prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Arbetsgivare i stödområde A som erhåller nedsatta arbetsgivaravgifter för sin första anställda kan dock inte göra särskilt avdrag från arbetsgivaravgifterna enligt reglerna för stödområde A, då detta skulle påverka ålderspensionsavgiften. Förslaget föranleder 8 § lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021, se avsnitt 3.1. Regeringens förslag: Den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 och ändringarna i skatte- förfarandelagen (2011:1244) ska träda i kraft . Lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 ska tillämpas på ersättning som utges fr.o.m. . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas på ersättning som har utgetts t.o.m. . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: efterfrågar mer konkreta argument för varför åtgärden är temporär. Skälen för regeringens förslag: Den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 och ändringarna i SFL föreslås träda i kraft . Som angetts i avsnitt 6.6.4 ska lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 vara tillfällig. En övergångsbestämmelse om detta bör därför införas. Vid beräkning av arbetsgivar- avgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt ska lagen tillämpas på ersättning som utges fr.o.m. . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas på ersättning som har utgetts t.o.m. . Det är som ska informera och svara på frågor om avgiftsberäkningen. Arbetsförmedlingen önskar en redovisning av om dödviktskostnaderna inkluderats i beräkningen av förslagets bruttokostnad. För införandeåret (2017) utgörs kostnaden av den nedsättning som ges för dem som anställs samt kostnaden för dem som har anställts efter . efter införan- deåret utgörs den offentligfinansiella kostnaden av den nedsättning som ges för dem som anställs och den nedsättning som ges till dem som anställdes föregående år där ännu inte har passerat. Bruttokostnaden för nedsättningen beräknas uppgå till 2017. Denna kostnad inkluderar nedsättningar för både anställningar som skulle komma tillstånd även utan nedsättningen (alla som är berättigade till nedsättningen antas utnyttja den) och anställ- ningar som förväntas komma till stånd till följd av nedsättningen. Nettokostnaden uppgår till 2017 och 2018–2020. Den varaktiga netto- kostnaden beräknas till . Eftersom nedsättningen endast ges under 12 månader och är temporär förväntas det, till skillnad från fallet med en permanent nedsättning som inte är tidsbegränsad, inte ske någon övervältring på löner och priser. Nedsätt- ningen förväntas således till fullo resultera i ett förbättrat resultat för de enskilda näringsidkarna. Skillnaden mellan bruttokostnaden och nettokostnaden utgörs således helt av skatteintäkter på de enskilda näringsidkarnas förbättrade resultat. Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivar- avgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när enmansföretag anställer en person lämnas som ett stöd av mindre betydelse enligt EU- rätten. Det innebär att förslaget inte behöver anmälan till och godkännas av kommissionen innan det kan träda i kraft. Reglerna innebär i korthet att enskilda näringsidkare utan anställda som anställer en första person endast ska betala ålderspensions- avgiften om på den ersättning som ges ut till den anställde, för inkomster och . För de enskilda näringsidkare som anställer en första person minskar således arbets- givaravgifterna (inkl. särskild löneskatt i före- kommande fall) av anställningen. Eftersom ingen övervältring förväntas ske på lönerna blir effekten på löne- kostnaden densamma. Hur stor skillnaden blir jämfört med dagens regler beror på storleken på lönen, se tabell 6.3. Tabell 6.3 Lönekostnad för den förste anställde i enskild näringsverksamhet, före (ordinarie socialavgifter) och efter föreslagen nedsättning Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Förslaget innebär att enskilda näringsidkare som anställer en första person gynnas i förhållande till företag med anställda som anställer ytterligare personer och enmansföretag med annan före- tagsform som anställer sin första person. Detta påverkar konkurrensförhållandet mellan dessa företag negativt. Effekten bedöms dock vara begränsad eftersom nedsättningen endast ges och är temporär. Förslaget omfattar alla branscher varför konkurrensförhållandet mellan olika branscher inte bör påverkas. efterfrågar en redogörelse över de branscher som har en högre andel ensamföre- tagare och därmed kan tänkas påverkas särskilt av förslaget samt en uppskattning avseende hur många företag som kan tänkas utnyttja avdrags- rätten. För att få en ungefärlig uppfattning om hur