prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Sedan budgetpropositionen beslutades har utvecklingen i svensk ekonomi varit överraskande stark. Det är möjligt att ut- vecklingen kan fortsätta att överraska positivt. Om den globala tillväxtoron visar sig vara överdriven, och tillväxten i den globala handeln tilltar snabbare, kan det innebära en starkare exporttillväxt. Vidare är konsumtionstillväxten i relativt återhållen jämfört med den starka utvecklingen av hushållens disponibla inkomst, vilket gör det möjligt för hushållen att konsumera mer. Antalet asylsökande till har stor betydelse för den makro- ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Utvecklingen påverkas bl.a. av att personer som varit i har en låg sysselsättningsgrad. Att de nyanländas kompe- tens och vilja att arbeta bättre tas tillvara och fler snabbare kan komma i arbete har stor betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden. Den ekonomiska politikens utformning har därför också stor betydelse för utfallet i form av sysselsättning och arbetslöshet. Tabell 3.7 Antalet asylsökande, inskrivna och nya uppehållstillstånd Prognos i denna proposition 1 Avser nya uppehållstillstånd från asylmottagning dvs. exklusive vidarebosättning och inresta anhöriga till f.d. asylsökande. I denna proposition baseras prognoserna på mellanscenario (se tabell 3.7). är bedömningar över antalet asylsökande till förknippade med betydande osäkerhet. Nedan beskrivs två alternativa scenarier för antalet asylsökande till , baserade på olika scenarier. Fler asylsökande 2016–2020 Detta alternativscenario beskriver effekterna av att antalet asylsökande följer högre scenario. I detta scenario antas att antalet asylsökande 2016 uppgår till 140 000 och till 105 000 personer 2017–2020 (se tabell 3.7). Antalet ensamkommande barn antas öka till 27 000 personer 2016, för att sedan uppgå till 20 000 personer . Det stora inflödet av asylsökande innebär att antalet inskrivna i mottagningssystem ökar till 244 000 och ligger kvar på 200 000 personer eller fler . Det innebär att antalet inskrivna är nästan 100 000 högre än i mellanscenariot 2018–2020. Eftersom kapacitet att avgöra ärenden är begränsad, förändras inte antalet hanterade asylärenden nämnvärt på kort sikt. blir dock antalet beviljade uppehållstillstånd högre än i mellanscenario. Ett ökat antal asylsökande påverkar konsum- tionsutgifterna i staten och kommunsektorn. utgifter för främst boende- platser ökar. I kommunerna blir behovet av bl.a. skola, socialtjänst och placeringar av ensamkom- mande barn större. Den offentliga konsum- tionen växer i högre takt jämfört med prognosen i denna proposition. Det är särskilt tydligt 2017, då tillväxten i den offentliga konsumtionen blir knappt 1 proc- entenhet högre. En högre offentlig konsum- tionstillväxt gör att BNP växer i snabbare takt . En högre BNP-tillväxt bidrar till lägre arbetslöshet 2016 och 2017. Fler asylsökande, och därmed fler som får uppehållstillstånd, innebär också fler personer i arbetskraften. Det innebär att sysselsättningen och antalet arbetade timmar blir högre på . Därmed blir den svenska ekonomins potential, dvs. den produktion som kan uppnås när ekonomin är i ett balanserat konjunkturläge, något högre. När fler personer som varit i blir en del av arbetskraften bidrar det till en högre arbetslöshet, eftersom det tar tid för dem att bli sysselsatta. I detta scenario blir antalet personer som får uppehållstillstånd högre först –2020 jämfört med i mellanscenario. Eftersom det dessutom tar för nyanlända att komma in i arbetskraften påverkas inte arbetskraften eller arbetslösheten i någon större utsträckning under prognos- perioden. Arbetslösheten bedöms bli 0,1 proc- entenhet högre 2020 jämfört med prognosen i denna proposition (se tabell 3.8). Tabell 3.8 Makroekonomisk utveckling och finansiellt sparande Årlig procentuell förändring om inte annat anges -0,4 -0,7 -0,4 -0,5 -0,9 -0,7 -0,4 -0,4 -0,6 -0,4 215–, i procent av arbetskraften. 3I offentlig sektor. Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Ett större antal asylsökande 2016–2020 innebär att utgifterna för migration och integration blir högre. De statliga utgifterna för migration och integration bedöms 2016 bli högre jämfört med prognosen i denna prop- osition. Utgifterna ökar i takt med att antalet inskrivna i mottagnings- system stiger. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras successivt med 0,2–0,jämfört med prognosen. De högre utgifterna som följer av fler asylsökande vägs till viss del upp, dels av en större avräkning på biståndet, dels av att skatteintäkterna blir högre till följd av den högre ekonomiska aktiviteten. Färre asylsökande 2016–2020 Detta alternativscenario beskriver effekterna av att antalet asylsökande följer lägre scenario. I scenariot antas att antalet asylsökande 2016 uppgår till 70 000 för att därefter gradvis minska till 41 000 (se tabell 3.7). Antalet barn antas också sjunka, till närmare 6 000 . Trots en markant minskning av antalet asylsökande kommer antalet inskrivna i mot- tagningssystem att vara stort 2016 på grund av det stora antalet asylsökande som anlände . Antalet inskrivna minskar dock snabbare i detta alternativscenario och ligger vid slutet av 2019 på 61 000 personer, vilket ska jämföras med drygt 104 000 personer i mellanscenario. Antalet beviljade uppehållstillstånd minskar även kraftigt. Sammantaget beviljas 218 000 nya uppehållstillstånd 2016–2020, vilket ska jämföras med 326 000 enligt mellan- scenario. Färre asylsökande minskar utgifter för boendeplatser. I kommunerna minskar främst utgifterna för att ta emot ensamkommande asylsökande barn. Detta medför att tillväxten i den offentliga konsum- tionen i genomsnitt blir lägre 2016–2020 jämfört med den makro- ekonomiska prognosen i denna proposition. Färre asylsökande gör också att befolkningen växer i långsammare takt. Det innebär att arbetskraften och sysselsättningen på blir lägre. Färre sysselsatta och därigenom färre arbetade timmar medför en något lägre potentiell BNP. En lägre offentlig konsumtionstillväxt gör att BNP växer i långsammare takt och arbetslösheten blir något högre 2017 och 2018 (se tabell 3.8). Det mindre antalet personer som får uppehållstillstånd medför att antalet nyanlända som träder in på arbetsmarknaden blir färre. är minskningen av antalet beviljade uppehållstillstånd i detta scenario större än motsvarande ökning i alternativscenariot med fler asylsökande. Sammantaget medför det att det lägre antalet asylsökande får en tydlig effekt på arbetslösheten . Arbetslösheten bedöms bli lägre 2020 jämfört med prognosen i denna proposition. Till följd av att färre asylsökande antas komma till –2020 blir utgifterna för migration och integration lägre. bedöms utgifterna vara lägre än prognosen i denna proposition. I takt med att antalet inskriva i mottagningssystem minskar sjunker utgifterna ytterligare. De offentliga finanserna förstärks med som mest i detta alternativ- scenario jämfört med i prognosen. De lägre utgifter som följer av färre asylsökande mot- verkas av lägre skatteinkomster och en mindre avräkning på biståndet. Till följd av att av- räkningen på biståndet beräknas variera kraftigt blir t.ex. skillnaden för det finansiella sparandet 2018 marginell, jämfört med prognosen i denna proposition. Utvecklingen i svensk ekonomi bedöms sam- mantaget bli starkare jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Sedan budget- propositionen beslutades har nationalräken- skaperna publicerats. Starkare BNP-tillväxt och sysselsättning BNP-tillväxten bedöms bli väsentligt högre 2016 jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen (se tabell 3.9). Den främsta anledningen till detta är en väsentligt högre tillväxt i fasta bruttoinvesteringar och den offentliga konsumtionen. Investeringsutveck- lingen har i utgångsläget blivit starkare än förväntat i samtliga av ekonomins branscher. Framför allt på kort sikt bidrar det stora antalet asylsökande till en snabbt stigande offentlig konsumtion. Sysselsättningstillväxten har reviderats upp för prognosperioden –2019 (se tabell 3.9). Det förklaras av att produktionen sammantaget bedöms bli högre än vad som förväntades i budgetpropositionen. Även arbetskraften växer starkare till följd av en högre befolkningstillväxt. Det har medfört att arbetslösheten reviderats upp . Starkare konjunkturläge ger något högre inflation Konjunkturåterhämtningen bedöms ha gått snabbare 2015 än vad som bedömdes i budget- propositionen. Sammantaget bedöms resurs- utnyttjandet, mätt med BNP-gapet, nå balans (se tabell 3.9). Resursutnyttjandet väntas dessutom bli något mer ansträngt 2016– 2018 jämfört med prognosen i budget- propositionen. Tabell 3.9 Jämförelse mellan regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (2,8) (2,8) (2,6) (2,4) (2,0) Potentiell BNP1,2 (1,8) (2,1) (2,2) (2,3) (2,2) -0,9 (-1,1) (-0,6) (0,0) (0,2) (0,0) (7,6) (7,1) (6,5) (6,2) (6,2) (1,3) (1,5) (1,4) (1,0) (0,5) (1,2) (1,5) (1,5) (1,1) (0,4) (2,5) (3,0) (3,2) (3,3) (3,4) (-0,1) (1,0) (1,9) (2,5) (3,1) (0,8) (1,6) (1,8) (1,9) (2,0) -0,3 -0,5 -0,3 (-0,3) (-0,4) (0,1) (0,8) (1,8) Anm.: Prognoserna är baserade på vid tillfället föreslagna och genomförda reformer. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. Energipriserna föll 2015, vilket har bidragit till att KPIF har reviderats ned (se tabell 3.9). Den högre efterfrågan bidrar till att KPIF blir marginellt högre 2018 och 2019. Prognosen för reporäntan har reviderats ned, främst på grund av att reporäntan är lägre i utgångsläget än vad som förväntades i be- dömningen i budgetpropositionen . Potentiell BNP till baspris har reviderats upp med jämfört med bedömningen i budgetpropositionen.10 Både potentiell produktivitet och potentiellt antal arbetade timmar är högre. Tillväxten i befolkningen i åldern 15–förväntas bli starkare som följd av fler asylsökande, vilket höjer den potentiella syssel- sättningen och det potentiella antalet arbetade timmar. Jämviktsarbetslösheten har reviderats upp 2017–2020 som en följd av en större andel nyanlända i arbetskraften, eftersom de med korta vistelsetider har en lägre sannolikhet att få ett jobb (se diagram 3.12). Diagram 3.12 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet Jämviktsarbetslöshet, ny bedömning Jämviktsarbetslöshet, tidigare bedömning Källor: och egna beräkningar. Ny beräkning av jämviktsarbetslösheten Jämviktsarbetslösheten har reviderats för perioden fram . beräkningar har baserats på en statistisk analys som omfattade perioden fram och därefter på bedömningar av förändringar till följd av bl.a. reformer och förändringar i demografin. I denna proposition har tids- perioden för vilken statistisk analys används förlängts och omfattar perioden fram . En statistisk modell har använts för att bestämma jämviktsarbetslösheten under utfalls- perioden, vilket är en vanlig metod bland prognosinstitut. Bedömningen av jämvikts- arbetslösheten fram baseras på 10 Potentiell BNP till marknadspris är uppreviderad i nivå 2019. Det beror på att det s.k. skattenettot, dvs. skillnaden mellan produktskatter och produktsubventioner, har reviderats upp. Europeiska kommissionens statistiska modell.11 Som framgår av diagram 3.12 har kom- missionens modell för jämviktsarbetslösheten ett något större cykliskt inslag än tidigare modellskatt- ningar för perioden och den tidigare bedömningen –2015. För bedömningen av resursutnyttjandet på arbetsmarknaden används också ett flertal indikatorer, t.ex. andelen företag som upplever brist på arbetskraft enligt Konjunktur- barometern och olika indikatorer på match- ningen på arbetsmarknaden. Förändringen har inte påverkat prognosen för jämviktsarbets- lösheten 2015 mer än marginellt (se diagram 3.12). Därmed påverkas inte heller nivån på det potentiella antalet arbetade timmar 2015 i någon större utsträckning. –2020 bedöms hur de politiska åtgärderna, demografin och konjunkturen på- verkar de potentiella arbetsmarknadsvariablerna. gjordes en sådan bedömning med 2007 som startår. Tillvägagångssättet är detsamma som . Andra bedömare, som t.ex. , gör prognoser över jämviktsarbets- lösheten på ett snarlikt sätt. Myndigheten bedömer jämviktsarbetslöshetens historiska nivå med hjälp av statistiska modeller och data över utvecklingen i jämviktsarbetslöshetens struktur- ella förklaringsfaktorer fram till det sista utfallsåret för de faktiska variablerna. I prognoser skrivs sedan jämviktsarbetslösheten fram med effekter av politik, demografi och konjunktur, se promemorian En beskrivning av hur beräknar potentiell BNP på , . Internationella organisationer använder i större utsträckning statistiska modeller för att bedöma potentiella variabler även under prognos- perioden.12 11 I modellen skattas NAWRU (Non-accelerating wage rate of unemployment). Se Havik m.fl., The production function methodology for calculating potential growth rates & output gap, European Economy Economic Papers 535. 12 Se till exempel Guichard och Rusticelli, Reassessing the NAIRUs after the Crisis, Economics Department Working Papers 918, och Benes m.fl., Estimating potential output with a multivariate filter, IMF working paper 10/285. Se även fotnot 11. 3.6Utvecklingen enligt andra bedömare Detta avsnitt innehåller jämförelser med några andra bedömares prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler (se tabell 3.10). Syftet med jämförelserna är att öka trans- parensen för de prognoser och de bedömningar som regeringen gör. Tabell 3.10 Jämförelse mellan olika bedömares prognoser 0,9/1,0 1,6/1,5 0,8/0,9 1,2/1,2 -/1,1 -/1,4 0,7/1,1 2,1/2,1 Anm.: Till marknadspris, fasta priser, kalenderkorrigerad. Publiceringsdatum är för regeringen , , Europeiska kommissionen och . 