prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Från statens finansiella sparande till budgetsaldo Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive effek- ten av värdeförändringar. Budgetsaldot visar statens lånebehov (i tabell 9.9 med omvänt tecken) och därmed dess påverkan på stats- skulden. Det finansiella sparandet påverkas inte av för- säljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella för- mögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna skillnad avviker redovisningen i statens budget i flera andra avseenden från redovisningen i NR. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan NR tillämpar en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Det finansiella sparandet 2015 blev betydligt starkare än budgetsaldot. Enligt redovisnings- principerna för statens budget försämrade räntorna budgetsaldot i förhållande till det finan- siella sparandet. I huvudsak svarade valuta- och kursdifferenser för denna skillnad (se vidare avsnittet Varierande nivå på statsskulds- räntorna). De kassamässigt inbetalda skatterna beräknas också ha blivit lägre än de prognostise- rade debiterade skatteintäkterna, vilket ytterli- gare försämrar saldot i förhållande till det finan- siella sparandet. Skillnaden förklaras både av uppbördsförskjutningar, huvudsakligen hänför- liga till juridiska personer, och av betalningsför- skjutningar, främst i förhållande till kommuner och landsting. Det innebär att de intäkter som är hänförliga till kommunsektorn inte beräknas bli fullt så stora som de utbetalningar staten gjort till sektorn under kalenderåret. Däremot innebar försäljningar av aktieinnehav och extra utdel- ningar att budgetsaldot förstärktes i förhållande till sparandet enligt NR. Övriga finansiella trans- aktioner, som framför allt avser lån till för upplåning i utländsk valuta och till , gav ett negativt bidrag till budgetsaldot i förhållande till sparandet enligt NR-redovisningen. beräknas det finansiella sparandet i stället bli lägre än budgetsaldot. De kassamässiga räntorna som de kassamässiga inkomsterna från skatter, samt försäljningar av aktieinnehav och extrautdelningar m.m., förstärker budgetsaldot i förhållande till det finansiella sparandet. Övriga finansiella transaktioner försvagar däremot budgetsaldot i förhållande till sparandet enligt NR. Tabell 9.9 Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2015–2020 Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 Räntor, periodisering, Köp och försäljning av aktier, extra utdelningar 1 Inkluderar justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. –2020 förväntas statens finanser växa starkare enligt NR än enligt budgetredovis- ningen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt 5 kap. budget- lagen. Beräkningen av netto- utlåning enligt tabell 9.10 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korrige- ringen enligt tabell 9.10 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär ett minskat lånebehov för staten och att statsskulden därigenom normalt minskar. Det motsatta förhållandet gäller vid ett budgetunder- skott. För att statens budgetsaldo ska överens- stämma med dess lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassa- mässig korrigeringspost på utgiftssidan av statens budget. Överskott i statens budget 2016–2020 Statens budget visade ett underskott –2015, som vänds till ett överskott i prognosen –2020 (se diagram 9.3). Detta betyder att statens lånebehov är negativt, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Budgetsaldot ingår även som en del i beräkningarna av det finansiella sparandet, men då rensat från kassamässiga effekter, fram- för allt avseende skatter och utgifter för stats- skuldsräntor. Diagram 9.3 Statens budgetsaldo Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 -50 -100 -150 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.10 Statens budgetsaldo Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 In-/utlåning från Lån till andra länder Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive förändring av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Riksgäldskontorets nettoutlåning beräknas uppgå till 8 . 4Den kassamässiga korrigeringen beräknas uppgå till . Källor: och egna beräkningar. Varierande nivå på statsskuldsräntorna Utgifterna för statsskuldsräntorna varierar kraftigt . Avgörande för ränte- utgifternas nivå är statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs. Den upplånings- teknik som väljer kan på kort sikt få betydande effekter på de kassamässiga ränteutgifterna, främst genom att utgifterna omfördelas över tiden, t.ex. genom över- eller underkurser i samband med emissioner av stats- obligationer. Överkurser (eller underkurser) uppstår om marknadsräntan understiger (överstiger) obligationens kupongränta vid emissions- Köparen av obligationen är då beredd att betala ett högre (lägre) pris eftersom detta kompenseras av en högre (lägre) löpande avkastning fram till att obligationen förfaller. Över- respektive underkursen utgörs av skillnaden mellan nuvärdet av obligationens kassaflöden diskonterade med gällande mark- nadsräntor (obligationens pris vid emissions- tillfället) och det nominella belopp som betalar tillbaka till långivaren då obligationen förfaller. uppgick ränteutgifterna till ca mer än vad som ursprungligen anvisades i statens budget . Jämfört med beräkningen i samband med budgeten påverkades ränteutgifterna av att valutakursför- lusterna