prop · H40368 · 2016-12-14 00:00:00 — Eftersom paragrafen hänvisar till de be- stämmelser som reglerar hur förhör ska dokumenteras införs också en hänvisning till de nya bestämmelserna om upptagning med ljud eller ljud och bild av förhör i förundersökningar. 11.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 10 kap. 3 a § När en misstänkt och försvararen enligt 23 kap. 18 a § första stycket har underrättats om rätten att ta del av det som har förekommit vid en förundersökning, gäller begränsningarna enligt 3 § första stycket i fråga om rätten att ta del av en handling eller något annat material endast om 1.det är fråga om en uppgift som inte har betydelse för beslutet i åtalsfrågan, 2.det står klart att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför den misstänktes intresse av att ta del av uppgiften. Första stycket gäller även efter beslut om åtal och fram till dess att åtalet slut- ligt har prövats, eller saken slutligt har avgjorts på annat sätt. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om vad som gäller när det råder sekretess för uppgifter som omfattas av misstänktas rätt till insyn i förun- dersökningen från slutdelgivningen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Bestämmelsen kompletterar kollisionsbestämmelsen i 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Huvudregeln enligt första stycket är att sekretess inte hindrar att en misstänkt tar del av förundersökningsmaterial när han eller hon har un- derrättats om rätten att ta del av det som har förekommit vid förunder- sökningen. I detta skede kan den misstänktes rätt att ta del av förunder- sökningen inte längre begränsas enligt (se 23 kap. 18 a § RB). Sekretesskyddade uppgifter i förundersökningen får emeller- tid den misstänkte hindras från att ta del av enligt kollisionsbestämmel- sen i 3 § under vissa närmare angivna förutsättningar. Enligt första stycket 1 är en förutsättning för att kunna begränsa rätten att ta del av sekretesskyddade uppgifter i förundersökningen att det är fråga om en uppgift som inte har betydelse för beslutet i åtalsfrågan. Av detta följer motsatsvis att insynen från och med slutdelgivning av förun- dersökningen ovillkorligen omfattar allt material som har betydelse för åklagarens ställningstagande i åtalsfrågan. Detta material består vanligt- vis av det preliminära förundersökningsprotokollet och, i förekommande fall, bevisning som åklagaren preliminärt avser att åberopa vid ett positivt åtalsbeslut. Sekretess kan alltså aldrig begränsa den misstänktes eller hans eller hennes försvarares rätt att ta del av sådant material. Där- emot kan rätten att ta del av uppgifter i förundersökningens sidomaterial som inte har betydelse för åklagarens ställningstagande i åtalsfrågan begränsas på grund av sekretess enligt kollisionsbestämmelsen i 3 §. Enligt första stycket 2 kan rätten att ta del av uppgifter i förundersök- ningens sidomaterial begränsas om det står klart att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför den misstänktes intresse av att ta del av uppgiften. Genom hänvisningen till begränsningarna i 3 § första stycket innebär denna reglering att insynen i sidomaterialet kan begränsas på grund av sekretess under förutsättning att det är fråga om ett sekretessintresse av synnerlig vikt som väger tyngre än den miss- tänktes behov av att få del av uppgiften för sitt försvar. Eftersom det är fråga om insyn i sådana uppgifter som åklagaren anser inte har någon betydelse för åtalsfrågan bör intresseavvägningen som huvudregel leda 2016/17:68 till att vissa särskilt känsliga uppgifter inte avslöjas för en misstänkt. Sådana särskilt känsliga uppgifter kan t.ex. vara uppgifter om infor- matörer och andra uppgiftslämnare, verklig identitet bakom en kvalifice- rad skyddsidentitet, olika utredningsåtgärder och kontaktuppgifter till bevispersoner. Om insynen i sidomaterialet begränsas även efter en sådan intresseavvägning, ska den brottsutredande myndigheten lämna upplysningar om vad materialet innehåller i den utsträckning det behövs för att den misstänkte ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det intresse som sekretessen ska skydda (3 § första stycket tredje meningen). Är det fråga om särskilt känsliga uppgifter i utredningen torde sekretessintresset vid denna bedömning regelmässigt tillmätas sådan vikt att en sådan upplysning inte kan lämnas. I andra stycket regleras att den misstänkte har samma rätt att ta del av sekretessbelagda uppgifter i förundersökningen efter att åtal har väckts som han eller hon hade från slutdelgivning av förundersökningen. Denna rätt till insyn gäller till dess att det finns ett avgörande i