prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — –Andel kvinnor och män som använt inter- net för att hämta information från myndig- heters webbplatser samt som använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters webbplatser. –med minst 10 anställda respektive företag med 1–9 anställda som använt internet för att söka information från myndigheters webbplatser. –Täckning i hela landet av tal och data via mobilnäten (yttäckning och befolknings- täckning) på /s, /s och /s. –Årsutveckling av pris per abonnemang för fast bredband om minst /s samt års- utveckling av lägstapris för en snittanvän- dare av mobila samtalstjänster. –Andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s respek- tive /s samt antal hushåll och före- tag som saknar tillgång till bredband om minst /s. Några indikatorer är relativt nya, varför de histo- riska tidsserierna i dessa fall är korta, vilket framgår av tabell 4.3. Indikatorn andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s är ny sedan budgetpropositionen . För indikatorn andel företag med minst tio anställda respektive företag med 1–9 anställda som använt internet för att söka information från myndig- heters webbplatser finns inga data . Regeringen ser behov av vidareutveckling av indikatorer för e-förvaltning. I () undersök- ning Privatpersoners användning av datorer och internet har målgruppen utökats till åldersgruppen 16–. Då längre tidsserie saknas för denna indikator redovisas även den tidigare åldersgruppen, 16–, se tabell 4.3. Målet för it-politiken kan också delvis mätas genom de internationella index och rankningar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som finns för it-området. Dessa studier jämför länders förutsättningar samt investeringar och användning av it men visar inte genomslag på ekonomi eller sysselsättning vilket också kan vara av intresse (se mer i avsnitt 4.4.2 Resultat). För robusthet och säkerhet inom området elektronisk kommunikation har lämpliga indi- katorer ännu inte kunnat identifieras. Det finns därför ett fortsatt behov av utvecklingsarbete inom detta område. Inom områdena post och grundläggande betaltjänster följs utvecklingen upp genom kvalitativa bedömningar. Om det finns indika- tioner på att alla inte har tillgång till posttjänster och grundläggande betaltjänster, kan PTS som är ansvarig myndighet för dessa områden vidta åtgärder. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.3 Indikatorer för måluppfyllelse – it-politik Individer, andel (%) av befolkningen (kvinnor/ män) som: använt internet i stort sett () (förändringen mellan åren ligger använt internet i stort sett () (förändringen mellan åren ligger aldrig använt internet () (förändringen mellan åren ligger inom aldrig använt internet () (förändringen mellan åren ligger inom använt internet för att hämta information från myndigheters hemsidor () använt internet för att hämta information från myndigheters hemsidor () använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters hemsidor () använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters hemsidor () Företag andel (%) (minst 10 anställda/ 1–9 anställda): hastighet som företagens snabbaste internetanslutning kan uppnå för att ta emot data, andel (%) (minst 10 anställda/ 1–9 anställda): minst 2 men mindre än /s minst 10 men mindre än /s minst 30 men mindre än /s tog emot beställningar via webbplats eller app använt internet för att söka information från myndigheters hemsidor använt internet för att hämta blanketter från myndigheters hemsidor Mobiltäckning i hela landet (yttäckning/ befolkningstäckning (%)): Prisutveckling (inkl. rabatter) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst /s, augusti – augusti (%) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst 100/10 bit/s, juni – juni (%) Förändring lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänster, (%) Förändring lägstapris mobilt 100 samtal 2GB data/mån, aug – aug (%) Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s(%) Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s(%) Antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s Källor: , (), bl.a. Prisutvecklingen på mobiltelefoni och bredband 2014, PTS Bredbandskartläggning 2015 samt PTS Mobiltäckning 2015. 1Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 2Avser den sammanlagda täckningen för Net 1, , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 3Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. ingår även Net 1. 4Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. ingår även Net 1. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den nationella statistiken visar att individer och företag generellt sett är bra på att utnyttja digita- liseringens möjligheter. Enligt SCB:s årliga it- undersökningar och Europeiska kommissionens jämförande redovisning The digital Index, ligger svenska individer och före- tag högt när det gäller tillgång till och använd- ning av digitaliseringen på många olika områden. av företag i med fler än tio anställda har internet. Motsvarande siffra för företag med 1–9 anställda är . 98 pro- cent av stora företag har en webbplats. För företag med färre än tio anställda är motsvarande siffra . Andelen anställda som i arbetet använde en dator med internetuppkoppling är . Bland företag ökar andelen som tar emot beställningar via webben eller appar. Det är också tydligt att det skett en förskjutning i hur snabba internetanslutningar företagen abonnerar på, från erbjudanden med lägre kapacitet mot erbjudanden med högre kapacitet. Det är vanligt att använda internet i hemmet eller på arbetsplatsen. Bland 16–85-åringar i har tillgång till internet i hemmet och möjlighet att koppla upp sig. Totalt av befolkningen i åldern 16–har använt en smart telefon för mobil internet- anslutning och har använt internet- bank. I det internationella perspektivet syns effek- terna av att många länder ökar i digital mognad. Regeringen bedömer att utvecklingen mot att nå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter, utmanas då andra länder går starkt framåt. I en internationell jämförelse utförd av , Networked Readiness Index, har tredje högsta poäng av 139 länders index. I Digital Economy and Society Index, rankas som nummer 3 av de 28 medlemsländerna. Dessa jämförelser ger en samstämd bild av att fortsatt till- hör världens absolut mest framstående länder i it-relaterade frågor. Emellertid visar detaljerna i dessa index också att tappar indexpoäng på enskilda områden där andra länder går framåt. Sammantaget menar regeringen att hör till de länder som är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och är på väg att nå regeringens mål. I delbetänkandet Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) framför förslag om insatser som syftar till att öka den digitala delaktigheten. Förslagen bereds inom . Delbetänkandet Digitaliseringens transforme- rande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) innehåller en omvärldsanalys med utpekande av sex strategiska områden som bör prioriteras samt 13 förslag. Delbetänkandet har remitterats. ska lämna sitt slutbetänkande senast den 31 decem- ber 2016 (dir. 2015:123). Digitalt innanförskap innebär att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitali- seringen innebär. I SCB:s undersökning Privat- personers användning av datorer och internet 2015 framgår att mer än tre fjärdedelar av befolkningen i åldern 16–använder internet och att sju av tio använder dator dag- ligen. Av respondenterna i SCB:s undersökning som använt datorer och internet angav att de hade någon form av funktionsnedsättning. Av dessa angav att de inte har några upplevda svårigheter vid användning av datorer och internet, angav att de har vissa svårigheter att använda datorer och internet och angav att de har stora svårigheter att använda datorer och internet. I i undersökning Svenskarna och internet 2015 framgick det att de vanligaste funktionsnedsättningarna som för- svårade användning av internet bland respon- denterna var synproblem , motorik- problem och dyslexi . Det är framför allt äldre som får problem med syn och motorik. PTS har ansvar för att säkerställa att alla har tillgång till elektroniska kommunikationer. Myndigheten upphandlar därför förmedlings- tjänster för bildtelefoni, texttelefoni, teletal och kostnadsfri nummerupplysning samt säkerställer driften av dessa. Kostnaderna för tjänsterna har minskat från ca 2013 till ca 2015 på grund av nya upp- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 handlingar som resulterat i lägre kostnader i kombination med minskad användning av tjänsterna och teletal. PTS gör även övriga insatser för att öka till- gängligheten till och utbudet av informations- och kommunikationstjänster för personer med funktionsnedsättning. har PTS utlyst årliga innovationstävlingar med olika teman. har 66 projekt slutförts och finns 44 tjänster tillgängliga via marknadsaktörer och organisationer och det totala antalet använ- dare uppskattas till 350 000. användes ca till innovations- tävlingarna. ökade andelen kvinnor i it- sektorn från till . har siffrorna varit i stort sett oförändrade. Det är fortfarande få kvinnor som väljer att bli it-specialister och alltför få som arbetar i sektorn. Det gäller även internationellt (se tabell 4.4). Tabell 4.4 Anställda i åldern 16–inom it-yrken 2015 Antal och könsfördelning (%) IT-arkitekter, systemutvecklare och testledare m.fl. Drift, support- och nätverkstekniker m.fl. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En undersökning som genomfördes av Unionen 2015 visade att mer än varannan ung kvinna inte kan tänka sig att arbeta med it. tror att det främst beror på att branschen har så få kvinnor. Enligt SCB:s prognoser beräknas andelen kvinnor som är specialister inom it- sektorn bli färre än 2030. Vid analys av SCB:s statistik för it-användning bland privatpersoner framkommer inte någon större skillnad i användning av datorer och internet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Andelen kvinnor på högre it-utbildningar i var 2014. Det finns en stor variation av andelen kvinnor på olika it-utbild- ningar, t.ex. finns det endast 2–kvinnor på utbildningar som programmering och spel. EU sammanfattar i sin undersökning att det finns alltför få kvinnor i it-sektorn, att kvinnor i högre utsträckning väljer att sluta sin utbildning och att många kvinnor som har en it-utbildning inte väljer att arbeta kvar i sektorn. Slutsatsen av undersökningen var att om fler kvinnor valde en karriär inom sektorn skulle det gynna såväl branschen som kvinnorna och ekonomin i . Av SCB:s undersökning Företagens användning av it 2015 framgår att av före- tagen har anställda som arbetar på distans. Inga större förändringar har skett . Bran- schen fastighetsbolag och förvaltare har visat störst skillnader med en ökning från . It-lösningar för att minska energiförbrukningen används framför allt i företag med fler än 250 anställda. Av dessa til- lämpar intelligent styrning av trans- port eller logistik och intelligent styrning av belysning, värme eller ventilation. Förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter anger att myndigheter så långt det är möjligt ska använda energieffektiv it för att miljöanpassa verksamheten. Av Natur- vårdsverkets rapport i staten 2015 framgår att många myndigheter använder it för att minska energianvändningen. Flertalet myndigheter anger också att de i högre grad än tidigare använder sig av distansmöten för att minska det fysiska resandet. driver projektet resfria möten i myndigheter (REMM). Projektet har påvisat att miljöpåverkan minskar och kostnadsbesparingar sker genom en ökad användning av distans- möten. Den centrala tilldelningen av domännamn och IP-nummer styrs av for Assigned Names and Numbers (ICANN) i en modell av flerpartsamverkan där representanter för länder, näringsliv och civilsamhället lämnar råd till ICANN som fattar beslut om tilldelning av toppdomäner, t.ex. .com. deltar genom representation i ICANN:s Govern- mental (). Med internets växande betydelse ökar intres- set för internets globala förvaltning och engage- rar många länder och aktörer runt om i världen. En fråga som en del länder driver är om internets globala förvaltning fortsatt ska ske i flerparts- samverkan eller övergå till en enbart mellan- statlig modell. Detta diskuteras i möten inom ramen för bl.a. Internationella teleunionen (ITU) och . Tioårsöversynen av om informationssamhällesfrågor (WSIS) avslutades med ett högnivåmöte i . Bland de positiva utfallen märks att mandatet för IGF, som har i uppdrag att samla det internationella samfundet i diskussioner om globala internetfrågor, förlängts till 2025. Ett beslut av att över- väga en överlämning av sitt resterande inflytande över internets rot-zon utgör ett stöd för att främja modellen med flerpartssamverkan. har med ICANN:s organisatoriska stöd och engagerade parter arbetat fram förslag om en framtida global lösning för hanteringen av inter- nets s.k. rot-zon tillsammans med ICANN. Dessa förslag överlämnades till handels- departement . Digitalisering av det offentliga I EU:s Digital Economy and Society Index 2016 () faller från en sjunde plats till en åttonde plats vad gäller offentlig var det enda land som inte förbättrade sina värden . Enligt SCB:s it-undersökning har andelen kvinnor och män i åldern 16–som använt myndigheters webbplatser sjunkit något sedan föregående mätning, för kvinnor från och för män från . I granskning av den offentliga förvaltningens digitalisering (RiR 2016:14) konstateras att regeringen behöver stärka greppet om e-förvaltningsområdet och ge de offentliga aktörerna bättre förutsättningar. pekar bl.a. på behovet av att utveckla lagstiftningen, ta fram gemensamma standarder för informationsutbyte samt en lång- siktig finansiering för e-förvaltningsprojekt. Även E-delegationen (SOU 2015:66) och (SOU 2015:91) har i betänkanden uppmärksammat behovet av att se över viss lagstiftning för att möjliggöra utveckling av digitala tjänster i samverkan. För att stärka samordningen och styrningen av området har regeringen beslutat om en sats- ning på e-förvaltning: Digitalt först – ett program för digital förnyelse av det offentliga –2018. Programmet ska bidra till att nå målen inom it, förvaltningspolitik och e-förvaltning. Regeringen