i avvaktan på en kommunplacering. Ersättning har inte ansökts av kommunerna i den utstäckning som beräknats. Ersättningen utgjorde av övriga ersättningar. 3.4.5Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget och som deltar i insatser enligt en etableringsplan har rätt till statlig etableringsersättning och i vissa fall bostadsersättning eller etableringstillägg. Ersättningarna administreras av Arbetsförmedlingen och . Dessa ersättningar finansieras via anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. utbetalades etableringsersättning till i genomsnitt ca 41 400 personer , varav ca 16 400 kvinnor och 25 000 män. Antalet personer med etableringsersättning ökar kontinuerligt och utbetalades etableringsersättning till ca 46 700 personer, varav ca 18 400 kvinnor och 28 300 män. Medelersättningen var per person och månad. Medelersättningen var något lägre för kvinnor än för män. Av dem som hade rätt till etableringsersättning utbetalades etableringstillägg till ca 11 900 hushåll med hemmavarande barn . utbetalades etableringstillägg till ca 13 300 hushåll. Medelbeloppet för etableringstillägg var per person och månad . utbetalades bostadsersättning till ca 8 500 ensamstående utan hemmavarande barn. utbetalades bostadsersättning till ca 9 700 ensamstående utan hemmavarande barn. En övervägande andel () av dem som fick bostadsersättning var män. Medelbeloppet för bostadsersättningen var per person och månad . Kvinnor hade ett något lägre medelbelopp än män. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag omfattar bl.a. bosättning av nyanlända som har rätt till en etableringsplan och samordning och utformning av insatser i en etableringsplan. Insatserna finansieras via anslag 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader för uppdraget finansieras från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Här redovisas dock inledningsvis viss verksamhet som är finansierad via Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Bosättning av nyanlända inom etableringsuppdraget3 Arbetsförmedlingen ansvarar för att vid behov anvisa en nyanländ som har rätt till etableringsplan samt deras familjemedlemmar plats för bosättning i en kommun. övergår ansvaret till . trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. Den nya lagen innebär att kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen. Det tidigare systemet, som gällde fram till , byggde på frivilliga överenskommelser om anvisningsbara platser som tecknades mellan länsstyrelser och kommuner. fastställde Arbetsförmedlingen länstalen , som ligger till grund för länsstyrelsernas och kommunernas överenskommelser om anvisningsbara platser. De angav ett behov av 23 100 anvisningsbara platser. gjorde bedömningen att antalet anvisningsbara platser för året skulle uppgå till 11 200. Antalet personer som anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen har ökat något jämfört med , från drygt 5 700 till omkring 6 000. 3 Uppgifterna om bosättningsärenden har i vissa fall uppdaterats retroaktivt och kan därför skilja sig från tidigare års redovisningar. Tabell 3.6 Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen 2012–2015 Efter kön och i anläggningsboende (ABO) respektive eget boende (EBO) Källa: Arbetsförmedlingen. har det totala antalet personer som anmält behov av bosättning minskat jämfört med . anmälde drygt 19 300 personer behov av anvisad bosättning, var antalet knappt 15 700. prioriterar Arbetsförmedlingen att anvisa personer bosatta i anläggningsboenden framför personer som har ordnat bosättning på egen hand. Mediantiden från det att en nyanländ har beviljats uppehållstillstånd till anvisning om bosättning för personer i anläggningsboende har minskat jämfört med , 2015. Det är dock fortsatt högre än 2012 och 2013, då mediantiden var . För nyanlända med särskilda behov är mediantiden från beviljat uppehållstillstånd till anvisning om bosättning generellt längre. Mediantiden för dessa ärenden ökade 2012 2014 för att sedan minska 2015. Andelen nyanlända som tackar ja till en erbjuden bosättning har ökat . 2015 var andelen som accepterade en anvisning . Många väljer att avbryta sitt bosättningsärende och ordna bosättning på egen hand och avbrotten har ökat såväl för personer i eget boende som för personer i anläggningsboende. avbröt i genomsnitt av personerna i anläggningsboende sitt bosättningsärende, jämfört 2014. Bland dem i eget boende ökade andelen som avbröt sitt ärende från . Samverkan och utveckling av arbetssätt inom etableringsuppdraget Arbetsförmedlingen ska samordna insatser i etableringsplanen och vara pådrivande gentemot andra aktörer i etableringsuppdraget. Den nationella samordningen sker huvudsakligen inom ramen för den s.k. Samverkansdelegationen där representanter från Arbetsförmedlingen, , , länsstyrelserna och Kommuner och Landsting ingår. Samverkansdelegationen har tillsammans tagit fram ett metodstöd, vilket syftar till att förbättra möjligheterna till samverkan på lokal nivå. En revidering av metodstödet genomfördes . fyllde Samverkansdelegationen också en viktig funktion för informationsutbyte och samverkan med anledning av flyktingsituationen. Arbetsförmedlingens samverkan med bl.a. , och för att förenkla processen för nyanlända i deras myndighetskontakter har fortsatt . På fyra orter har samverkan mellan myndigheterna möjliggjort för nyanlända att träffa representanter för flera myndigheter vid samma tillfälle. Enligt myndigheternas egen utvärdering har detta varit positivt, dels genom att nyanlända upplever trygghet och kontroll över sin egen situation, dels genom att etableringsprocessen kan påbörjas snabbare. Se också beskrivning under utg.omr. 3, 8 och 10. Nytt arbetssätt inom Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen bedrev en avgränsad pilotverksamhet med ett nytt, systematiserat arbetssätt inom etableringsuppdraget. Syftet var att säkra och höja nivån på de insatser som erbjuds inom etableringsuppdraget, oavsett individuella egenskaper som kön och utbildningsnivå. Arbetssättet är ett sätt att ta tillvara erfarenheter och goda exempel som har identifierats under Arbetsförmedlingens arbete med etableringsuppdraget . Arbetsförmedlingen bedömer att det nya arbetssättet bidrog till att säkerställa större enhetlighet och rättssäkerhet i tjänsterna och att individerna fick mer individanpassade och arbetsnära aktiviteter. Särskilt kvinnornas etableringsplaner fick en starkare jobbfokus än tidigare som ett resultat av det förändrade arbetssättet. Arbetsförmedlingen har beslutat att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 implementera det nya arbetssättet i hela myndigheten. Pilotprojekt med tidig kompetenskartläggning På uppdrag av regeringen bedrev Arbetsförmedlingen ett pilotprojekt avseende tidig fördjupad kompetenskartläggning för individer som hade fått uppehållstillstånd men som vistades i Migrationsverkets anläggningsboenden i väntan på kommunplacering. Målsättningen var att tidigt fånga upp och synliggöra nyanlända invandrares kompetens och därigenom underlätta och påskynda deras etablering på arbetsmarknaden. Enligt bidrog pilotprojektet till att ge deltagarna möjlighet att redan på anläggningsboendet få en förståelse för hur vägen till arbete eller studier kan se ut.