prop · H4031d14 · 2016-09-20 00:00:00 — I en rapport från beskrivs att fördelningen av föräldraledighet starkt samvarierar med fördelningen av betalt och obetalt arbete. Ju större andel av föräldraledigheten en förälder tar ut, desto större andel av hushålls- och omsorgsarbetet utför denne. minskar andelen förvärvsarbete. Den sneda fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt, t.ex. avseende löneutveckling. Bonusen infördes i syfte att stärka drivkrafterna för föräldrar att dela föräldrapenningen mer jämställt. Den beräknas med ledning av hur uttaget av föräldrapenning fördelas mellan föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn. Bonusen har dock liten påverkan på ett hushålls totala ekonomi och är svår för föräldrarna att överblicka och planera efter. Relativt få föräldrar får bonus sett till det totala antalet barn som kan generera bonus. Bonusen har inte haft någon mätbar effekt och är ett krångligt sätt att få föräldrar att i större utsträckning dela mer lika på antalet föräldrapenningdagar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 anser därför att jämställdhetsbonusen bör avskaffas. Utvärderingar har visat att bonusen inte har förändrat fördelningen av föräldrapenning mellan föräldrarna vilket innebär att de som utbetalas i bonus i huvudsak går till de föräldrar som ändå skulle ha delat föräldrapenningen mer lika. Jämställdhetsbonusen är således en ineffektiv metod för att förmå föräldrar till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen och föräldraledighet. IFAU påpekar att studierna av jämställdhetsbonusens effekt gjordes då regelverket var mer komplicerat och de ekonomiska incitamenten sannolikt inte lika tydliga för föräldrarna. De uteblivna effekterna kan därför enligt IFAU bero både på viss informationsbrist och på bonusens utformning . Regeringen kan konstatera att bonusen även efter förenklingen är relativt okänd bland föräldrar. I en enkätundersökning som genomförde framkom att en majoritet av föräldrarna saknade tillräcklig kunskap om jämställdhetsbonusen, exempelvis vilka dagar som genererar bonus. Statskontoret saknar en analys av om ytterligare informationsinsatser från skulle ha kunnat öka bonusens effekter på ett jämställt uttag av föräldrapenningen. TCO och Svenskt näringsliv lyfter fram att av de tillfrågade föräldrarna i undersökning var positiva till en jämställdhetsbonus men att kännedomen om bonusen var dålig. TCO menar därför att omfattande informationsinsatser behöver genomföras innan en rättvisande utvärdering av bonusens potentiella effekter kan göras. Svenskt näringsliv anser att bör göra särskilda informations- och kommunikationssatsningar för att öka kännedomen om jämställhetsbonusen i stället för det nu förslagna avskaffandet. Av de kvinnor och män som i studie ovan angav att de kände till bonusen svarade hela tre fjärdedelar att bonusen inte har påverkat dem att fördela föräldrapenningen mer lika mellan sig. Regeringen anser därför att sannolikheten är låg för att ytterligare informationsinsatser skulle påverkat uttaget i någon större utsträckning. De avsatta medlen kan användas på mer effektiva sätt. Statskontoret anser i linje med detta, trots det ovan anförda om bristen på analys, att övriga orsaker till uteblivna effekter är så pass betydande att det är befogat att avskaffa jämställdhetsbonusen. Möjligheten att mäta effekter av den förenklade jämställdhetsbonusen begränsas av att det inte finns någon lämplig jämförelsegrupp. studier visar dock att pappors uttag av föräldrapenning inte ökat . Enligt regeringens mening behöver i stället andra åtgärdes vidtas för att uppnå ett mer jämställt uttag av föräldrapenning och föräldraledighet. De åtgärder som har haft bäst effekt när det gäller att stimulera till en mer jämställd fördelning av föräldrapenningen har varit att för vardera föräldern reservera en del av den tid för vilken det kan lämnas föräldrapenning. har på regeringens initiativ fattat beslut om att för vilka det kan lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå ska reserveras för vardera föräldern (prop. 2014/15:124, bet. 2015/16:SfU5, rskr. 2015/16:31). Regeringen har vidare tillsatt en utredning (dir. 2016:10) om en översyn av föräldraförsäkringen för att den i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Jämställhetsbonusen är inte en socialförsäkringsförmån eller någon annan social förmån enligt unionsrätten. Ett avskaffande av bonusen påverkar därmed inte någon EU-rättslig reglering eller tillämpning. 