prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Syftet med avtalet är att tillhandahålla en gemensam och ändamålsenlig villkors- reglering för de tidsbegränsade anställningar som ingås med stöd av anställningsförordningen (1994:373) för att främja arbetsmarknads- politiska mål. Avtalet är avsett att tillämpas på tidsbegränsade anställningar hos arbetsgivaren av en och samma arbetstagare enligt avtalets tillämpningsområde under en maximal samman- lagd tid . fanns det 42 anställningar där tillämpades, att jämföra med 26 anställningar . gäller avtalet rörande villkor för tidsbegränsad anställning som studentmedarbetare. Syftet med avtalet är att underlätta för studerande på universitets- och högskolenivå att under terminerna få anställning inom det statliga avtalsområdet, parallellt med att de bedriver studier. Genom detta avtal kan statliga verksamheter också underlätta framtida rekryteringar av färdigutbildade akademiker. fanns det 29 anställningar enligt studentmedarbetaravtalet, att jämföra med 14 anställningar . var på den tidigare gemen- samma strategin för den statliga arbetsgivar- politiken. Strategins fem långsiktiga prioriteringar, se nedan, var direkt styrande för verksamhet. –En tydlig arbetsgivarpolitik leder till en effektiv verksamhet. –Verksamheternas behov av utveckling styr kompetensförsörjningen. –Våra avtal bidrar till en effektiv verksamhet. –Ledarskap och medarbetarskap i samspel utvecklar verksamheten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –En god arbetsmiljö främjar verksamhets- utveckling. För att styra vilka övergripande arbetsgivar- politiska områden och därmed vilka aktiviteter i handlingsplanen som bör prioriteras 2015 hade fastställt följande fokusområden; ett längre arbetsliv, arbetsgivar- rollen, och sifferlösa tillsvidareavtal. Prioriteringarna följs upp genom att använda indikatorer som mäts med hjälp av de årliga medlemsundersökningarna samt genom Arbets- givarverkets konjunkturbarometer och löne- statistik. beslutade Arbetsgivar- kollegiet om en ny arbetsgivarpolitisk strategi –2020 där visionen Arbetsgivare för framtiden – statens kompetens utvecklar sam- hället, ska fungera som ledstjärna i en fördjupad arbetsgivarpolitisk samverkan. Arbetet med att utveckla formerna för den nya medlemsorganisationen som trädde i kraft fortsatte . Förändringen innebär en ny indelning i fem sektorer och tre medlemsråd. Medlemsråden ska vara rådgivande till . Den nya strukturen syftar till att fördjupa arbetsgivarsamverkan och att förtydliga och förstärka medlemmarnas inflytande inom medlemsorganisationen. De årliga medlemsundersökningarna riktar sig till medlemschefer respektive medlemsföre- trädare (personalchefer eller motsvarande) och mäter bedömningar om verk- samhet och indikatorer för de fem långsiktiga prioriteringarna. Svarsfrekvensen uppgår för medlemscheferna () och till för medlemsföreträdarna (76 pro- cent ). Utöver de årliga medlemsundersökningarna utvärderas också olika arrangemang, möten och utbildningar kon- tinuerligt av deltagarna. () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioner- ingen och statens tjänstegrupplivförsäkring. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SPV:s verksamhet finansieras framgår av avsnitt 5.5.2. har SPV arbetat med att imple- mentera regler enligt tolkningar av PA 03 i it-systemen, att utveckla funktionen för försäkringskvalitet för att säkerställa information som lämnats i exempelvis pensionsbesked och på , samt att göra anpassningar för att hantera ändringen av den s.k. PISA-förordningen och för att administrera vissa förmåner enligt avtal om omställning. SPV har även arbetat med införandet av det nya statliga tjänste- pensionsavtalet PA 16 och uppdaterat föreskrif- terna om lämnande av uppgifter till systemet för automatisk matrikelföring. SPV har det övergripande ansvaret för att försäk- ringstekniskt korrekta kostnader beräknas för statliga tjänstepensioner och liknande förmåner. I