och kursförlusterna blev högre än bud- geterat (ca 10 respektive ). Detta motverkades dock till stor del av högre överkurser vid emissioner (ca ) och lägre utgifter för lån i svenska kronor (ca ). Valutakursförluster uppstår på instrument i utländsk valuta om valutakursen vid förfallotid- punkten är högre än då kontraktet ingicks. Kursförluster uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan vid köptillfället understiger kupongräntan (egentligen är kursdifferenser samma sak som en över- eller underkurs fast vid en köptransaktion i stället för en säljtransaktion). förväntas ränteutgifterna minska kraftigt jämfört med föregående år. Den lägre utgiftsnivån förklaras främst av gynnsammare kurseffekter. belastades räntebetalning- arna bl.a. av valutakursförluster i schweizerfranc, som uppgick till ca , till följd av den schweiziska beslut att överge kopplingen till euron . Därutöver ökar ränteutgifterna av att realiserade valutakurs- förluster mot den amerikanska dollarn och det brittiska pundet . Vid sidan av valutakursförlusterna betalade även ut ca i upplupen inflationskompensation i samband med att ett realobligationslån förföll 2015. Någon motsvarande betalning kommer inte att äga rum 2016. –2020 finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna: stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. sjunkit kraftigt , framför allt på grund av att räntenivåerna är markant lägre. av uppgick de genomsnittliga ränteut- gifterna till ca , vilket motsvarade av BNP. har ränteutgifterna i genom- snitt uppgått till ca eller av BNP. Valutakurseffekter på lån i Riksgälds- kontoret står för merparten av nettoutlåningen lånar ut pengar till – och ansvarar för inlåning i förhållande till – myndig- heter, samt vissa statliga bolag och fonder. nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslags- finansierade utgifter påverkar budgetsaldot. Nettoutlåningen speglar den totala nettoföränd- ringen av all in- och utlåning . En ökad nettoutlåning kan alltså bero på en ökad utlåning eller en minskad inlåning . Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. studielån, och tillfälliga poster, som oftast beslutas med kort varsel och därför inte går att förutse. På grund av dessa tillfälliga poster varierar nettout- låningen kraftigt . har , 2009 och 2013, tagit upp lån i för förstärkning av valuta- reserven. Dessa lån uppgick till sammanlagt . Vid omsättning av enskilda lån uppstår valutakurs- differenser, vilket påverkar nettoutlåningen. Fram förväntas valutakursförluster hänförliga till lån uppstå, mot- svarande , vilket ökar netto- utlåningen. Den s.k. stabilitetsavgiften, som betalas av banker och finansiella institut, ersätts 2016 av en resolutionsavgift. Avgiftsuttaget för resolutions- avgiften är ungefär dubbelt så högt som avgifts- uttaget för stabilitetsavgiften. Behållningen på resolutionsreserven/stabilitetsfonden ökar över prognosperioden, dels på grund av större inbetalningar, dels till följd av ränteintäkter på behållningen, vilket bidrar till en lägre netto- utlåning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter I skrivelsen Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101) redovisades det tillfälliga stödet till kommunerna om , som beslutade om , som en engångseffekt, vilket är huvud- förklaringen till att engångseffekter försämrade budgetsaldot (se tabell 9.11). I denna proposition föreslås att tillförs kommunerna permanent , varför denna förstärkning inte räknas som en engångseffekt i prognosen –2020. ekonomiska vårproposition förväntades att reduktion på EU- avgiften skulle avräknas mot avgift . I denna proposition beräknas reduktionen i stället försenas , vilket påverkar budgetsaldot negativt 2016 och positivt 2017. –2020 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag som också påverkar budgetsaldot positivt. upplåning för förstärkning av valutareserven påverkar budgetsaldot negativt 2016–2018. Den ökade skulden till följd av upplåningen för valutareserv motsvaras dock av en motsvarande fordran på banken. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.11 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor, utfall , prognos –2020. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1För perioden –2020 görs ett beräkningstekniskt antagande om försälj - ningsinkomster från statens aktier motsvarande . 2Avser lån i . Källor: , och egna beräkningar. Trots att avgiftsinkomsterna var lägre än pensionsutbetalningarna var det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet positivt 2015 (se tabell 9.12). Överskottet förklaras av att direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar var tillräckligt stor för att täcka avgiftsunder- skottet. Detta förväntas också vara fallet 2016. bedöms kapital-inkomsterna inte vara tillräckligt stora för att täcka avgifts- underskottet, vilket innebär att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet bedöms bli negativt. Tabell 9.12 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat inte anges Utfall , prognos –2020 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter , är följsamhets- indexerade. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexe- ringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras balanseringen. Det innebär att följsamhetsindexeringen bygger på föränd- ringen av balansindex, i stället för inkomstindex. Balanseringen är ett sätt att genom en justering av indexeringen säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Balansindex bestäms utifrån utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. Om balanstalet överstiger 1,0000 kommer balans- index att utvecklas starkare än inkomstindex det givna året. Omvänt kommer balansindex i stället att ha en svagare utveckling än inkomstindex om balanstalet understiger 1,0000. Balanseringen är aktiverad så länge balansindex understiger nivån för inkomstindex. Balanseringen förväntas vara aktiverad (vilket framgår av att den tjockare linjen i diagram 9.4 ligger under den tunnare fram ). Detta innebär att pensionerna stiger mer än utvecklingen av inkomstindex om balanstalet överstiger 1,0000. –2018 överstiger balanstalet 1,0000, vilket innebär att balansindex ökar mer än inkomstindex under dessa år (se tabell 9.13). Eftersom balanseringen inte är aktiverad 2018–2020 bestäms följsamhetsindexe- ringen av inkomstindex . Diagram 9.4 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex Index (1999=100) Fastställda tal 2009–2016, prognos 2017–2020 Källor: och egna beräkningar. I beräkningarna tillämpas de för- ändrade regler för balanseringen och utform- ningen av inkomstindex som beslutats efter förslag i propositionen En jämnare och mer aktuell utveckling av inkomstpensionerna (prop.2014/15:125, bet. 2015/16:SfU6, rskr. 2015/16:32). De nya reglerna syftar till att jämna ut svängningarna mellan åren och innebär i korthet att enbart en tredjedel av balanserings- effekten påverkar pensionerna. Den nya utform- ningen av inkomstindex innebär bl.a. att det ska beräknas utifrån förändringen av den nominella genomsnittsinkomsten mellan de två närmast föregående åren. beräknas inkomstindex som ett genomsnitt av de tre senaste årens reala utveckling av pensions- grundande inkomst, med tillägg av utvecklingen av konsumentprisindex. Tabell 9.13 Inkomstindex, balanstal och balansindex Procentuell förändring om inte annat anges Fastställda tal 2015–2016, prognos 2017–2020 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus . motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets till- gångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 bedöms kommunsektorn redovisa ett lägre finansiellt sparande jämfört med före- gående år (se tabell 9.14). Till stor del beror det på att det tillfälliga stödet till kommunsektorn om , som beslutade om , i NR tas upp som en inkomst 2015. Stödet väntas dock till stor del förbrukas 2016, och därmed belasta utgiftssidan . utvecklas skatteunderlaget i kommunsektorn starkt 2016 till följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga skattesatsen i kommunsektorn höjdes dessutom med per i beskattningsbar inkomst. Även statsbidragen ökar betydligt 2016, främst till följd av ett stort antal asylsökande, men även till följd av satsningar inom bl.a. utbildnings- området. Skatteinkomsterna fortsätter att utvecklas positivt 2017, för att sedan dämpas något 2018–2020. ökar statsbidragen avsevärt 2017, till stor del på grund av den höjning av det generella bidraget som föreslås i denna propo- sition. Därefter minskar statsbidragen successivt , som en följd av lägre riktade bidrag inom migrations- och integrationsområdena. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.14 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos –2020. Skatter och bidrag, -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar intäkter från den kom - munala fastighetsavgiften. I tabellen redovisas den faktiska utvecklingen av statsbidragen. Den större delen av skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras av redovisningen av investeringar och avskrivningar. Balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning för kommuner och landsting är kopplade till resultatet, medan det finansiella sparandet är kopplat till målet för den offent- liga sektorns finansiella sparande (se vidare avsnitt 10). 1Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offent - liga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7.1. 3Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Källor: och egna beräkningar. Den goda inkomstutvecklingen fram ger utrymme för en stark ökning av den kom- munala konsumtionen. bidrar den demografiska utvecklingen till att behovet av kommunala välfärdstjänster ökar successivt . Även investerings- behovet är stort. Det finansiella sparandet och resultatet beräknas därmed försämras successivt (se diagram 9.5). Det finansiella sparandet uppgår till -0,av BNP 2020. Även resultatet bedöms minska och uppgå till 2020. Det innebär att sektorn som helhet bedöms klara det kommunala balanskravet under hela prognosperioden. Diagram 9.5 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande Utfall –2015, prognos –2020 -5,0 -10,0 -2,0 -15,0 -4,0 -20,0 -6,0 -25,0 -8,0 -30,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns nettoförmögenhet består av både realkapital och finansiella till- gångar, med avdrag för skulder. Realkapitalet, eller kapitalstocken, innefattar både materiella tillgångar, som t.ex. byggnader och anläggningar, och immateriella tillgångar, som t.ex. dator- program. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av byggnader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning. En del av kapitalstocken används för produktion av offentliga tjänster, som t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbyggnader, medan andra delar, t.ex. infrastrukturen, ger en samhällsekonomisk avkastning. Vidare ingår numera mark som tillgångsslag i den officiella statistiken. De finansiella tillgångarna omfattar såväl olika fordringar på den privata sektorn som aktier. Aktieinnehaven kan vara likvida tillgångar förknippade med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktieinnehav. Innehaven kan också vara en form för kontroll av real- kapital, som t.ex. statens ägande av . Diagram 9.6 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer Källor: och egna beräkningar. Skulderna omfattar finansiella skulder samt statens och den kommunala sektorns åtaganden för tjänstepensioner. Den s.k. Maastricht- skulden, av vilken statsskulden utgör en över- vägande del, redovisas till nominellt värde. I finansräkenskaperna definieras skulden till sitt marknadsvärde. Posten Övriga skulder inklude- rar skillnaden mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. Vid utgången av uppgick den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet till av BNP (se diagram 9.6), varav ägandet i reala tillgångar översteg av BNP. Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellan finansiella tillgångar och skulder, uppgick därmed till av BNP. Fördelningen av nettoförmögenheten på sektorer visar att statens andel av förmögenheten är lägst då den offentliga sektorns skuld huvud- sakligen består av statsskulden. Både den kommunala sektorns och statens netto- förmögenhet består till övervägande del av reala tillgångar, medan ålderspensionssystemets netto- förmögenhet utgörs av finansiella tillgångar. –ökade nettoförmögenheten med av BNP. har den dock varit i stort sett oförändrad som andel av BNP. Det beror framför allt på ökningen av bruttoskulden, som redovisas i skuldavsnittet nedan. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 9.15 Den offentliga sektorns tillgångar och skulder 2014 Anm.: år det senast redovisade utfallsåret i den offentliga statistiken. 1 Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Den offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet ligger huvudsakligen i AP- fonderna i ålderspensionssystemet, medan statens finansiella nettoförmögenhet är negativ. Kommunsektorns finansiella tillgångar och skulder har i stort sett varit lika stora (se diagram 9.7). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, som huvud- sakligen är hänförliga till ålderspensions- systemet, överstiger ränteutgifterna. Den totala skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänste- pensionerna som intjänats . De totala skulderna för de fonderade avgifts- bestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 9.7 Den offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet Procent av BNP, utfall , prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten minskade från av BNP av BNP 2015 (se diagram 9.7 och tabell 9.16). Minskningen var i dess helhet hänförlig till den starka BNP-tillväxten (se sista raden i tabell 9.16). Underskottet i det finansiella sparandet och den fortsatt starka konjunkturtillväxten medför att den finansiella nettoförmögenheten växer långsammare än BNP . medför värdeförändringar i framför allt pensionssystemet att den finansiella netto- förmögenheten ökar som andel av BNP. Från och med denna proposition görs prognoser för värdeökningarna av värdepappers- tillgångarna i samtliga sektorer (se näst sista raden Tabell 9.16). Tabell 9.16 Den offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet Utfall , prognos –2020 -9,8 -9,0 -8,1 -6,8 -5,0 -2,7 -0,5 -0,8 -1,3 -1,8 -2,3 -2,8 -0,9 -0,8 -0,1 -0,2 -0,3 -1,2 -0,9 -0,8 -0,7 -0,8 -0,9 Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten beräknas öka som andel av BNP . främst av den beräknade värdeökningen av statens värdepappersinnehav. Framöver bidrar också de förväntade överskotten i det finansiella sparandet till att den finansiella nettoförmögenheten stärks. beräknas den finansiella nettoförmögenheten på nytt överstiga av BNP. Statens budget visade ett underskott på 2015. Att statsskulden trots detta enbart ökade med (se tabell 9.17) beror bl.a. på att de s.k. stats- skuldsdispositionerna var mindre vid utgången av 2015 än vid utgången av 2014. Skuld- dispositionerna innefattar bl.a. orealiserade valutakursdifferenser och upplupen inflations- kompensation som påverkar skulden, men inte statens budgetsaldo och nettolånebehov. Diagram 9.8 Statsskuldens utveckling Utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr.) Källor: och egna beräkningar bidrar budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP (se tabell 9.17 och diagram 9.9). beräknas skuld- kvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 9.17 Statsskuldens förändring Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndighetes innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Maastrichtskulden definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitet- och tillväxtpakten. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapital- marknaden, med avdrag för AP-fondernas inne- hav av statsobligationer. Inför EU-inträde uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 9.9). har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2015 uppgå till ca . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP , och uppgick vid utgången av av BNP P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referens- värdet inom stabilitet- och tillväxtpakten om högst av BNP (se tabell 9.19). Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och s.k. stock- flödesförändringar.