3.8.4Följdändringar i annan lagstiftning Regeringens förslag: Bestämmelsen i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess för uppgift om personliga förhållanden i ärenden enligt lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas. Bestämmelsen i inkomstskattelagen om att jämställdhetsbonus inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst ska upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om att upphäva lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus medför att vissa följändringar bör göras i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) samt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). I 11 kap. IL finns bestämmelser om vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Enligt 11 kap. 32 § andra stycket IL ska dock inte jämställdhetsbonus tas upp. Med anledning av att lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas ska även denna bestämmelse i IL om jämställdhetsbonus upphävas. Enligt 28 kap. 1 § första stycket OSL stycket gäller sekretess hos , och domstol för uppgift om personliga förhållanden, om det kan antas att en enskild lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt den lagstiftning som anges i paragrafen. I åttonde punkten i paragrafens uppräkning av sådan lagstiftning anges jämställdhetsbonus. Med anledning av att lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas ska åttonde punkten tas bort. Regeringens förslag: Lagen om jämställdhetsbonus ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla i fråga om jämställdhetsbonus som avser tid före . Följdändringarna i inkomstskattelagen samt i offentlighets- och sekretesslagen ska träda i kraft . Äldre bestämmelser i inkomstskattelagen ska fortfarande gälla i fråga om jämställdhetsbonus som har lämnats enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus. Äldre bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen ska fortfarande gälla för uppgifter i ärenden enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har valt att inte kommentera förslaget. anser att det är bra att det finns övergångsregler för uttag så att de familjer som har planerat sitt föräldraledighetsuttag kan överblicka de ekonomiska konsekvenserna. anser att det i syfte att göra det tydligt för de personer som fortsättningsvis ska tillämpa sekretessbestämmelsen på 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 äldre ärenden bör övervägas en annan lagteknisk utformning än den föreslagna. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av vad som har anförts i det föregående är det angeläget att jämställdhetsbonusen avskaffas . För att de föräldrar som planerar uttag av föräldrapenning utifrån möjligheten att få jämställdhetsbonus ska få tillräcklig tid till omställning bör jämställdhetsbonus emellertid fortsatt kunna lämnas för bonusdagar som infaller t.o.m. . Med hänsyn till det bör lagen om jämställdhetsbonus upphöra att gälla vid utgången av . Detta medför att föräldrapenning som avser tid efter upphävandet av lagen om jämställdhetsbonus kan utgöra underlag för bonus. Jämställdhetsbonus som avser tid före upphävandet kan dock komma att betalas ut efter upphävandet eftersom jämställdhetsbonus betalas ut i samband med föräldrapenning. För föräldrapenning (och bonus) som avser sker utbetalning normalt sett . Det bör därför införas en övergångsbestämmelse som innebär att den upphävda lagen om jämställdhetsbonus fortfarande ska tillämpas på jämställdhetsbonus som avser tid före . Däremot saknas det tillräckliga skäl för att utsträcka tillämpningen så att det skulle kunna lämnas bonus som avser tid därefter. Som en följd av att jämställdhetsbonusen genom den föreslagna övergångsbestämmelsen ska kunna betalas ut även efter , bör det införas en övergångsbestämmelse även till den följdändring som föreslås i inkomstskattelagen (1999:1229) så att jämställdhetsbonus, även om den lämnas enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus, fortfarande inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Vidare bör sekretess fortfarande gälla i ärenden om jämställdhetsbonus även om lagen om jämställdhetsbonus upphävs. Det bör därför till ändringen i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) fogas en övergångsbestämmelse som innebär att sekretess fortfarande ska gälla i ärenden enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus. Enligt bör det övervägas en annan lagteknisk utformning av denna övergångsbestämmelse. Den föreslagna övergångsbestämmelsen har utformats på ett sätt som är vanligt förekommande när en hänvisning till en upphävd lag upphävs. Enligt regeringens mening finns det inte någon oklarhet i hur bestämmelsen ska tillämpas. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 I nuvarande system omfattas barn som är födda efter av reglerna om jämställdhetsbonus. var det 132 700 kvinnor och 131 600 män som fick jämställdhetsbonus. Ett avskaffande av bonusen innebär att de föräldrar som skulle ha blivit berättigade till bonus får minskade inkomster jämfört med om möjligheterna till bonus kvarstår. utbetalades det i genomsnitt jämställdhetsbonus för ca per barn. Bonus betalas ut för flest dagar när barnet är . Ett avskaffande har i allmänhet en marginell effekt på hushållets inkomster. Eftersom ett barns båda vårdnadshavare är mottagare av bonus är effekterna för kvinnor och män i huvudsak lika. För de föräldrar som har planerat sitt uttag av föräldrapenning på ett sådant sätt att de ska bli berättigade till jämställdhetsbonus kan den totala bonusnivå som är möjlig att utbetala komma att minska och föräldrarna kan därför behöva planera för detta. På månadsnivå kan jämställdhetsbonus teoretiskt betalas ut med maximalt ca till föräldrarna, förutsatt att den förälder som tagit ut föräldrapenning för lägst antal dagar tar ut föräldrapenning som är bonusgrundande. Baserat på det uttagsmönster som har observerats tidigare är det dock betydligt vanligare att i tiden sprida på uttaget av föräldrapenning. Därmed sprids även utbetalningen av jämställdhetsbonus ut vilket innebär att bonusen inte har så stor effekt på hushållsekonomin som ofta planeras månadvis. Information till föräldrarna om förändringen av regelverket är viktigt för att förbättra möjligheterna att planera föräldraledigheten både på kort och på lång sikt. Barn har enligt rätt att upprätthålla kontakt med och få omsorg av båda sina föräldrar och dessa har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Varje barn har också rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Föräldrarna har huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga och staten ska bistå föräldrarna. Mot bakgrund av ovanstående bedöms ett avskaffande av jämställdhetsbonusen i praktiken inte ha några konsekvenser för barns möjligheter till kontakt med eller möjlighet att bli vårdad av båda sina föräldrar eftersom den inte har styrt föräldrarnas fördelning av föräldrapenning. Även om ett avskaffande av jämställdhetsbonusen innebär minskade inkomster för vissa barnfamiljer ger föräldrapenningen och andra stödsystem goda förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard. Incitamenten att fördela föräldrapenningen jämnt mellan föräldrarna bedöms inte minska eftersom jämställdhetsbonusen är relativt okänd och således i många fall ändå inte har påverkat uttaget av föräldrapenning. Föräldrarna själva uppger också att de inte anser att den påverkar deras fördelning av föräldrapenningen. Inte heller i utvärderingar av jämställdhetsbonusen har det kunnat påvisas att bonusen påverkat fördelningen. Enligt beräkningar som har gjorts av Delegationen för jämställdhet i arbetslivet behövs jämställdhetsbonusen i de flesta fall inte för att kompensera för inkomstskillnader mellan föräldrarna (SOU 2015:50, s. 270). Ett avskaffande förväntas därför inte nämnvärt påverka målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet eller väsentligen förändra villkoren för kvinnor och män i andra avseenden. Statens utgifter för jämställdhetsbonus påverkas av hur föräldrapenningen fördelas mellan föräldrarna samt hur många barn som omfattas av reglerna. Utgifterna för jämställdhetsbonus har ökat . Allt fler barnkullar omfattas av reglerna om jämställdhetsbonus. Dessutom finns det en underliggande trend att män tar ut en större andel av föräldrapenningen . Ett avskaffande av bonusen från bedöms innebära en besparing. Baserat på utgiftsprognosen för jämställdhetsbonus kommer besparingen att uppgå till , och . beräknas en tolftedel av den beräknade utgiften ändå utbetalas, då delar av utgiften avser bonusdagar som infaller . Konsekvenser för myndigheter och domstolar För innebär ett avskaffande av jämställdhetsbonusen något minskade kostnader för administration och för utbetalning av jämställdhetsbonus. Vissa engångskostnader kan dock uppstå, t.ex. avseende information till föräldrar om avskaffandet. Till detta kommer vissa kostnader för IT-utveckling inkluderande nödvändiga justeringar av självbetjäningstjänster, verktyg på hemsida m.m. Kostnaderna bedöms täckas inom det i budgetpropositionen /16 föreslagna ramanslaget till . Besluten om jämställdhetsbonus kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Antalet mål i domstol angående jämställdhetsbonus är få. Förslaget om att avskaffa jämställdhetsbonusen bedöms få endast marginella konsekvenser för domstolarna. Förslaget till lag om upphävande av lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus Lagen om jämställdhetsbonus upphör att gälla vid utgången av 2016. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.3. Enligt övergångsbestämmelsen ska den upphävda lagen fortfarande gälla i fråga om jämställdhetsbonus som avser tid före . Det innebär att bonus som föräldrar har kvalificerat sig för före upphävandet fortfarande kan handläggas och betalas ut enligt den upphävda lagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.5. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Bestämmelsen i andra stycket om att jämställdhetsbonus inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst slopas. Lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus upphävs och någon jämställdhetsbonus ska därför inte längre betalas ut. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.4. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Enligt övergångsbestämmelsen gäller den äldre bestämmelsen fortfarande i fråga om jämställdhetsbonus som har lämnats enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus. Sådan bonus kan komma att lämnas efter att den lagen har upphört att gälla, om bonusen avser tid före upphävandet. I sådant fall ska jämställdhetsbonusen alltjämt inte tas upp i inkomstslaget tjänst. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.5. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Enligt första stycket gäller sekretess hos , och domstol för uppgift om personliga förhållanden, om det kan antas att en enskild lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt den lagstiftning som anges i paragrafen. Detta gäller enligt första stycket åttonde punkten i ärenden enligt lagstiftningen om jämställdhetsbonus. Lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas och till följd av det slopas nuvarande åttonde punkten. Vidare ändras numreringen av de därpå följande två punkterna så att de i stället kommer att utgöra åttonde respektive nionde punkten. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.4. Enligt övergångsbestämmelsen gäller äldre bestämmelser fortfarande för uppgifter i ärenden enligt den upphävda lagen om jämställdhetsbonus. Det innebär att sekretess fortfarande kommer att gälla för uppgifter i ärenden enligt den upphävda lagen. Detta gäller både i ärenden som är under handläggning och tidigare avgjorda ärenden. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.8.5. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidrag är ett generellt stöd som är lätt att överblicka samt enkelt med förhållandevis låga kostnader för administrationen. är nivån på det allmänna barnbidraget per barn och månad. Utgiftsutvecklingen inom anslaget beror främst på barnbidragets nivå och antalet barn . uppgick utgifterna för barnbidraget till . Det var 76 miljoner under anslagsbeloppet, över tilldelade medel och rymdes inom medgiven anslagskredit. Jämfört med ökade utgifterna med vilket motsvarar . berodde på att antalet barn i åldrar som berättigar till barnbidrag hade ökat jämfört med föregående år. Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde allmänna barnbidrag , flerbarnstillägg , förlängt barnbidrag och EU-förmåner mindre än en procent. beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anslagsbeloppet. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från SCB:s befolkningsprognoser. Antalet barn i åldern 0–beräknas öka vilket betyder att utgifterna för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg blir högre. Antalet utbetalade barnbidrag kommer – 2020 att öka från 1,79 miljoner barnbidrag till 2,08 miljoner, vilket är en ökning . Utgifterna för förlängt barnbidrag beräknas minska eftersom antalet barn i åldern 17–beräknas minska. Utgifterna för EU-förmåner har minskat kraftigt . Sammantaget innebär förändringarna som beskrivs ovan att kostnaden för anslaget kommer att öka . Regeringen föreslår att flerbarnstillägget ska höjas med för det tredje barnet i en familj som får barnbidrag. Lagförslaget ska träda i kraft . Förslaget innebär att utgifterna för anslaget beräknas öka med , , och med . Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Barnbidrag Förändring till följd av: -Varav i BP17 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 27 anvisas under anslaget 1:1 Barnbidrag . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 28 , 28 respektive 29 . Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2017 avser 3 630 062 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till -134 357 tkr. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget får användas för utgifter för: –föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, –statlig ålderspensionsavgift för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. –jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Tabell 3.10 Anslagets komponenter Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen påverkas framförallt av fyra olika faktorer. Er- sättningsnivån, antalet barn som föds, antalet barn i befolkningen i åldern 0–och fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av såväl föräldrapenning som graviditetspenning samt de s.k. pappadagarna inom föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande samt en stigande medelersättning. Antalet födda barn väntas enligt SCB:s befolkningsprognos öka –2020 och till följd av detta väntas antalet dagar för vilka det lämnas med föräldrapenning, 46Förändring till följd av:Förslag/beräknat anslagÖvrigtÖverföring till/från andra anslagVolymerÖvriga makroekonomiska förutsättningarBeslutAnvisat 2016 1Tusental kronorPROP. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning Timlönen förväntas öka och Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd därmed ökar medelersättningen för de olika Ett fortsatt ökat uttag av föräldra- penning av män leder också till ökade utgifter eftersom männen har en högre genomsnittlig Regeringen har tillsatt en utredning av Politikens inriktning) som i ett delbetänkande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i föräldraledighet med föräldrapenning ska kunna samband med denna proposition. begränsas så att den förälder som kommer till med barn endast kan använda ett fåtal dagar med föräldrapenning efter barnets Ett sådant förslag bedöms i mindre Anslaget får användas för utgifter för under- omfattning kunna påverka utgifterna för Regeringen föreslår även att jämställdhets- (2010:110) och lagen (2010:111) om införande bonusen avskaffas vid utgången av 2016 (se vi- dare avsnitt 2.2 och 3.8) vilket innebär att jäm- dragsskyldiga föräldrar ska återföras till anslaget. ställdhetsbonusen endast kommer att belasta anslaget under inledningen av 2017. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. hållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat ett barn eller när barnet endast har en förälder med anledning av assiste- Underhållsstöd kan utges som -1 527 557 underhållsstöd vid växelvist boende. Inom underhållsstödet finns det dels en bi- dragsmottagande förälder – eller bidragsmot- tagande ungdom om det är fråga om ett så kallat förlängt underhållsstöd – dels en Den sistnämnda ska helt eller delvis betala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. största andelen av de bidragsskyldiga är män (87 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Könsfördelningen har varit i stort sett Regeringen föreslår att 41 anvisas under anslaget 1:2 Föräldraförsäkring för beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis , 2019 och 2020 beräknas anslaget barn, födelsetal och till 43 872 221 000 kronor respektive 47 . staten kan påverka är bl.a. stödets nivå, procent- satserna som bestämmer den bidragsskyldiga på grundavdraget för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till vilket är mer än tilldelade medel. Underhållsstödet höjdes med till maximalt (se Vårändringsbudget , prop. 2014/15:99). har lagändringar trätt i kraft som syftar till att öka förutsättningarna för civilrättsliga regleringar av barns underhåll (SFS 2015:755, prop. 2015/16:145 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet). Antal barn inom underhållsstödet Antalet barn som det lämnas underhållsstöd för har minskat trots att antal barn i befolkningen har ökat . Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen . De årskullar som kommit in i systemet har varit mindre än de årskullar som lämnat systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder.