prop · H40312 · 2016-10-11 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2016/17:12 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . 1 Utvecklingen i och första 3 Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna 4 EU:s anslutning till för de mänskliga 5 Samarbetet med parlamentariska församlingen och 6 Övergripande frågor och Romers möjligheter att åtnjuta sina Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, Barns och ungdomars rättigheter Rättigheter för personer med Ett utökat samarbete om demokrati - och rättsfrågor 7 Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa Konflikter i och mellan medlemsstater 8 Relationer till internationella organisationer.................................. Europeiska unionen (EU) ................................................ 8.2Organisationen för säkerhet och samarbete i Förteckning över medlemsstater samt kandidat- och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... var ett förhållandevis dystert för kärnvärden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Ekonomiska svårigheter, terroristhot och flyktingkris på den europeiska kontinenten har skapat en grogrund för politisk populism och främlingsfientliga krafter. Debattklimatet ändras och tilltron till gemensamma institutioner och gemensam övervakning av rättighetsfrågor ifrågasätts på ett nytt sätt. som skrivelsen avser har oron för flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i ytterligare aktualiserats. Liksom har olagliga annektering av och Sevastopol och utvecklingen i östra genomsyrat arbetet i . Konflikten har som regel diskuterats vid samtliga möten i ministerkommittén. Beslutet i den parlamentariska församlingen (PACE) om fortsatta sanktioner mot och den påföljande ryska bojkotten av församlingens arbete har påverkat relationerna. Uppslutningen i ställningstaganden mot den ryska aggressionspolitiken i har manifesterats i åtta tydliga majoritetsbeslut i ministerkommittén där har isolerats. Det senaste beslutet fattades med entydiga ställningstaganden om läget på . Vid utrikesministermötena i och 2016 fick konflikten och det ryska agerandet återigen en framträdande roll. kommissarie för de mänskliga rättigheterna har regelbundet besökt och uttalat sig om utvecklingen i konfliktområdena i . Generalsekreteraren har även låtit skicka en särskild mission till under ledning av den schweiziske ambassadören . Konflikten mellan och har också funnits med i ministerkommitténs diskussioner. I en rad majoritetsbeslut, , har ministerkommittén tagit klar ställning i fråga om de georgiska utbrytarregionerna. Ministermötet i beslutade om en handlingsplan mot våldsbejakande extremism och radikalisering som leder till terrorism. Handlingsplanen innehåller ett förstärkt rättsligt samarbete och en serie åtgärder för att motverka radikalisering, bland annat på internet och i fängelser. antogs ett tilläggsprotokoll till konvention om förebyggande av terrorism. Protokollet ska bidra till att FN:s säkerhetsråds resolution (2014) om så kallade utländska terroriststridande genomförs på ett likartat sätt i medlemsstater. Ministermötet ställde sig vidare bakom en serie åtgärder för att förstärka respekten i medlemsstaterna för avgöranden. Handlingsplanen följdes upp vid ministermötet i . hölls ett möte i med utbildningsministrar om radikalisering och motåtgärder i skolan. Ett omfattande arbete sjösattes till stöd för skolelevers kompetens i demokratisk kultur. Vid ministermötena presenterades även generalsekreterarens respektive årsrapport om situationen för mänskliga rättigheter i . roll i migrationskrisen var återigen ett diskussionstema. råder i huvudsak förståelse för att huvudsakliga uppgift i denna fråga bör vara att följa hur rättigheter respekteras i hanteringen av migranter och asylsökande samt att söka medverka till för denna skrivelse utgjorde den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i en besvikelse, i synnerhet en serie frihetsberövanden och ingrepp mot civilsamhället. Generalsekreteraren har inrättat ett särskilt förfarande för att följa upp genomförandet av landets förpliktelser enligt medlemskapet i har kommit långt i effektivisering och har radikalt kunnat minska det tidigare stora antalet mål som väntade på behandling Den positiva utvecklingen i fortsätter således, även om minskningen av oavgjorda mål verkar ha mattats av I gengäld har uppmärksamheten förskjutits mot målens verkställighet och den uppföljande bevakningen i ministerkommittén. Kommissionen för demokrati genom lag () befäste sin ställning som en central rättslig rådgivare och har regelmässigt tagits i anspråk för granskning av konstitutionella lagstiftningsprojekt i medlemsstaterna. Särskilt i medlemstater med stort reformbehov, som , har en central uppgift för att stärka respekten för kärnvärden. Debatten om övervakningsmekanismer har fortsatt. Generalsekreteraren har, i samråd med ordförandena i centrala övervakningskommittéer, tagit steg för att förenkla och förtydliga Syftet är att skapa en bättre översikt och säkerställa att övervakningskommittéernas arbete resulterar i mer fokuserade kommissarie för mänskliga rättigheter (MR-kommissarie) har genomfört omfattande granskningsmissioner och aktivt bidragit till konkreta förbättringar av situationen för mänskliga rättigheter på flera utgör MR-kommissarien med sina ställningstaganden och kommentarer en kraftfull röst i pågående debatter. Det gäller i synnerhet i fråga om migranter och minoriteter, bland annat romer. självständiga övervakningsorganen inom , som kommittén för förebyggande av tortyr och kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI), driver ett långsiktigt och konsekvent arbete med granskning av medlemsstaterna och slutsatser i övergripande rekommendationer. Programverksamheten för rättsstatsutveckling byggs kontinuerligt ut i Öst- och med hjälp av främst EU-finansiering. det viktigaste programlandet med som stor finansiär. och dess tillämpning samt stöd och hjälp till medlemsstaterna och partnerländerna att utveckla respekten för rättsstatens principer och grundläggande demokratiska värden förblir för överskådlig tid en krävande men viktig uppgift. tjänsteman är ställd till förfogande som chef för Arbetet med jämställdhet och hbtq-frågor flyttades fram på flera fronter 2015–2016. Vad gäller hbtq-frågor kan sekretariatet luta sig mot finansiering över den gemensamma budgeten av en funktion 2016/17:12 för råd och stöd till medlemsstaterna. Efter utdragna förhandlingar accepterade till slut en sådan lösning, i en internationell organisation. är en av de stora bidragsgivarna till den ordinarie budgeten. I budgeten stärktes även organisationens jämställdhetsintegrering ytterligare genom en ny övervakande jämställdhetskommitté, och arbetet mot kvinnovåld i den nya Istanbulkonventionen har förts framåt. Grundvalen finns i en flerårig strategi. Istanbulkonventionen som trädde i kraft erbjuder en utmärkt bas för att sätta politiskt fokus på frågor om våld mot kvinnor och våld i hemmet, inte minst eftersom avsikten är att kombinera konventionen med program för stöd till länder. antogs även en ny barnrättsstrategi –2021, med fokus på bland annat lika möjligheter, sociala rättigheter och rätt till liv fritt från våld. Strategin stöds av en kommitté för genomförande. som skrivelsen avser fanns även frågor om åtgärder mot diskriminering och behandling av minoriteter högt på dagordningen, främst inom ramen för existerande övervakningsmekanismer. Beslut om medverkan i ett nytt europeiskt romskt kulturinstitut () antogs. Det särskilda webbverktyget till stöd för journalisters säkerhet byggdes ut och ledande journalistorganisationer anslöt sig. Flera rekommendationer antogs i ministerkommittén, bland annat om skydd för journalister och internetfrihet liksom en ny strategi –2019 om internets styrning. Vid en högnivåkonferens om domstolars oberoende, arrangerad av det bulgariska ordförandeskapet , lanserades en handlingsplan för att stärka åklagares och domstolars oberoende. Handlingsplanen antogs av . Det estniska ordförandeskapet i ministerkommittén, som inleddes , ger särskild politisk uppmärksamhet åt barns rättigheter med fokus på deltagande i samhället, digital verklighet och migrantbarn samt internets del av vårt samhälle och jämställdhet. Vid en högtidlig ceremoni i delade generalsekreteraren ut till den grekiska frivilligorganisationen för deras arbete för flyktingar på den grekiska ön . Priset som har initierats av den och det ungerska parlamentet delas ut till en person, grupp av personer eller organisation för extraordinära humanitära insatser. Agkalia tilldelades priset för att ha assisterat 17 000 flyktingar med mat, medicin och tak över huvudet . Genom sitt arbete har organisationen främjat mänskliga rättigheter och tolerans. Den ryska olagliga annekteringen av 2014, det ryska stödet till de självutnämnda utbrytarrepublikerna i östra och de sektorsvisa sanktionerna har varit återkommande frågor inom arbete . deltagande inom ramen för () har upphört sedan församlingen lade ett moratorium på den ryska delegationens rösträtt efter olagliga annektering av . PACE har även antagit resolutioner som fördömer annekteringen och uppmanar till att släppa alla tillfångatagna ukrainare. Inom ramen för PACE har man även uppmanat medlemsstaterna att överväga sanktioner mot individer som varit delaktiga i gripandet av och i rättegången mot . Den