målet som har fått laga kraft. När åtal har väckts är det tydligare vilket material som åklagaren har lagt till grund för sitt beslut att väcka åtal eftersom det då finns ett färdigt förundersökningsprotokoll. Genom regleringen klargörs dock att den misstänkte även efter åtalsbeslutet har en ovillkorlig rätt att ta del också av sådana uppgifter som åklagaren vid slutdelgivning av förundersökningen ansåg hade betydelse för beslutet i åtalsfrågan men som inte har tagits in i det slutliga förun- dersökningsprotokollet. Det kan t.ex. vara fråga om uppgifter i ett pre- liminärt förundersökningsprotokoll som med anledning av den miss- tänktes påpekanden har utelämnats i det slutliga förundersökningsproto- kollet. När det gäller sekretessbelagda uppgifter i sidomaterialet är emellertid insynsrätten villkorad på det sätt som regleras i första stycket. 10 kap. 4 § När en domstol eller någon annan myndighet enligt 3 eller 3 a § lämnar en sekretessbelagd uppgift till en enskild part, en misstänkt, en ställföreträdare, ett ombud, en försvarare eller ett biträde får myndigheten göra ett förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja uppgiften. Förbehållet får inte innebära ett förbud mot att utnyttja uppgiften i målet eller ärendet eller mot att lämna en muntlig upplysning till en part, en misstänkt, en ställföreträdare, ett ombud, en försvarare eller ett biträde. Ett förbehåll som görs enligt 6 kap. 1 § eller 23 kap. 21 a § får inte innebära ett förbud för parten eller den misstänkte att själv ta del av materialet. Det får inte heller innebära att den misstänkte eller försvararen nekas sin rätt enligt 23 kap. 21 a § första stycket att få en kopia av protokoll eller anteckningar från förundersökningen. Att den tystnadsplikt som uppkommer genom ett sådant förbehåll som avses i första och andra styckena inskränker den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen följer av 13 kap. 5 § andra stycket. Paragrafen innehåller regler om förbehåll som en myndighet kan ställa upp när sekretesskyddade uppgifter lämnas ut enligt kollisionsbestämmelserna i 3 och 3 a §§. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Tilläggen i första stycket tydliggör att det är möjligt att ställa upp för- behåll då sekretessbelagd uppgift lämnas i ett förfarande enligt rätte- gångsbalken med tillämpning av såväl 3 § som den nya 3 a §. Andra stycket, som är nytt, innehåller regler om hur förbehåll enligt första stycket får göras i förfaranden enligt . förutsättning för att förbehåll ska kunna ställas upp i sådana förfaranden är att någon har en rätt enligt eller enligt allmänna rättsgrundsatser att ta del av visst material som innehåller sekretesskyd- En andra förutsättning är att kollisionsbestämmelserna i 3 och 3 a § inte hindrar att den sekretessbelagda uppgiften lämnas ut. förbehåll får liksom i andra förfaranden inskränka mottagarens möjlighet att förfoga över utlämnat material utöver vad som behövs för tillvarata- gande av partens eller den misstänktes intressen i målet eller ärendet. förbehåll vid utlämnande av material till en försvarare eller ett ombud får inte innebära ett förbud mot att låta parten själv ta del av materialet. förfaranden enligt är det därför inte möjligt att före- skriva att försvarare eller ombud endast får lämna muntlig upplysning till Däremot kan ett förbehåll innebära förbud för försvarare eller ombud att låta huvudmannen själv förfoga över en kopia av materialet. Ett förbehåll kan också innebära att man endast får ta del av materialet hos den aktuella myndigheten. Ett förbehåll som förbjuder en part, ett ombud, en misstänkt eller en försvarare att sprida en sekretessbelagd uppgift utanför målet kan också vid behov ställas upp. på ett möjligt förbehåll är att ingen annan än försvararen och den miss- tänkte får ta del av uppgifter i materialet och att materialet ska återläm- nas till den myndighet som lämnat ut det när det finns ett avgörande som har fått laga kraft (jfr hovrättens föreskrift i NJA 2002 s. 433). håll kan också innebära att materialet inte får kopieras eller avbildas och att uppgifter i materialet inte får spridas till någon annan. möjligt att kombinera förbehåll (jfr RÅ 2010 ref. 59). delas oavsett vad för slags handling det är som lämnas ut, när det bedöms vara nödvändigt för att skydda ett sekretessintresse. Det innebär att för- behåll får meddelas inte bara när det gäller sidomaterial i en förunder- sökning utan också när det gäller förundersökningsprotokoll och process- material i domstol, t.ex. när det gäller skriftlig bevisning eller åberopade När det gäller upptagningar innebär möjligheten att ställa upp förbehåll inte att man