detta ingår att SPV med tillgängligt underlag ska påföra arbetsgivarna rätt utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Premierna fastställs inom ramen för en statlig försäkringsmodell med en fiktiv försäkrings- rörelse. Beräkningarna sker enligt försäkrings- tekniska riktlinjer som beslutas av SPV. De som myndigheterna och andra berörda arbetsgivare betalar till SPV och de för- måner som SPV betalar ut, redovisas på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter respektive belastar anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. Förmånerna ska finansieras fullt ut inom ramen för försäkringsrörelsen. För ett enskilt budgetår finns dock ingen direkt kopp- ling mellan utgifterna på anslaget och inkomst- erna på inkomsttiteln. Detta beror på att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Den ekonomiska ställningen i försäkrings- rörelsen framgår av konsolideringsgraden, dvs. tillgångarna i förhållande till skulderna. De mycket låga räntenivåerna för tioåriga statsobli- gationer och lång realränteobligation under inledningen av 2015 föranledde att se över sin konsolideringspolicy, sina premi- enivåer och sitt konsolideringsmål. För att hålla premienivån stabil och förutsägbar för myndig- heterna fastställde SPV ett långsiktigt mål, som innebär att konsolideringsgraden vid utgången av 2018 ska uppgå till . Konso- lideringsgraden i sparrörelsen uppgick till vid utgången av 2015 (103,8 pro- cent ). För att SPV bl.a. ska kunna lämna korrekt pensionsinformation till individen om dennes pension är det nödvändigt att SPV har aktuella anställningsuppgifter. SPV ska svara för en automatisk matrikelföring av dem som omfattas av statliga tjänstepensionsbestämmelser. Som ett mått på kvaliteten i matrikelregistret redovisar SPV den s.k. aktualiseringsgraden som beskriver andelen personer för vilka anställningsuppgif- terna är korrekta och uppdaterade. Aktualise- ringsgraden har ökat och uppgick till (att jämföra med ). Driftkostnaderna jämförs till- baka med tjänstepensionsföretaget . Jäm- förelsen görs utifrån aktörernas respektive drift- kostnadsprocent, vilket är ett nyckeltal som sätter driftkostnaderna i relation till premie- inkomsterna. SPV:s driftkostnadsprocent har minskat från , medan trenden för driftkostnads- procent är marginellt ökande, från . Driftkostnadsprocent är dock ett trubbigt nyckeltal eftersom premieinkomsterna kan fluktuera mellan olika år, exempelvis beroende på ändringar i de försäkringstekniska antagandena och premieregleringar av engångs- karaktär. När det gäller säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar är SPV:s mål att alla stat- liga utbetalningar till ska vara korrekta med 90 procents säkerhet. Den ackumulerade felpro- centen var under både 2014 och 2015. Nivån är dock inte tillräckligt låg för att SPV:s eget uppsatta mål ska nås. Precis gäller en stor andel av felen belopp . SPV startade ett arbete med att förfina kontrollen av utbetalningar . En utveckling av systemstödet för utbetalningar skapade bättre förutsättningar att särredovisa resultatet för den statliga pensionsverksamheten och SPV kunde i årsredovisningen redovisa enbart utbetalningar avseende den statliga verksamheten, jämfört då alla pensionsutbetalningar redovisats i sin helhet. SPV hanterar återkrav som beror på att för mycket pension eller ersättning betalats ut. har SPV gjort en insats för att åtgärda rättningar av fel som följer av regelstyrda systemförändringar och regelanpassningar i systemstöden. Detta bidrar till att belopp möjliga att återkräva utifrån för mycket utbetald pension ökat i jämförelse med 2014, från till . Dock har insatsen fortlöpt , varför ökningen också var relativt stor . Jämfört med 2013 har möjliga återkrav utifrån fel orsakade av SPV ökat med . Ökningen beror på att felen i genomsnitt inneburit högre återkravsbelopp jämfört med . I antal har dock mängden möjliga återkrav utifrån fel som orsakats av SPV nästan halverats jämfört