många företag som påverkas av förslaget används SCB-databasen . för vilket data finns tillgängligt i är 2013. För att kunna avgöra vilka enskilda näringsidkare som anställer sin första person följande år behövs två dataår, 2012 och 2013. fanns det enligt ca 810 000 enskilda näringsidkare utan anställda. Av dessa var ca 260 000 aktiva ägare (hade inkomst från aktiv näringsverksamhet). Utöver dessa befint- liga enmansföretag är även nya enskilda näringsidkare berättigade till nedsättningen för den först anställde. uppskattas att ca 10 000 enskilda näringsidkare skulle ha erhållit nedsättningen om den funnits vid det tillfället. Baserat på näringsgrensindelning på bokstavs- nivå enligt SNI 2007 var dessa företag främst verksamma inom jordbruk, skogsbruk och fiske, byggverksamhet, handel, samt hotell- och restaurangverksamhet. I dessa fyra näringsgrenar återfinns av de företag som hade varit berättigade till nedsättningen 2013. Det är inte möjligt att utifrån databasen skatta hur stor andel av de till nedsättningen berättigade före- tagen som skulle utnyttja nedsättningen. T.ex. kan bristande information leda till att inte alla som är berättigade till nedsättningen utnyttjar den. I princip samtliga av de företag som hade varit berättigade till nedsättningen 2013 kan klassas som småföretag. definierar ett mikroföretag som ett företag med färre än 10 anställda och en omsättning på som mest . av de ca 10 000 företag som hade varit berättigade till nedsättningen 2013 har en omsättning på mer än P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 , vilket ungefär motsvarar Samtliga av de företag som hade varit berättigade till nedsättningen 2013 definie- ras som ett småföretag enligt definition (färre än 50 anställda och en omsätt- ning på som mest ). Många av de nedsättningsberättigade företagen 2013 hade vidare en förhållandevis låg omsättning. hade en omsättning på , på och hade en omsätt- ning på . Förslaget ökar den administrativa bördan för enskilda näringsidkare som anställer en första person av två anledningar. För det första behöver företagen fylla i en extra uppgift i arbetsgivar- deklarationen. För att mäta förändringar i före- tagens administrativa kostnader används den s.k. standardkostnadsmetoden. Baserat på denna mätmetod har byggt upp data- basen . Avsikten med denna databas är, förutom att tjäna som jämförelsegrund, att den ska kunna användas för att hjälpa till att upp- skatta den minskade eller den ökade administra- tiva kostnaden av olika regelförändringar. Enligt kostar en ekonomihandläggare i genomsnitt , vilket ger en kostnad på ca . Vidare anges i databasen att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Givet antagandet att uppgifterna fylls i av en ekonomihandläggare blir kostnaden för det ökade uppgiftslämnandet i deklarationen ca 5–per berört företag och månad. anser att det antagligen är företagets ägare eller en konsult som kommer att lämna uppgifterna till och att båda dessa kan antas vara dyrare än en redan anställd ekonomihandläggare samt att tidsåtgången torde vara längre. Kostnaderna för att företagets ägare eller en konsult lämnar uppgifter till kommer att variera från fall till fall. Om uppgiften fylls i av en person med högre timlön blir kostnaden högre. Av förenklingsskäl, och för att det bedöms som rimligt, används dock kostnaden för en ekonomihandläggare, utifrån uppgifterna i . Det bör noteras att även ekonomihandläggare kan anställas på konsultbasis (vilket antas vara fallet här då det rör sig om enmansföretag). Vidare bör noteras att enligt senaste utfallet från Strukturlöne- statistiken (2014) är den genomsnittliga månadslönen i ekonomin och vid denna månadslön blir kostnaden för lön och sociala avgifter något lägre än den i ovan beräkning använda (ca ). Baserat på detta och att de enskilda näringsidkare som hade varit berättigade till nedsättningen 2013 i genomsnitt har en lägre förvärvsinkomst än alla i ekonomin med arbetsinkomst (se avsnitt 6.6.15), torde den genomsnittliga kostnaden vara lägre om ägarna själva fyller i uppgiften. För det andra ökar den administrativa bördan för vissa företag då de behöver lämna in upp- gifter till med anledning av att för- slaget utformats för att uppfylla kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. Informationen är nödvändig för att bl.a. kravet på kumulationskontroll ska kunna uppfyllas. Informationen omfattar i huvudsak uppgifter om andra stöd av mindre betydelse som företaget har beviljats. saknar, i likhet med NNR, exempelberäkningar på de kostnader som kan uppkomma för företagen vid uppgifts- lämnandet om stöd av mindre betydelse. För de företagare som inte har beviljats några andra