ukrainska piloten och PACE-ledamoten släpptes . generalsekreterare presenterar en rapport om situationen för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i där konflikten mellan och behandlas. har man även diskuterat situationen i , inblandning i konflikten och olaga frihetsberövande av personer i konfliktområdena i östra . publicerades en rapport från om situationen för de mänskliga rättigheterna på med ett särskilt fokus på krimtatarernas situation. generalsekreterare fördömde även de ryska myndigheternas beslut att införa restriktioner mot det krimtatariska parlamentet Mejlis. I har handläggningen av tre mellanstatliga mål mellan och fortsatt. Det första målet handlar om händelserna på och utvecklingen i östra . Det andra målet handlar om bortförandet av tre grupper barn från östra och deras tillfälliga överföring till . Det tredje målet handlar om händelser på och i östra . I sin inlaga till domstolen har i detta mål gjort gällande att har utövat och fortsätter att utöva effektiv kontroll över och, genom kontroll av separatister och armerade grupper, de facto kontroll över regionerna Donetsk och Luhansk, och att är ansvarigt för ett flertal kränkningar av inom dessa områden. Utöver de tre mellanstatliga målen handläggs i cirka 3 000 individuella klagomål mot och , eller endera staten exklusivt, som relaterar till händelserna på och i östra . 3Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () Sedan antagandet 1950 har den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () fått en allt större betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter i . Ett stort problem som hotat att allvarligt försvaga detta skydd har varit att den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () haft svårigheter att hantera tillströmningen av klagomål. En viktig milstolpe i reformarbetet nåddes då ändringsprotokoll nummer 14 till trädde i kraft, som innebar att en ensam domare (istället för som tidigare tre) kunde avvisa och avskriva klagomål i enklare fall. skedde en minskning av målbalansen och den nedåtgående trenden har fortsatt därefter (/2016 hade 64 850 mål i balans). Flera högnivåkonferenser om och konventionssystemets framtid har hållits, de två senaste i och i . I antogs en deklaration med beslut om långsiktiga reformer som i vissa fall kräver ändringar i . Som ett resultat av Brightondeklarationen har bland annat protokoll nr 15 om ändring i tagits fram. Protokoll 15 syftar i grunden till att öka effektiviteten hos och innebär bland annat att subsidiaritetsprincipen och staternas bedömningsmarginal (of appreciation) skrivs in i ingressen till konventionen; att parterna inte längre ska kunna förhindra att en kammare överlämnar ett mål för bedömning av domstolen i stor sammansättning; att tidsfristen för att lämna in klagomål minskas från ; att domstolen får ökade möjligheter att avvisa rent triviala mål och att en domarkandidat måste vara när förfarandet för tillsättning av domaren inleds. För att protokoll 15 ska träda i kraft krävs att alla medlemsstater ratificerar det. hade 28 medlemsstater ratificerat protokollet. Som ett resultat av Brightondeklarationen har även tilläggsprotokoll nummer 16 till tagits fram som gör det möjligt för medlemsstaternas högsta domstolar att vända sig till med en begäran om rådgivande yttranden i principfrågor som rör tolkningen och tillämpningen av konventionen. Detta protokoll antogs vid ministermötet och öppnades för undertecknande . Protokollet, som är fakultativt, kräver ratifikation i tio medlemsstater innan det kan träda i kraft. hade sex medlemsstater ratificerat protokollet. har ännu inte undertecknat protokollet. Med utgångspunkt i Brightondeklarationen fick för mänskliga rättigheter i uppdrag att ta fram en rapport om konventionssystemets långsiktiga framtid. Översynen har haft ett brett anslag med bidrag och förslag från många aktörer om centrala aspekter av konventionssystemet. Arbetet har bland annat lett till Skr. 2016/17:12 att ministerkommittén kunde anta en rapport med förslag som gäller konventionssystemets långsiktiga framtid, inklusive framtida roll samt en översyn av proceduren för övervakning och verkställighet av domstolens domar och ministerkommitténs roll i denna. Otillräckligt nationellt genomförande ansågs vara den främsta utmaningen inom konventionssystemet. Vidare rådde enighet om att ytterligare åtgärder var nödvändiga vad gäller verkställighet av domar. Med utgångspunkt i rapporten har ytterligare arbetsgrupper inrättats, bland annat en grupp som kommer att titta närmare på urvals- och utnämningsprocessen för domare i för att tillförsäkra domares auktoritet, såväl nationellt som internationellt. 4EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till . Genom EU:s anslutning till konventionen kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av vilken kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av konventionen. EU och har förhandlat fram en överenskommelse om ett avtalsutkast. har därefter begärt att ska yttra sig om huruvida avtalsutkastet är förenligt med och höll domstolen en muntlig förhandling. framförde då inställningen att avtalsutkastet är förenligt med EU- fördragen. meddelade sitt yttrande. Domstolen kom fram till att avtalsutkastet inte fullt ut är förenligt med . En analys av domstolens yttrande pågår inom för att reda ut vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska komma till stånd. Förhandlingar har återupptagits inom EU (rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer). När rådet hittar lösningar som bedöms kunna tillgodose domstolens kritiska synpunkter, kan förhandlingarna med återupptas. övergripande målsättning är att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. 2016/17:12 5 Samarbetet mellan och den parlamentariska församlingen (PACE) fortskrider. PACE:s ordförande och dess rapportörer deltar med jämna mellanrum i meningsutbyten med ministerkommittén och andra relevanta rapportörs- och arbetsgrupper. Ordföranden för rapportörs- och arbetsgrupper har även bjudits in till informationsutbyte med PACE:s olika kommittéer. Den ryska aggressionen mot fortsätter att dominera PACE:s verksamhet genom antagandet av resolutioner och rekommendationer som fördömer agerande i östra . Församlingen förlängde efter omröstning beslutet att temporärt dra in rösträtt och andra sanktioner . Beslutet grundas på att anser att annektering av är olaglig och ett brott mot såväl ukrainsk lag som folkrätten. Genom landets agerande i åsidosätter sina åtaganden som följer av medlemskapet i organisationen och innebär i realiteten ett brott mot stadga. Det ryska parlamentet har helt avbrutit sina kontakter med PACE men frågan har aktualiserats i samband med det ryska dumavalet , och de nyvalda dumaledamöterna kommer på nytt att få ta ställning till en eventuell fortsatt bojkott. I övrigt har debatterna främst behandlat migration, terrorism och jämställdhetsfrågor. MR-situationen i har också varit i fokus, särskilt vad gäller frihetsberövanden på oklara grunder. Vidare har oron för flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i uppmärksammats. Informationsutbytet med kongressen för lokala och regionala myndigheter äger rum . företräds av sex ledamöter och sex suppleanter. Kongressens arbete med att främja lokal och regional demokrati samt stärka det lokala och regionala självstyret påverkades i stor utsträckning av omvärldens händelser. Fokus har legat på ökad transparens men även integration och migration, förebyggande av radikalisering samt stärkande av olika gruppers möjligheter att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter (romer, kvinnor, barn och hbtqpersoner). Det omfattande samarbetet med fördjupades ytterligare genom påskrivandet av en färdplan för att genomföra landets decentraliseringsreform. studerades lokala och regionala initiativ på demokratiområdet i , , , och . De lokala valen i , , och övervakades och eftervalsdialoger hölls med , , och . Kommuner och Landstings andre vice ordförande är ordförande för den lokala kammaren. har även utsett delegationsordförande till rapportör för den lokala nivåns roll och ansvar för integrationsprocessen. Övergripande frågor Skr. 6.1.1Europadomstolens dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning kom det in 40 650 mål till vilket innebär en minskning jämfört med då 56 200 nya mål kom in. Antalet meddelade domar minskade något från 891 till 823 . En dom kan avse flera klagomål. En rejäl minskning kan noteras i antalet meddelade beslut från 83 680 till 43 135 . Stater med flest mål i domstolen /2016 var (21,), (14,), (13,) och (11,). Flest fällande domar meddelades mot (109), (79), (72) och (50). Totalt sett avsåg de flesta fällande domar rätten till en rättvis rättegång enligt artikel 6 i respektive förbudet mot tortyr eller omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning i artikel 3 i . kom det in cirka 200 nya klagomål mot till och ungefär lika många avvisades eller avskrevs. slutet av 2015 hade 43 svenska mål i balans. Tio nya klagomål mot kom in till regeringen /2016 var totalt 27 mål under kommit in åtta nya mål till regeringen. meddelades sex domar i mål mot och domstolen kom i samtliga fall fram till att det inte skett en kränkning av Två av dessa domar gällde avskrivning sedan aktuella utvisningsbeslut preskriberats (W.H. mot och M.E. , båda domar meddelade av domstolen i stor sammansättning). Fyra