behöver ändra den ordning som tillämpas för hur sekretessbelagda uppgifter i bild i en ljud- och bildupptagning från förhör i domstol tillhandahålls parten (NJA 2008 s. 883). synen kan fortfarande i allmänhet realiseras utan att bildupptagningen lämnar domstolens lokaler eller genom att parten får en kopia av endast ljudupptagningen (jfr prop. 2004/05:131 s. 120). Att bryta mot ett förbe- håll är straffsanktionerat enligt 20 kap. 3 § BrB. Ett förbehåll får inte innebära att den misstänkte och hans eller hennes försvarare nekas sin rätt att få en papperskopia av protokoll eller anteck- ningar från förundersökningen. Det innebär att den tilltalades rätt att få ett eget exemplar av det slutliga förundersökningsprotokollet eller av sådana anteckningar som kan föras i stället för protokoll (se 23 kap. 21 § fjärde stycket RB) är ovillkorlig även i förhållande till sekretess för upp- gifter i protokollet. Andra typer av förbehåll enligt första stycket kan dock göras då protokollet eller anteckningarna lämnas till den tilltalade. Hittillsvarande andra stycket blir till följd av det nya andra stycket ett nytt tredje stycke i paragrafen. Bestämmelsen ändras på så sätt att hänvisning görs till förbehåll som anges i såväl första som andra styckena. 10 kap. 4 a § Sekretess hindrar inte att en tilltalad i ett mål, som slutligt har avgjorts, tar del av uppgifter i den förundersökning som har föregått avgörandet eller av annan uppgift som har tillförts målet och som har haft betydelse för beslutet i åtals- frågan eller för avgörandet av målet i sak. Samma sak gäller för uppgifter som inte har haft någon sådan betydelse, om det inte av hänsyn till ett allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att den sekretessbelagda uppgiften inte röjs, och det står klart att det intresset har företräde framför den enskildes intresse av att ta del av uppgiften. Sekretess hindrar inte heller, under motsvarande förutsättningar som anges i första stycket, att den som har godkänt ett strafföreläggande eller ett föreläg- gande av en ordningsbot tar del av uppgifter i en sådan brottsutredning som har utförts enligt bestämmelserna i 23 kap. och som har föregått föreläggandet. När en domstol eller någon annan myndighet lämnar en sekretessbelagd upp- gift till en enskild enligt första eller andra stycket, får myndigheten göra ett förbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja den. Att den tystnadsplikt som uppkommer genom ett sådant förbehåll som anges i tredje stycket inskränker den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen följer av 13 kap. 5 § andra stycket. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om möjlighet för den som har varit tilltalad i ett brottmål som avgjorts slutligt att ta del av uppgifter i det bakomliggande utredningsmaterialet. Övervägandena finns i av- snitt 8.2. Första stycket innehåller en sekretessbrytande bestämmelse som gäller till förmån för den som har varit tilltalad i ett mål som avgjorts slutligt och som önskar ta del av sekretessbelagda uppgifter i det bakomliggande utredningsmaterialet. Bestämmelsen kan bryta sekretessen både i förhål- lande till uppgifter i den förundersökning som legat till grund för åtalet mot den enskilde och uppgifter i domstolens brottmål som inte härrör från förundersökningen. Av bestämmelsen följer att den enskilde har samma möjlighet att ta del av sådant bakomliggande utredningsmaterial som han eller hon hade som förfarandet pågick i domstol. Detta förutsätter att utredningsmaterialet finns bevarat. Det innebär att sekretess aldrig hindrar att den som varit tilltalad tar del av det material som haft betydelse för beslutet i åtalsfrågan eller för avgörandet av målet i sak. Det framgår av första meningen i första stycket. När det gäller sekretessbelagda uppgifter i den bakomliggande förundersökningens sidomaterial är rätten att ta del av det materialet däremot inte ovillkorlig. Enligt andra meningen i första stycket kan rätten att ta del av sådana uppgifter begränsas om det finns något allmänt eller enskilt sekretessintresse av synnerlig vikt som ska skyddas och det står klart att det intresset har företräde framför den enskildes intresse av att ta del av uppgiften. När en sådan intresseavvägning ska göras måste det beaktas att den som varit tilltalad i ett brottmål som avgjorts slutligt inte nödvändigtvis kan göra gällande samma intresse att ta del av material Prop. 2016/17:68 som den som är misstänkt i ett pågående brottmålsförfarande och som kan behöva materialet för att t.ex. förbereda sitt försvar. Utrymmet för att begränsa insynen i sidomaterialet är större i ett avslutat brottmålsförfarande. Andra