stöd av mindre betydelse kommer uppgiftslämnandet att vara noll. Detta torde vara fallet för flertalet företag. I databasen anges att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Givet att denna tidsåtgång även gäller för att fylla i stöd av mindre betydelse som företaget har beviljats och att upp- gifterna fylls i av en ekonomihandläggare blir kostnaden för det ökade uppgiftslämnandet i deklarationen ca 5–per berört företag och månad. Kostnaderna för det ökade upp- giftslämnandet bedöms sammantaget vara för- hållandevis låga. Den ökade administrativa kost- naden bedöms vidare vara motiverad och upp- vägs av den lättnad som nedsättningen medför. När det gäller valet av subventionsmetod, dvs. alternativa lösningar, skulle företagens administ- rativa börda öka mer om lättnaden för enskilda näringsidkare som anställer en första person skulle lämnas genom en kreditering på skatte- kontot efter ett ansökningsförfarande, än vad som blir fallet vid en sådan nedsättning som föreslås. saknar en redogörelse över effekter av om ingen reglering kommer till stånd. Om förslaget inte genomförs uteblir de förvän- tade effekterna. har även efterfrågat en beskrivning av om det finns behov av speciella informa- Denna fråga behandlas i avsnitt 6.6.14. , Arbetsförmedlingen, FAR och NNR efterfrågar en tydligare redovisning av förslagets sysselsättningseffekter. Tillväxtanalys, Arbetsförmedlingen, och framhåller att tidigare utvärderingar har funnit små effekter på sysselsättningen av sänkta arbetsgivaravgifter. Arbetsförmedlingen skriver att tempo- rära marginella sysselsättningsstöd, som försla- get kan ses som, teoretiskt kan förväntas ha mer gynnsamma effekter än generella förändringar av arbetsgivaravgifterna och att och internationella empiriska studier visar på positiva sysselsätt- ningseffekter. ESV menar att effekten på syssel- sättningen av den föreslagna nedsättningen är svår att uppskatta. Förslaget innebär att det för enskilda närings- idkare utan anställda blir billigare att anställa en person. Detta förväntas leda till ökad efterfrågan på arbetskraft bland dessa företag. Förslaget bedöms således ha en positiv effekt på sysselsättningen nedsättningen gäller (). Utvärderingar av tidigare svenska nedsätt- ningar av socialavgifterna visar generellt sett på små kortsiktiga sysselsättningseffekter i förhållande till kostnaden. Dessa nedsättningar skiljer sig dock i flera väsentliga aspekter från den nu föreslagna nedsättningen. Den viktigaste skillnaden är att den föreslagna nedsättningen endast gäller vid nyanställning, och bör således främst ses som ett s.k. marginellt sysselsätt- ningsstöd. Mycket talar för att marginella sysselsättningsstöd är mer kostnadseffektivt än generella nedsättningar av socialavgifterna. Vidare är nedsättningen temporär och begränsas . Det bedöms leda till en lägre grad av övervältring på lönerna, vilket medför större effekt på lönekostnaden och följaktligen även på efterfrågan vid en given kostnad. Taket på nedsättningen innebär dessutom att den i större utsträckning, procentuellt sett, riktas mot lägre lönenivåer. Även detta kan antas vara posi- tivt i ett sysselsättningsperspektiv. En relativt ny utvärdering av en temporär ned- sättning av socialavgifterna för småföretag i , som har flera likheter med den nu föreslagna, visar på stora sysselsättningseffekter. Sysselsättningseffekterna är så stora att för- fattarna bedömer att nedsättningen är helt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Effekterna av denna nedsättning och dess likheter med den nu föreslagna fram- hålls även av IFAU. bör framhållas att det är svårt att översätta de franska resultaten till nuvarande svenska förhållanden. Den exakta storleken på de kortsiktiga syssel- sättningseffekterna bedöms sammantaget vara mycket osäker men det finns mycket som talar för att effekten (per satsad krona) är större än vid generella nedsättningar av socialavgifterna. I linje med detta påpekar IFAU att risken är lägre att ett riktat stöd, så som de anger är fallet här, subventionerar anställningar som ändå hade kommit tillstånd. Även påpekar att temporära marginella sysselsätt- ningsstöd kan förväntas ha mer gynnsamma effekter än generella förändringar av arbetsgivar- avgifterna. Effekten efter 2021 bedöms vara begränsad. En viss permanent effekt kan dock uppstå. Detta sker i den mån den som får en anställning till följd av förslaget har en svag anknytning till arbetsmarknaden initialt och att anställningen för denna person leder till en starkare anknyt- ning och således till ökad chans till fortsatt sysselsättning. Effekter för individer och fördelningseffekter De individer som gynnas av förslaget är