med (60 återkrav 2013, 31 återkrav 2015). Resultatet av SPV:s årliga kontroll av vissa utbetalda pensionsförmåner mot inkomstuppgifter visar på att antalet kontrolle- rade förmåner och återkrävda belopp minskat sedan kontrollen infördes . Detta beror främst på att den totala andelen ärenden mins- kat. kontrollerades 568 förmåner och ca återkrävdes, att jämföra med 2010 då 1 169 förmåner kontrollerades och återkrävdes. Kontrollerade förmåner avser det senast fastställda inkomstå- ret, dvs. att kontroll genomförd av SPV 2015 avser inkomstår 2013. Pensionsinformation, kundnöjdhet och samverkan SPV har fortsatt att utveckla nya digitala tjänster och arbetat med att förbättra pensionsinformationen. utvärdera- des effekten av flera informationssatsningar inom ramen för Nöjd Kund Index och webb- platsen fick höga betyg. SPV har även varit aktivt i framtagandet av gemensamma webbaserade bransch- och myndighetslösningar som . SPV gör mätningar av hur nöjda mål- grupperna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 84 på en 100- gradig skala, att jämföra med 87 . Nöjd- heten bland de statligt anställda har uppmätts till 66, vilket är oförändrat jämfört med . Nöjdheten bland pensionärer har ökat något och uppgår till 77, att jämföra med 75 för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SPV uppfyller vidare de serviceåtaganden som myndigheten satt upp som mål. Samverkan inom det s.k. Myndighetsnätver- ket i fortsätter att utvecklas. genomfördes en utvärdering av myndighetsnätverket och utvärderingen talar för att nätverket fungerar väl, verkar kostnads- sparande och skapar ett mervärde vid rekryte- ring. Området Statlig pensionsverksamhet m.m. inrymmer bl.a. administrationen av de förmåns- bestämda pensionerna enligt statliga tjänste- pensionsbestämmelser och den statliga tjänste- grupplivförsäkringen. Verksamheten står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning . Verksamhetsutfallet var positivt och uppgick till . För att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en enklare pensionshantering för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats ytterligare . var 178 myndigheter som sammanlagt omfattar ca 184 000 statligt anställda anslutna till tjänsten. Avgifterna har successivt kunnat sänkas , i takt med ökad anslutningsgrad och fr.o.m. har avgifterna sänkts med ytterligare . Verksamhets- området ska bedrivas med full kostnadstäckning. Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensionsuppdrag blev ett underskott om . SPV bedriver uppdragsverksamhet enligt den affärsstrategi som regeringen fastställde i enlig- het med förslag från SPV (S2011/00054/). Uppdragsverksamheten inrymmer bl.a. admi- nistrationen av de premiebestämda pensionerna enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Unge- fär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verksamhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat 2015 bidrar till att detta mål nås för femte året i följd. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Till området hör fyra nämndmyndigheter, som prövar vissa frågor inom den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken. prövar frågor om discip- linansvar, åtalsanmälan, avskedande, avstängning och läkarundersökning med tvång beträffande statligt anställda i högre befattningar. Till denna krets hör bl.a. myndighetschefer, domare, åkla- gare och professorer. hade nämnden fem sammanträ- den och därutöver har vissa beslut fattats per capsulam. Av tabell 5.1 framgår utvecklingen av antalet anmälningsärenden som inletts i behörig ordning . Tabell 5.1 Ärenden vid 2013–2015 – varav avsked/avstängning – varav avskrivna ärenden utför administrativa uppgifter åt nämnden. Förvaltningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivar- politiska frågor. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd utövar vissa befogenheter som tillkommer arbetsgivaren enligt statliga pensionsbestämmel- ser i deras lydelse eller tidigare. Nämnden prövar vidare vissa frågor enligt den statliga grupplivförsäkringen. Tvister rörande den statliga grupplivförsäk- ringen avgörs av frågor, som bildas av ledamöterna i tjänstepensions- och grupplivnämnd. Av tabell 5.2 framgår hur många ärenden som nämnden avgjort . Tabell 5.2 Ärenden vid Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 2013–2015 Källa: Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. SPV utför administrativa och handläggande upp- gifter åt nämnden. Förvaltningsutgifter avseende Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. i vissa trygghetsfrågor har till uppgift att pröva frågor om tvister om tillämp- ningen av avtalet om ersättning vid personskada (PSA). prövar vidare överklagan- den av beslut av Kammarkollegiet om bl.a. ersättning vid skada i skolan eller vid arbets- marknadspolitiska åtgärder. prö- var även andra frågor i den utsträckning det framgår av avtal, andra författningar eller beslut. Av tabell 5.3 framgår hur många ärenden som prövats av skiljenämnden . Tabell 5.3 Ärenden vid i vissa trygghets- frågor 2013–2015 Avgjorda (i sak) Avgjorda (övriga) Källa: i vissa trygghetsfrågor. Som framgår av tabellen har antalet inkomna ärenden ökat . hade skiljenämnden tolv sammanträden, vilket är tre fler än 2014 och 2013, för att hantera ökningen av antalet ärenden och den ärende- balans som uppstod 2014. Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt skiljenämnden. Förvaltningsutgifter avseende skiljenämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostna- derna för skiljenämnden uppgick till . () prövar över- klaganden av beslut i anställningsärenden i stats- förvaltningen med undantag av universitets- och högskolesektorn.11 Nämnden prövar även över- klaganden av beslut om utbildning i skydd mot olyckor (övriga ärenden) och beslut som rör totalförsvarspliktiga (försvarsmaktsärenden). hade SÖN 20 sammanträden. Nämnden har som mål att ett ärende ska vara avgjort senast från ankomstdagen. Måluppfyllelsen var , att jäm- föra och med 93 pro- cent . Av tabell 5.4 framgår antalet inkomna och avgjorda ärenden samt hur många av dessa som bifallits. Tabell 5.4 Ärenden vid –2015 Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt SÖN. Förvaltnings- utgifter avseende nämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostnaderna för SÖN uppgick till . Offentliga sektorns särskilda nämnd Offentliga sektorns särskilda nämnd, även kallad , tillkom genom det s.k. särskilda huvudavtalet för den 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 offentliga sektorn (SHA). Avtalet ansluter till arbetsrättsreformen (prop. 1975/76:105). På begäran av förhandlande part ska nämnden i sitt utlåtande ange om den anser att ett kollektivavtal i något visst ämne skulle kränka den politiska demokratin. består av representanter för arbetsgivar- respektive arbetstagarsidan samt . Nämnden har endast behand- lat ett ärende, som avgjordes . Förvaltningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivar- politiska frågor. bildades av staten och de statsanställdas huvudorganisationer 1990 i sam- band med att parterna på det statliga avtals- området enades om trygghetsavtalet för statligt anställda. ersattes trygghets- avtalet av avtal om omställning. Trygghetsstiftel- sen har fått i uppdrag att bedriva verksamhet enligt det nya avtalet. verksamhet finansieras genom avgifter från statliga myndigheter och andra arbetsgivare som omfattas av avtalet om omställning. Avgifterna fastställs genom centrala kollektivavtal mellan områdets parter. Den totala avgiften för stiftelsen var oförändrad 2015 och uppgick till av arbetsgivarnas löne- summor. Avgiften uppgick till 2015, jämfört med 2014. När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist eller innehaft en tidsbegränsad anställning som löpt ut och som omfattas av avtalet om omställning skickas en anmälan till . Det gäller även när någon till följd av omlokalisering väljer att inte följa med till den nya orten och därför säger upp sig. 11 Överklagade anställningar inom denna sektor prövas av vid högskolan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.5 Anmälda till 2013–2015 Som framgår av tabell 5.5 ökade antalet anmälda till efter att ha minskat . Den tillfälliga minskningen 2014 förklaras av att staten genom- förde få större förändringar under det året men att antalet större förändringar ökade igen . Andelen kvinnor respektive män som anmäls är relativt jämn, men är det endast som andelen män har varit större än andelen kvinnor. Snittåldern för dem som anmäldes till har sjunkit och uppgick till . Den låga snittåldern beror på att många som anmäls är personer som lämnar tidsbegränsade anställningar inom universitets- och högskolesektorn. Vid utgången av 2015 var det totalt 4 089 per- soner som anmälts till , som omfattas av avtalen och som inte fått en per- manent lösning på sin situation. Det är betydligt färre jämfört med utgången av 2014 och 2013, då antalet uppgick till 4 815 personer respektive 4 894 personer. Minskningen beror på den tids- gräns som infördes i trygghetsavtalet 2008 och som tillämpades första gången . lämnade 514 personer avtalet i sam- band med att tidsgränsen inföll. Av de 4 089 personerna som var anmälda hos stiftelsen hade en tillfällig lösning eller var i målinriktad åtgärd. De som lämnar har antingen fått en permanent lösning eller så har tidsgränsen för trygghetsavtalet respektive ramtiden för avta- let om omställning infallit, vilket innebär att de inte längre omfattas av stiftelsens verksamhet. Tabell 5.6 De som lämnat 2013–2015 Antal inom tidsgräns/ramtid Nytt arbete/startat eget företag Av de 2 955 personer som lämnade , inföll tidsgränsen för 514 personer. har räknat bort dessa i sin redovisning av de som lämnade resultatet ska vara jämförbart . Av de 2 441 personer som lämnade av annan anledning än att de uppnått tidsgränsen, fick ett nytt arbete eller startade eget företag. Det är samma nivå . Andelen som avböjt kon- takt har fortsatt att öka och uppgick . Enligt Trygghetsstiftelsens enkät- undersökningar har nio av tio i den gruppen fått ett nytt arbete men inte meddelat stiftelsen var de fått arbetet. Andelen som gick i pension har minskat och utgjorde . Det var fortsatt en större andel kvinnor än män som lämnade . Majoriteten av de som har lämnat var tidigare anställda inom universitets- och högskolesektorn. Av de som lämnat en tillsvidareanställning fick ett nytt arbete eller en annan lösning innan uppsägningstidens slut. Det kan jämföras . Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställ- ning fick en lösning från att deras anställning löpte ut. Detta kan jämföras . har målsättningen att av de som anmälts ska ha fått en lösning innan de angivna tiderna. Stiftelsen har därmed inte nått sin målsättning för de som lämnat en tillsvidareanställning, men överträffat målsättningen för de som lämnat en tidsbegrän- sad anställning. undersökningar visar på en hög nöjdhet hos de som tagit del av stiftelsens stöd. tyckte att stödet bidragit till att öka deras förutsättningar att nå en ny sysselsättning. Stiftelsen har därmed nått sin målsättning att av de som tagit del av stödet ska vara nöjda. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 5.1 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2010 och 2015 En attraktiv och föredömlig arbetsgivare Verksamhetens behov av utveckling styr kompe- tensförsörjningen i myndigheterna. Viktiga kanaler för myndigheterna i detta arbete är bl.a. rapporter och webbplats som bl.a. har en söktjänst för lediga jobb i statsförvaltningen. hade sidan drygt 200 000 unika besökare, att jämföra med ca 194 2014. har till- sammans med sina medlemmar påbörjat arbetet med att ta fram ett stöd som ska kunna användas i olika typer av profilering av staten som attraktiv arbetsgivare. Det ska även kunna användas för medlemmarnas kompetensför- sörjning, enskilt eller tillsammans. En strategisk