stycket innehåller en sekretessbrytande bestämmelse som gäller till förmån för den som har godkänt ett strafföreläggande eller ett före- läggande av en ordningsbot. Bestämmelsen ger den som har godkänt ett sådant föreläggande motsvarande rätt att ta del av sekretessbelagda upp- gifter i det bakomliggande utredningsmaterialet som den som har varit tilltalad i ett mål som avgjorts slutligt. Bestämmelsen gäller även om det inte har gjorts någon förundersökning eftersom det ändå ansetts finnas tillräckliga skäl för åtal (se 23 kap. 22 § RB). I tredje stycket regleras att det kan meddelas förbehåll som inskränker rätten att förfoga över sådana sekretessbelagda uppgifter som den en- skilde får del av enligt första eller andra stycket. Ett sådant förbehåll kan vara att den enskilde inte får en egen kopia av materialet utan får ta del av detta hos den aktuella myndigheten. Att bryta mot ett förbehåll är straffsanktionerat enligt 20 kap. 3 § BrB. beslut att inte låta den enskilde ta del av det bakomliggande utrednings- materialet eller att förena ett utlämnande med förbehåll kan enligt 6 kap. 7 § överklagas till kammarrätt. I fjärde stycket upplyses om att ett förbehåll enligt tredje stycket inne- bär en inskränkning i den grundlagsskyddade rätten att meddela och Bestämmelser om möjligheten för den som har varit misstänkt i en nedlagd eller annars avslutad brottsutredning att ta del av det bakomliggande utredningsmaterialet finns i 35 kap. 8 a §. 13 kap. 5 § Av 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen framgår att det inte är tillåtet att med stöd av rätten att meddela och offentliggöra uppgifter uppsåtligen åsidosätta en tystnadsplikt i de fall som anges i denna lag. En tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som avses i 10 kap. 4 § första stycket, 4 a § tredje stycket, 7 § första stycket, 9 § första stycket, 13 § första stycket, 14 § första stycket eller 12 kap. 2 § andra stycket denna lag, inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Ytterligare bestämmelser om att tystnadsplikt som följer av vissa sekretessbe- stämmelser eller av gjorda förbehåll inskränker rätten att meddela och offentlig- göra uppgifter finns i anslutning till berörda sekretessbestämmelser och bestäm- melser om förbehåll i avdelning IV–VI. Bestämmelser om att tystnadsplikt som följer av bestämmelser i andra författningar än denna lag inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter finns i avdelning VII. Paragrafen innehåller regler om rätten att meddela och offentliggöra Övervägandena finns i avsnitt 8.2. I andra stycket görs ett tillägg i form av en hänvisning till 10 kap. 4 a § Tillägget innebär att rätten att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks även när ett förbehåll har meddelats i fråga om en sekretessbelagd uppgift som lämnats till någon som har varit tilltalad i ett brottmål som avgjorts slutligt. 35 kap. 7 § Sekretessen enligt 1 § första stycket upphör att gälla hos de myndigheter och i de verksamheter som anges där, om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal, om inte 1. sekretess för uppgiften ska gälla hos domstolen enligt 12 §, 13 a § eller 36 kap. 2 §, 2.uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet, eller 3.uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekretessreglerad. Paragrafen innehåller regler om när bl.a. förundersökningssekretessen till skydd för enskild upphör att gälla hos brottsutredande myndigheter om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.5. I paragrafen görs ett tillägg i form av en hänvisning till 13 a § som in- nebär att huvudregeln om att förundersökningssekretessen till skydd för enskild upphör att gälla hos brottsutredande myndigheter om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal inte gäller för bilduppgiften i en ljud- och bildupptagning av ett förhör som hållits under en förunder- sökning i brottmål. Bilduppgiften i ett sådant förhör omfattas av primär sekretess hos brottsutredande myndighet enligt 1 §. Genom att bildupp- giften undantas från huvudregeln kommer sekretessen för en sådan bild- uppgift att bestå hos den brottsutredande myndigheten även efter att den lämnats till domstol med anledning av åtal. En ljudupptagning av för- höret omfattas däremot av paragrafens huvudregel. 