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP, i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2016 är något högre än de övriga bedömarnas prognoser. Avvikelserna gentemot och Euro- peiska kommissionens prognoser bedöms till stor del bero på att dessa institu- tioners prognoser gjordes innan nationalräken- skaperna för publice- rades. När den osäkerhet som omgärdar progno- serna för BNP-tillväxten beaktas, är det för- hållandevis liten skillnad mellan bedömarnas prognoser. Diagram 3.13 visar regeringens prog- nos för BNP-tillväxten tillsammans med osäker- hetsintervall som täcker respektive 50, av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnaden mellan regeringens prognoser och utfall.13 Diagram 3.13 visar även de övriga bedömarnas prognoser. Eftersom deras prog- noser ligger inom den mörkaste ytan så är skillnaden mellan dem och regeringens prognos mindre än vanliga prognosfel för regeringen vid dessa prognoshorisonter. De andra institu- tionernas prognoser bedöms således ligga inom den typiska felmarginalen. I detta avseende är skillnaderna mellan bedömarnas prognoser små. Diagram 3.13 Osäkerhetsintervall för BNP-prognosen Anm.: Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens prognosfel i vårpropositioner –2015. = regeringen, KI = , KOM = Europeiska kommissionen, RB = . Källor: , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Regeringens prognos för arbetslösheten 2016 är i linje med de andra bedömarnas prognoser. är regeringens prognos något lägre än Europeiska kommissionens och prognoser. Detta förklaras i huvudsak av olika bedömningar av tillväxten i arbetskraften. Riks- banken har även en lägre prognos för sysselsätt- ningstillväxten. 13 Osäkerhetsintervallen är baserade på historiska prognosfel. De speglar därför en objektiv historisk prognososäkerhet och bör inte förväxlas med en bedömd framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäker- hetsintervallen är beräknade, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2015, som publicerades på regeringens hemsida, , i anslutning till ekonomiska vårproposition. Regeringens prognos för inflationen 2016 ligger nära de andra bedömarnas prognoser. gör bedömningen att priserna kommer att stiga snabbare än i regeringens prognos. Europeiska kommissionen gör bedömningen att resursutnyttjandet i ekonomin är i balans 2016 och 2017. Regeringen och de övriga prog- nosmakarna gör i stället bedömningen att resurs- utnyttjandet är högt 2016 och 2017, dvs. BNP- gapen är positiva. BNP-gapet 2016 och 2017 är större i prognos än i regeringens prognos, vilket förklaras av att gör en annan bedömning av den potentiella BNP-nivån. 3.7Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten I detta avsnitt utvärderas prognoser för BNP-tillväxt som några olika bedömare gjort 1994–2015, däribland regeringen.14 Motsvarande utvärdering av prognoser för arbetslösheten och inflationen redovisas i promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2016 som publiceras på regeringens hemsida, . För systematiska prognosfel i form av genom- snittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypotesen att bedömarens prognoser inte har någon bias testas. Tabell 3.11 visar medelprog- nosfel för några svenska bedömare, tillsammans med uppgifter om antalet observationer. Medel- prognosfel som är statistiskt signifikanta är mar- kerade med en asterisk.15 14För regeringens del utvärderas endast prognoser publicerade i budget- propositionen och ekonomiska vårpropositionen. 15Här används signifikansnivån . Ett medelprognosfel som är signifikant avviker då tillräckligt mycket från noll (från ingen bias) för att det ska kunna betraktas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre att få ett sådant medelprognosfel om det inte finns någon bias. För en utförligare beskrivning av metoderna, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2015, som publicerades på regeringens hemsida, , i anslutning till ekonomiska vårproposition. Tabell 3.11 Medelprognosfel för prognoser för BNP- tillväxten Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2015 och antal observationer (T) -0,13 -0,24 0,55* -0,07 0,42* Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. Stickproven är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före ut- fallet.16 För prognoser gjorda som utfallet har regeringen ett positivt skattat medel- prognosfel. Regeringen har därmed, liksom övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden.17 För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Regeringens medelprognosfel är dock inte statistiskt signifi- kanta. I tabell 3.12 rangordnas bedömarna med avseende på deras medelabsolutfel och medel- kvadratfel för prognoser för BNP-tillväxten. Medelabsolutfelet är medelvärdet av de absoluta prognosfelen. Medelkvadratfelet är medelvärdet av de kvadrerade prognosfelen. Regeringens prognosprecision rangordnas relativt högt för prognoser utfärdade som utfallet, och relativt lågt för prognoser utfärdade året före utfallet. I allmänhet vilar rangordningarna på små skillnader, och inga test utförs för att påvisa att dessa skillnader är statistiskt signifikanta. Utformningen av ett sådant test försvåras av att bedömarna för ett givet år dels utfärdar prog- noserna , dels producerar 16Landsorganisationen i har inte tagits med i utvärderingen av prognoser för BNP-tillväxten eftersom den inte på ett konsekvent sätt redovisat BNP-prognosen. 17Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. olika antal prognoser. Rangordningarna bör därför värderas med viss försiktighet. Tabell 3.12 Rangordningar av bedömares prognosprecision Rangordningar efter medelabsolutfel (MAF) och medelkvadratfel (MKF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2015 Prognoser gjorda som utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Prognoser gjorda året före utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Anm.: Rangordningen sker fallande från vänster. Bedömarna är regeringen (), (), (), (), Svenskt näringsliv (SN), (), , Nordea (NO) och (). Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. 4 De budgetpolitiska målen –De budgetpolitiska målen ska skapa förutsättningar för att finanspolitikens övergripande mål ska kunna nås på ett sätt som säkerställer att finanspolitiken är hållbar på lång sikt. De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgifts- tak för staten samt ett kommunalt balanskrav. Som medlem i EU är även bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. –Regeringen bedömer att det finansiella sparandet tydligt avviker från den målsatta nivån. –Regeringen avser att bedriva en ansvarsfull finanspolitik som leder till att sparandet återförs till den målsatta nivån i en välavvägd takt. Det stora antalet personer som sökte uppehållstillstånd i medför tillfälliga kostnader som temporärt försvagar det finansiella sparandet. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att den målsatta nivån kommer att nås först efter 2020. –Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till 1 392 miljar- der kronor. Bedömningen av nivån är densamma som den som gjordes ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen , exklusive sådana budgetförändringar som motive- rar tekniska justeringar. Bedömningen innebär att utgiftstakets nivå 2019 ökar med jämfört med den beslutade nivån på utgiftstaket . –Kommunsektorns resultat 2015 upp- fyllde det kommunala balanskravet och sektorn som helhet bedöms klara kravet under hela prognosperioden. Resultatet bedöms dock minska successivt , trots en god utveckling av skatteinkomsterna och statsbidragen. Detta beror på att det stora antalet asylsökande och den demografiska utvecklingen väntas bidra till att utgifterna ökar snabbare än inkomsterna. –Marginalerna till gränsvärdena i stabilitets- och tillväxtpaktens korrige- rande del är goda och förväntas uppfylla kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten . Marginalerna till de ramar som sätts av det medelfristiga budgetmålet är emellertid små. Det strukturella sparan- det bedöms 2017 understiga målet något, som avvikelsen bedöms vara för liten för att Europeiska kommissionen ska anse att den är betydande. I detta avsnitt följer regeringen upp de budgetpolitiska målen. Dessa mål skapar förutsättningar för att uppnå de finanspolitiska målen på ett sätt som är hållbart på både kort och lång sikt. De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgiftstak för staten och ett kommunalt balanskrav. Som medlem i EU är även bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxt- pakten. Dessa bestämmelser utgör ramen som de svenska budgetpolitiska målen måste hålla sig inom. Bestämmelserna anger bl.a. att underskottet i offentliga finanser och storleken på den offentliga bruttoskulden inte får överskrida vissa gränsvärden, samt att det strukturella sparandet ska uppfylla ett medelfristigt budgetmål. 4.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Enligt målet för det finansiella sparandet ska sparandet i den offentliga sektorn motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet för det finansiella sparandet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel, i stället för som ett årligt mål, är motiverat av stabiliserings- politiska skäl. Om målet skulle vara av BNP varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt också när konjunkturen försvagades för att säkerställa att det årliga målet nåddes. Finanspolitiken skulle då förstärka konjunktursvängningarna i stället för att stabilisera dem.