har även inrättat ett råd för digita- liseringen av det offentliga (dnr N2015/07452/EF). I rådet ingår representanter från den offentliga sektorn samt från priorite- rade utvecklingsområden. Regeringen har också gett () i uppdrag att ge stöd till regeringens satsning på e-förvalt- ning (dnr N2015/03210/EF). I uppdraget ingår att följa upp statsförvaltningens digitalisering och den nationella utvecklingsportföljen. ESV bedömer i sin rapport (dnr N2016/02107/EF) att både styrning och uppföljning av den digitala utvecklingen behöver bli tydligare. I den nationella utvecklingsportföljen med strategiska projekt i samverkan ingick 34 projekt , vilket är en mycket liten andel av det totala antalet utvecklingsprojekt i statlig sektor. Merparten av projekten uppges verka för målet om en effektiv statsförvaltning. Färre uppges verka för målet om en öppnare förvaltning och målet om en enklare vardag. De vanligaste hind- ren för projekten uppges vara att samverkans- parter gör andra prioriteringar, låg anslutnings- grad och att styrsignaler saknas eller är för svaga. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mål: En enklare vardag för medborgare EU E-government benchmark (2015) mäter tillgången till digitala tjänster utifrån sju livs- händelser. placering i denna varierar. Tabell 4.5 Tillgång till digitala tjänster placering (av 33 länder) Äga och köra bil Starta ett rättsligt förfarande Källa: EU E-government benchmark (2015). Analysen mäter även ett antal indikatorer med fokus på kvalitativa egenskaper i digitala möten. ligger på en modest nivå avseende trans- parens kring tjänsteleverans (42/100) och på en medelnivå avseende elektronisk identifiering (67/100), elektronisk dokumenthantering (55/100) och Single-Sign-On, dvs. en inloggning för flera ärenden (57/100). E-delegationens arbete med livs- händelser visar bl.a. på behovet av standardise- ring för informationsöverföring mellan myndig- heter och att bristen på samordning och gemen- samma kundmöten ofta påverkar män, kvinnor och företag negativt. har regeringen fattat beslut om fyra utvecklingsområden: förenklat företagande, smartare livsmedelskedja, samhällsbyggnads- process och miljöinformation. För ett enklare företagande via portalen har en överenskommelse träffats med Kommuner och Landsting (SKL) (dnr N2016/01182/FF). och har fått i uppdrag att verka för att syftet med överenskommelsen nås. Målet är att 2017 erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare i digitala tjänster för att starta och driva sin verksamhet och därefter inkludera fler branscher. har fått i uppdrag att i nära samarbete med Livs- medelsverket verka för en smartare livsmedels- kedja (dnr N2016/01646/EF). Lantmäteriet har fått i uppdrag att i nära samarbete med förenkla samhällsbyggnadsprocessen (dnr N2016/01419/EF). Vidare har regeringen gett uppdrag till att verka för smartare miljöinformation (dnr N2016/02035/EF). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Samtliga utvecklingsområden lämnade i sina delrapporter till regeringen en strategi för kommande arbete. Förutom behov av utvecklade samverkansformer och koordine- ring av utvecklingsinitiativ planeras aktiviteter för att främja innovation, tillgängliggöra infor- mation och utveckla standarder. För att stärka dialogen med kommunsektorn har regeringen även beslutat om en avsiktsför- mellan staten och SKL om en digital förnyelse av det offentliga (dnr N2015/07455/EF). Den nationella digitala tjänsten för säker myndighetspost Mina meddelanden innebär, vid hög anslutningsgrad, stor nytta för såväl av- sändare som mottagare. Anslutningstakten är för låg för att tjänsten ska vara effektiv. var elva myndigheter anslutna och skickade 63 olika meddelandetyper. Antalet registrerade mottagare var ca 400 000 privat- personer och företag (dnr N2015/03779/EF). För att förbättra styrningen av nationella digitala tjänster har regeringen tillsatt en utred- ning (dir. 2016:39). Utredningen ska bl.a. ta fram förslag till utformning av organisering och ansvarsfördelning samt åtgärder och incitament för att öka anslutningen till tjänsterna. Sådana åtgärder har även föreslagits av inom ramen för uppdraget att följa upp statliga myndigheters anslutning till Mina meddelanden (dnr N2015/03779/EF). En förutsättning för att digitaliseringen ska bidra till en enklare vardag för privatpersoner och företag är tillgång till tjänster för identifie- ring. Införandet av Svensk e-legitimation har tagit än beräknat och antalet anslutna myndigheter och leverantörer är fortfarande lågt. har därför fått i upp- drag att säkerställa offentlig sektors behov av tjänster för elektronisk identifiering och under- skrift på kort sikt, samt analysera och vid behov ompröva den modell som valts för Svensk e- legitimation (dnr N2015/07943/EF). En över- gångstjänst har inrättats, till vilken flertalet leverantörer anslutit sig. trädde och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre mark- naden och om upphävande av direktiv /93/EG (eIDAS-förordningen) i kraft. antog regeringens förslag till bl.a. en ny lag om kompletterande bestäm- melser till eIDAS-förordningen (prop. 2015/16:72, bet. 2015/16:TU18, rskr. 2015/16:253). Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stötta genomförandet, bl.a genom uppdrag till (dnr N2016/02307/EF) och (dnr N2016/02305/EF). Mål: Öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet har genomfört en mätning av öppna data i OURdata Index-Open, Useful, . placerades på 27:e plats av 29 rankade länder. I Open Know- ledge Foundations index om data faller från 13:e plats till 27:e plats. I (W3C) Open data barometer faller från en 3:e till 9:e plats. Inom EU förväntas ett direktiv om tillgäng- ligheten till offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer antas . Mål: Högre kvalitet och effektivitet i verksamheten Statens it-kostnader uppgår till ca 24–30 miljar- der kronor av statens samlade verksam- hetskostnader på . ESV har haft i uppdrag att fördjupa arbetet med jämförelser av it-kostnader och att kartlägga it- projekt med hög risk. Budgeten för strategiska it-projekt i 60 myndigheter uppgår till ca 8 mil- jarder kronor, varav ca avser 2015. Bedömningen är att myndigheternas interna styrning och kontroll av it behöver förbättras. Vidare är behovet av kompetensutveckling kring nyttorealisering, portföljstyrning, projekt- styrning och förändringsledning stort (dnr N2016/00286/EF). Tillgång till digital kompetens är centralt för att på ett effektivt sätt klara en digital transfor- mation. Bristen på kompetens och förmåga att tillvarata digitaliseringens möjligheter inom offentliga organisationer har uppmärksammats i ESV:s rapport och av rådet för digitalisering av det offentliga (dnr N2016/01246/EF). har analyserat it- drift och datorhallar hos statliga myndigheter (dnr N2015/08456/EF). Flera myndigheter brister i redovisning av it-kostnader och i den interna styrningen. Av de tio analyserade myn- digheterna saknas ofta relevant beställarkompe- tens och styrning när det gäller effektivitet. har haft regeringens uppdrag att analysera potentialen i användningen av molntjänster (dnr N2015/06630/EF). Det finns en betydande potential i användningen av molntjänster men myndigheternas mognad måste i många fall öka för att kunna tillgodogöra sig denna potential. En effektiv förvaltning förutsätter tillgång till grundläggande information, s.k. grunddata. E- delegationen föreslår i sitt slutbetänkande En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66) att tillgång till grunddata ska vara kostnadsfri för myndigheter och att gemensamma digitala tjänster ska finansieras långsiktigt med gemen- samma medel. ESV har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till anslagsfinansiering av tjänsterna genom omfördelning av myndig- heternas förvaltningsanslag (dnr N2016/01919/EF). har fördjupat analysen vad gäller e-faktura (dnr N2016/00367/EF). Beräkningar visar att den sammantagna samhällsekonomiska effekten av en övergång till elektronisk faktura i offentlig sektor uppgår till , om kravet på offentlig sektor att ta emot e- faktura kompletteras med ett krav på leveran- törer att skicka elektroniska fakturor. Regeringen har tidigare initierat ett arbete med att utveckla en gemensam tjänst för e-arkiv. Statens servicecenter inkom med en rapport som beskriver det pågående arbetet inom ramen för regeringsuppdraget (dnr N2014/03415/ITP och dnr N2013/03701/ITP). Rapporten bereds inom och Statens servicecenter har beviljats för att fortsätta arbetet (dnr N2016/04105/EF). ESV har regeringens uppdrag att främja arbetet med e-handel i staten och att samordna det svenska deltagandet i det storskaliga euro- peiska pilotprojektet pean (e-SENS) (dnr N2016/00695/EF) med syfte att stimulera användningen av gränsöverskridande e-tjänster. , och har deltagit med svenska pilotprojekt inom området gränsöverskridande företags- registrering. Lösningarna bidrar till skapandet av en gemensam elektronisk inre marknad inom EU och underlättar för svenska företags gräns- överskridande verksamhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Efterfrågan på fasta och mobila bredbandstjäns- ter fortsätter att vara stark. fanns ca 3,5 miljoner fasta bredbandsabonne- mang, där flest abonnemang gäller fiber- uppkopplingar som också ökade mest 2015, till 1,7 miljoner. blev abonnemangen avseende digitala tv-tjänster via ip-tv (via fiber och xDSL) vanligast. Antalet mobilabonnemang där över 1 Gigabyte (GB) data/mån ingår (mestadels smarta mobiler), ökade till 6,7 miljoner.