kompetensförsörjning i staten –2025 beräknas ca 55 000 personer i statsförvaltningen uppnå sin pensionsålder. I denna grupp finns ett antal individer (knappt 5 000 personer) som uppnådde sin pensionsålder enligt gällande tjänstepensionsavtal , men som kvarstår i anställning. Det finns således en generationsväxling att hantera. För att följa utvecklingen i detta avseende an- vänds uppgifter om åldersstrukturen i staten. Diagram 5.1 visar att den totala andelen anställda har ökat från . Nedbrutet per kön har andelen män ökat från och andelen kvinnor ökat från i denna åldersgrupp. Avseende åldersgruppen 35–har den to- tala andelen legat oförändrad . Andelen kvinnor i denna åldersgrupp har ökat från medan andelen män har minskat från . Andelen kvinnor i åldersgruppen 45–har ökat något från medan andelen män är oförändrad och uppgår till . Den marginella förändringen avseende kvin- norna återspeglas i statistiken över den totala andelen statsanställda i åldersgruppen, som ökat en procentenhet jämfört med föregående år, från . Beträffande andelen anställda i åldersgruppen 55–har denna minskat från . Detta gäller både totalt sett och för män respektive kvinnor. Genomsnittsåldrarna för kompetenskatego- rierna lednings-, kärn- och stödkompetens avse- ende samtliga anställda framgår av tabell 5.7. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.7 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga anställda 2015 Skillnaden i genomsnittsålder mellan könen är liten. Mycket små förändringar har skett vid en jämförelse mellan 2015 och föregående år. Medianåldern för pensionsavgångar är 65 år Medianåldern för när statsanställda avgår med pension är , vilket den har varit för både kvinnor och män. Pensionsav- gångar inkluderar förmånerna ålderspension, sjukpension och pensionsersättning. Färre statsanställda fortsätter att arbeta efter 67-årsdagen. Antalet anställda som är eller äldre minskade , från 1 731 personer 2014 till 1 649 personer 2015. Dock ökade antalet . Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 5.8. Tabell 5.8 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2013–2015 Jämfört med 2014 har antalet anställda som är eller äldre minskat inom kategorierna kärn- kompetens och stödkompetens. I kategorierna ledningskompetens och oklassade har dock en Av totala antalet anställda som är eller äldre uppgår andelen kvinnor till och andelen män till , vilket är oförändrade nivåer jämfört med . Utbildningsbakgrund bland de statsanställda Medelåldern är högre inom statlig sektor än på den övriga arbetsmarknaden och uppgick till för både kvinnor och män. En stor anledning till detta är att utbildningsnivån i stat- lig sektor är högre än på arbetsmarknaden i öv- rigt, vilket innebär att de anställda i de yngsta åldersgrupperna är få. Av de anställda inom stat- lig sektor 2015 hade eftergymnasial utbildning. En majoritet av dessa har en utbild- ning som är eller längre. På arbetsmark- naden i stort var andelen med eftergymnasial utbildning . Män i staten har i snitt en högre utbildnings- nivå än kvinnor inom staten. Bland yngre stats- anställda är dock inte den skillnaden lika tydlig, däremot finns stora skillnader mellan vilka utbildningsområden som kvinnor och män finns inom. Inom det enskilt största utbildningsområ- det säkerhetstjänster finns en mycket stor majo- ritet män. Detta område inkluderar poliser och militär personal. Även inom teknikområdet dominerar männen, medan kvinnorna är fler inom övriga områden, bl.a. inom socialt arbete och omsorg, hälso- och sjukvård samt pedagogik och lärarutbildning. Konjunkturbarometern för den statliga sektorn På uppdrag av genomför en konjunkturbarometer för den statliga sektorn i vilken samtliga medlemmar hos Arbetsgivar- 2016 – som vägs samman utifrån antalet anställda vid respektive medlem – vilket representerar av de anställda hos Arbetsgivar- verkets medlemmar. Detta är samma nivå på svarsfrekvens och representation jämfört med undersökningen .