domar meddelades efter prövning i sak varav tre gällde frågan om utvisning till , respektive (R.H. mot , J.K. m.fl. mot och M.T. I målet J.K. där kammaren meddelade dom , gavs tillstånd till prövning av domstolen i stor sammansättning. Domstolen fann i dom , med tio röster mot sju, att en verkställighet av klagandenas utvisningsbeslut skulle innebära en kränkning av konventionens artikel 3. I målet M.T. mot har domstolen ännu att ta ställning till klagandens begäran om prövning av domstolen i stor sammansättning. domen avsåg målet Jovanovic mot som gällde omhändertagande av barn och umgängesbegränsningar enligt lagen med särskilda 2016/17:12 bestämmelser om vård av unga, där domstolen kom fram till att det inte skett en kränkning av artikel 8 i . Av domstolens beslut i mål mot kan nämnas mot som gällde rätt till domstolsprövning enligt artikel 6 i av ett beslut om ändring i en detaljplan. Målet avvisades eftersom klaganden inte ansågs ha uttömt inhemska rättsmedel. har meddelat domar i två mål mot . I målet Arlewin (I) mot fann att det inneburit en kränkning av rätten till domstolsprövning enligt artikel 6 i att svenska domstolar avvisat ett enskilt åtal om grovt förtal då åtalet avsåg uttalanden i ett TV-program som sänts från . mot rörde utvisning till och avgjordes av i stor sammansättning. fann att en verkställighet av klagandens utvisningsbeslut inte skulle innebära en kränkning av rätten till liv enligt artikel 2 och förbudet mot tortyr med mera enligt artikel 3 i med hänsyn till klagandens politiska verksamhet i . fann dock att en verkställighet av utvisningsbeslutet skulle innebära en kränkning av artiklarna 2 och 3 i om de svenska myndigheterna inte gjorde en ny och fullständig bedömning av klagandens konvertering till kristendom, som skett i . Av domstolens beslut i mål mot kan nämnas målet Arlewin (II) mot som avvisades av som uppenbart ogrundat. Det målet avsåg frågan om svenska domstolars beslut att tillåta inslag ur ett TV-program som bevisning i ett brottmål inneburit en kränkning av rätten till rättvis rättegång enligt artikel 6 i (jfr Arlewin (I) ovan). Målet m.fl. mot rörde frågan om det stått i strid med rätten att inte bestraffas utan stöd i lag enligt artikel 7 i att döma tilltalade i ett brottmål för narkotikabrott och brott mot lagen om handel med läkemedel när försäljning av narkotika och läkemedel haft begränsad koppling till . avvisade också detta klagomål som uppenbart ogrundat. avvisade även målet Palmén mot vilket gällde frågan om huruvida återkallelse av vapentillstånd på grund av en meddelad brottmålsdom inneburit en kränkning av dubbelprövningsförbudet i artikel 4 i sjunde tilläggsprotokollet till . Klagomålet ansågs i det fallet vara oförenligt med . Målet Salihu m.fl. mot gällde ett vapeninköp i journalistiskt syfte där svenska domstolar dömt klagandena för bland annat vapenbrott. ansåg att klagomålen om brott mot artikel 7 (inget straff utan lag) och artikel 10 (yttrandefrihet) var uppenbart ogrundade och avvisade målet i dess helhet. Avgöranden mot andra stater Av de domar som meddelats av i stor sammansättning och av 2016 kan följande nämnas. I målet mot ansåg att det inte inneburit en kränkning av yttrandefriheten enligt artikel 10 i att ålägga en nyhetsportal på internet skadeståndsansvar för kränkande meddelanden i kommentarsfält. Målen Sargsyan mot och Chiragov m.fl. mot handlade om jurisdiktion och ansvar för konventionskränkningar i området . I båda målen ansågs staterna ha kränkt rätten till privatliv enligt artikel 8, äganderätten enligt artikel 1 i tilläggsprotokoll 1 samt rätten till effektivt rättsmedel enligt artikel 13 i avseende personer som tvingats lämna sina hem med anledning av konflikten i området. I målet Bouyid mot fann att det utgjort förnedrande behandling i strid med artikel 3 i att en polis utdelat en örfil under förhör med två personer, varav en minderårig. Målet Perinçek mot rörde en man som i ett brottmål dömts för att offentligt ha förnekat att massakrerna och deportationerna av armenier i utgjort folkmord. bedömde att domen utgjort en kränkning av yttrandefriheten enligt artikel 10. I målet Roman mot ansåg att system för hemlig övervakning av mobiltelefoner inneburit en kränkning av rätten till privatliv enligt artikel 8 och rätten till effektivt rättsmedel enligt artikel 13 i . I målet m.fl. mot ansåg att den dom från Conseil d’Etat som tillät upphörandet av livsuppehållande behandling av en person inte innebar en kränkning av rätten till liv enligt artikel 2 i . Målet Mozer mot och rörde ett frihetsberövande av en man i regionen . ansåg att både och utövat jurisdiktion över händelsen men att endast varit ansvarigt för kränkningar av .