35 kap. 8 a § Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en enskild som har varit anmäld eller misstänkt för brott tar del av en uppgift, om han eller hon har beaktansvärda skäl för sin begäran om att ta del av uppgiften, och det inte bedöms vara av synnerlig vikt för den som uppgiften rör eller någon närstående att uppgiften inte lämnas ut. Detta gäller när uppgiften förekommer i 1.en förundersökning om brottet som har lagts ned eller avslutats med ett be- slut om att åtal inte ska väckas, eller 2.en annan brottsutredning om brottet som har utförts enligt bestämmelserna i 23 kap. och som har avslutats på något annat sätt än med beslut att väcka åtal, med strafföreläggande eller med föreläggande av en ord- ningsbot. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om möjlighet för den som har varit misstänkt i en nedlagd eller annars avslutad brottsutredning att ta del av det bakomliggande utredningsmaterialet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Paragrafen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse som gäller till förmån för den som har varit anmäld eller förekommit som misstänkt i en avslutad förundersökning, förutredning eller annan brottsutredning som inte lett till åtal. Inte endast den som har underrättats om skälig misstanke om brott omfattas av bestämmelsen utan även den som har varit miss- tänkt på en lägre grad och den som enbart anmälts för brott. Det är endast förundersökningssekretessen till skydd för enskild enligt 1 § som kan brytas genom bestämmelsen. En förutsättning för att sekretessen ska kunna brytas är att den som har varit anmäld eller misstänkt har beak- Prop. 2016/17:68 tansvärda skäl för sin begäran om att ta del av uppgiften. framför allt om uppgifter i den nedlagda brottsutredningen kan ha be- tydelse i ett pågående eller planerat rättsligt förfarande vid någon dom- stol eller förvaltningsmyndighet (jfr RÅ 1995 ref. 28 och 2001 ref. 27). Även andra beaktansvärda skäl kan emellertid förekomma. Att en tidi- gare misstänkt endast har ett intresse av att veta vem som lämnat en viss uppgift bör i normalfallet inte motivera att förundersökningssekretessen bryts. Det är inte tillräckligt att den tidigare misstänkte har beaktansvärda skäl för sin begäran om att ta del av en viss sekretesskyddad uppgift. För att uppgiften ska lämnas ut krävs dessutom att det inte bedöms vara av synnerlig vikt för den som uppgiften rör eller någon närstående till honom eller henne att uppgiften inte lämnas ut. Uttrycket synnerlig vikt har samma innebörd som i 8 § och kan aktualiseras t.ex. i fråga om adressuppgifter för en person som känner sig allvarligt hotad av den som begär uppgiften. Även uppgifter om sjukdomar och andra personliga förhållanden som finns intagna i läkarintyg, förhörsutsagor m.m. kan innehålla så graverande uppgifter för en enskild att de inte bör lämnas ut av myndigheten (se prop. 2000/01:109 s. 20). Bestämmelser om möjligheten för den som har varit tilltalad i ett brottmål som slutligt avgjorts att ta del av uppgifter i det bakomliggande utredningsmaterialet finns i 10 kap. 4 a §. 35 kap. 13 a § Sekretess gäller hos en domstol för uppgift i bild som ingår i en ljud- och bild- upptagning av ett förhör som har hållits under en utredning enligt bestämmel- serna om förundersökning i brottmål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som är ny, reglerar vilken sekretess som gäller hos domstol för uppgift i bild i en ljud- och bildupptagning av ett förhör som hållits i en förundersökning i brottmål. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.5. Sekretessbestämmelsen i första stycket är utformad som en primär sek- retessbestämmelse hos domstolarna. Det innebär att sekretessbestämmel- sen riktar sig direkt till domstolen. Sekretessens föremål är uppgifter som förekommer i en bild som ingår i en ljud- och bildupptagning av ett för- hör i en förundersökning. Sekretessen gäller alltså inte i fråga om själva Sekretessen gäller bildupptagningar som görs både i förundersökningar och vid andra utredningar enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål. Det innebär t.ex. att även förhör som har hållits av polis enligt 23 kap. 3 § tredje stycket RB omfattas av bestäm- Sekretessen är utformad med ett omvänt skaderekvisit. bär att bilduppgiften från ett förundersökningsförhör inte får lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men (jfr prop. 2004/05:131 s. 287). Sekretessen hindrar inte att ljud- och bild- upptagningen av förhöret spelas upp vid en offentlig förhandling. 43 kap. 5 § framgår att en sådan uppspelning inte medför att sekretessen upphör att gälla. Av andra stycket framgår att för uppgift i allmän handling gäller sek- retessen i högst . 43 kap. 5 § En sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet upphör att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften läggs fram vid en offentlig förhandling i samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess enligt 4 §, 18 kap. 15 § och 35 kap. 13 a §.