enskilda näringsidkare som anställer en första person samt de som får en anställning till följd av försla- get. Den genomsnittliga förvärvsinkomsten bland dem som skulle ha erhållit nedsättningen 2013 uppskattas, baserat på databasen , till ca . Siffran kan jämföras med den genomsnittliga förvärvsinkomsten bland personer som är eller äldre. För denna grupp beräknas förvärvsinkomst 2013, baserat på STAR-data, uppgå till ca . För alla med arbetsinkomst beräknas förvärvs- inkomsten med samma datakälla till ca . Enskilda näringsidkare som anställer en första person tycks således ha en lägre genomsnittlig förvärvsinkomst än både befolkningen i stort och personer med arbetsinkomst. Vidare kan det vara intressant att studera andelen utrikes födda bland företagarna som skulle erhålla nedsättningen. Andelen utrikes födda bland dem som skulle ha varit berättigade till nedsättningen 2013 är . Dessa siffror kan jämföras med andelen utrikes födda P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 bland personer med arbetsinkomst som, baserat på STAR-data, beräknas till 2013. Det är således en kraftig överrepresentation av utrikes födda bland dem som skulle ha erhållit nedsättningen. Det finns i tillgänglig data ingen uppgift om förvärvsinkomst eller disponibel inkomst för dem som 2013 anställdes av enskilda närings- idkare utan tidigare anställda. Det går således inte att utifrån data få någon vägledning kring förslagets fördelningsaspekter i detta avseende. Sammantaget förväntas förslaget bidra till minskade ekonomiska skillnader och har således en god fördelningsprofil. Effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män Både kvinnor och män som är enskilda näringsidkare och anställer en första person erhåller nedsättningen av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Generellt sett är män överrepresenterade som företagare. Av de företagare som skulle ha erhållit nedsättningen uppgick andelen män till , och andelen kvinnor till . Detta indikerar att män kan komma att få en större del av nedsättningen och således gynnas ekonomiskt i högre utsträckning än kvinnor. Det finns i tillgänglig data ingen uppgift om kön för dem som 2013 anställdes av enskilda näringsidkare utan tidigare anställda. Det går således inte att utifrån data få någon vägledning kring om främst kvinnor eller män kommer att bli anställda som en följd av förslaget. Sannolikt får dock inte förslaget i denna del några betydande konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Sammantaget bedöms förslaget gynna män ekonomiskt i högre grad än kvinnor och därmed bidra till att minska den ekonomiska jämställd- heten mellan kvinnor och män något. kommer att behöva förändra skattedeklarationen och it-stödet så att ett nytt arbetsgivarunderlag kan redovisas och hanteras i det tekniska systemet. Information om den före- slagna avgiftsnedsättningen behöver inarbetas i befintliga broschyrer och i webbinformationen. Därtill kommer ökad ärendehantering och kon- troll med anledning av de föreslagna bestämmel- serna. Regelförändringen innebär att vissa villkor ska vara uppfyllda för att avsett företag ska få den föreslagna nedsättningen av arbetsgivar- avgifter m.m. Det bedöms att frågor till Skatte- upplysningen kommer att öka till följd av detta. Vidare har att hantera risken att fler formella fel uppstår när skattedeklarationer lämnas in, en volymökning i avstämningsarbetet mellan kontrolluppgifter och skattedeklarationer samt ökat antal kontroller för att kontrollera regelefterlevnaden. gör även bedömningen att de olika villkor som ska vara uppfyllda för att arbetsgivaren ska kunna få avgiftssänkningen kommer att kräva olika sätt att kontrollera efterlevnaden av reglerna. Engångskostnaden för anpassning av it-stöd uppskattas till . De årliga kostnaderna uppskattas till sammanlagt . Tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. När det gäller de allmänna förvaltnings- domstolarna kan antalet mål om nedsatta arbets- givaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt för enskilda näringsidkare som anstäl- ler en första person förväntas bli förhållandevis begränsat. De merkostnader som de tillkom- mande målen medför ska hanteras inom befint- liga och beräknade anslagsramar. 6.7Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till och i egenavgifterna till . Efterlevande- pensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till . Arbets- skadeavgiften i arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna sänks till . Detta leder sammantaget till att den allmänna löneavgiften höjs till . Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Socialav- gifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Sjukförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de förväntade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. Utgifterna inom sjukförsäkringen förväntas inte öka i samma utsträckning som intäkterna från sjukförsäkringsavgiften 2017. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften sänks med 0,50 procent- enheter till i arbetsgivaravgifterna och till i egenavgifterna. Prognoserna visar att efterlevandepensions- avgiften kan sänkas till för att intäkterna ska motsvara de förväntade utgifterna . Regeringen föreslår därför att efter- givaravgifterna och i egenavgifterna. Prognosen för utgifterna för arbetsskadeliv- ränta visar att arbetsskadeavgiften bör sänkas för att intäkterna av avgiften ska motsvara utgifterna . Regeringen föreslår därför att arbets- skadeavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egen- avgifterna sänks till . Eftersom justeringen av de tre delavgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag höjs den allmänna löneavgiften till . Lagförslagen har beretts under hand med . I tabell 6.4 och tabell 6.5 redovisas arbetsgivar- avgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. De nya avgiftsnivåerna träder i kraft . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 6.4 Arbetsgivaravgifter 2016 och 2017 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.5 Egenavgifter 2016 och 2017 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Förslagen om förändrade nivåer för socialavgifter är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Förslagen föranleder ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) och 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, se avsnitt 3.13 och 3.10. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Skatt på kapitalägande – kapital och egendomsskatter lika stora skattekrediter skapas jämfört med om åtgärden var permanent. Det bör i detta sam- manhang framhållas att det enligt de skatte- 6.8Ändrade regler för uppskov med politiska riktlinjer som antogs av våren kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Regeringens bedömning: För att öka rörlig- heten på bostads- och arbetsmarknaden bör reg- lerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ändras. Det kommande förslaget innebär dels att taket för uppskovsbeloppet slopas , dels att metoden för beräkning av uppskovsbeloppets storlek vid förvärv av billigare bostad ändras. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Avsikten med uppskovsreglerna vid avyttring av privat- bostad är främst att öka rörligheten på bostads- marknaden. Detta uppnås genom att en kapital- vinst från en avyttring, helt eller delvis, utan beskattning hos den skattskyldige kan investeras i en ny bostad. Ett uppskovsbelopp får dock inte överstiga ett takbelopp om multiplicerat med den skattskyldiges andel av ursprungsbostaden. Syftet med införandet av taket för uppskovsbelopp var bl.a. att begränsa förekomsten av skattekrediter (prop. 2007/08:27 s. 111). Takbeloppet kan dock i vissa lägen föranleda inlåsning i oönskade boendesituationer eftersom kapitalvinstskatten är en betydelsefull post för många i en kalkyl om en flytt till en ny bostad är ekonomiskt meningsfull. Detta gäller särskilt för personer med begränsad likviditet. Om taket för uppskov tillfälligt tas bort kan det bidra till att rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden ökar och att bostadsbeståndet kommer att utnyttjas effektivare. Personer som egentligen önskar flytta men avstår från att göra detta på grund av kapitalvinstbeskattningen får ett ökat incitament att genomföra flytten och att göra det i närtid om taket slopas temporärt. Det kan också utgöra ett incitament för personer med möjligheter till större kapitalvinster att tidigare- lägga avyttringar. På så sätt kan flyttkedjor skapas som underlättar rörligheten. Ett tids- begränsat slopande av taket innebär även att inte 2015 (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254) bör vara en vägledande princip för skattepolitiken att be- skattning i möjligaste mån ska ske i nära anslutning till inkomstens förvärvande. För att ytterligare öka incitament till flytt för personer som skulle kunna tänka sig att flytta till mindre, och därmed också billigare, boende bör även metoden för beräkning av uppskovsbeloppet vid flytt till en billigare bostad ändras. En återgång till den tidigare kvoteringsregeln bedöms kunna frigöra större bostäder och därigenom bidra till ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Kostnaden för förslaget bedöms vara marginell eftersom eventuella nya uppskov kommer att räntebeläggas. Ett förslag med angivna ändringar har remiss- behandlats.