prop · H4031d29 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Förslag till statens budget Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ................................................. Risker för annan utgiftsutveckling .............................................. Analys och slutsatser .................................................................... 1:1 Avgiften till Europeiska unionen......................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Anslagna medel och utfall ............................................................. Anslagsutveckling 1:1 Avgiften till Europeiska unionen ......................... Utgiftsutveckling för anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ...................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för (avsnitt 3), 2.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt tabell 1.1. Avgiften till Europeiska unionen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska vara i balans, dvs. vara lika stora, på årlig basis. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån för utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsstaterna benämns Europeiska unionens egna medel och regleras i enlighet med det s.k. egna medelsbeslutet. Det finns tre typer av egna medel: traditionella egna medel, vilka utgörs av inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, en mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på medlemstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (se avsnitt 2.7 för en mer utförlig beskrivning). Europeiska unionens rådsbeslut /335/EU, Euratom av om systemet för egna medel för perioden –2020 ska ratificeras av EU:s medlemsstater, i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser, innan det träder i kraft. När beslutet trätt i kraft kommer det att ha retroaktiv verkan fr.o.m. . Till dess fastställs egna medel enligt rådets beslut /436/EG, Euratom av om system för gemenskapernas egna medel. Det finns i systemet för egna medel ett antal bestämmelser och begränsningsregler som särskilt påverkar avgift till EU. För det första har en särskild budgetreduktion. Reduktionen finansieras av övriga medlemsstater, vilket gör att andel av finansieringen utgör en särskild del av EU-avgift. har dock tillsammans med , och en reduktion på av den ordinarie finansieringsandelen. Detta undantag finansieras av övriga medlemsstater, exklusive . För det andra kommer , och att ha nedsatt mervärdesskattebaserad avgift när Europeiska unionens rådsbeslut om systemet för egna medel, för perioden –2020, trätt i kraft. Då kommer mervärdesskattebaserade avgift att uppgå till av mervärdesskattebasen, vilket innebär en nedsättning om jämfört med det generella uttaget på av mervärdesskattebasen. Slutligen kommer , , och även att ha en reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27. De svenska betalningarna av EU-avgiften har varierat kraftigt , P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 trots att den underliggande avgiften i en jämn takt ökat något . Förklaringen är ett antal stora engångseffekter. De beskrivs närmare i rapporten , Statens budget och de offentliga finanserna, (, 2016:32) och i skrivelsen Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). I samma skrivelse framgår att utfallet uppgick till . Utfallet blev högre än vad som anvisades i statens budget. Huvudsakligen förklaras det högre utfallet av ett negativt ingående överföringsbelopp 2015 på och en förtida betalning på för EU-avgiften 2016. I motsatt riktning verkade EU:s beslut om ändringsbudgetar som medförde att betalningarna till EU minskade med . EU:s beslut om ändringsbudgetar ledde till att den svenska EU-avgiften minskade med , men först . För perioden –2020 gäller en ny budgetram. I budgetpropositionen utgick beräkningarna från att ikraftträdandet av egna medelsbeslutet och dess retroaktiva effekter skulle realiseras på svensk avgift . Alla EU:s medlemsstater har dock ännu inte ratificerat beslutet om egna medel. utgår beräkningarna i tabell 2.1 från att ikraftträdande och retroaktiva effekter uppstår . Avgiften –2016 är därför högre än vad som gäller med egna medelsbeslutet och beräknas minska 2017. Även om beslutet träder i kraft beräknas de retroaktiva effekterna uppstå först . Det beror på processen för antagande av en ändringsbudget av EU-budgeten och regelverket för den månatliga krediteringen av avgiften (s.k. Call for funds). 2.2.1Risker för annan utgiftsutveckling Det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. avgift till EU beror på de faktiska utgifterna på EU-budgeten och hur stor andel av dessa som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . Storleken på EU:s beslutade årsbudget och ändringsbudgetar påverkar avgift. Även tidpunkt för beslut och effektuering av ändringsbudgetar kan påverka avgift ett annat år än beslutsåret. andel av utgifterna på EU-budgeten påverkas bl.a. av hur tillväxt utvecklar sig i förhållande till övriga medlemsstater. Vidare påverkas avgiften av utvecklingen på medlemsstaternas mervärdesskattebas. Initialt baseras och andra medlemsstaters andelar på prognoser av den ekonomiska utvecklingen. Det medför att den faktiska avgiften kan komma att variera beroende på den faktiska utvecklingen i och övriga medlemsstater. Dessutom påverkas avgiften av de faktiska inkomsterna från tulluppbörden. Skulle processen för antagande av en ändringsbudget på EU-budgeten påskyndas i förhållande till den tid processen normalt sett tar, kan de retroaktiva effekterna av egna medelsbeslutet uppstå . Beräkningarna i tabell 2.1 tar inte hänsyn till de eventuella effekterna på den svenska EU- avgiften av utträde ur Europeiska unionen. Sådana effekter skulle kunna uppstå i slutet av den redovisade perioden. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende åtagandebemyndiganden. Totala ingångna åtaganden uppgick till , inklusive åtaganden som ännu inte resulterat i betalningar. Åtagandena resulterade i betalningar om totalt , varav avsåg åtaganden . Vid utgången av 2015 fanns därmed sammanlagt utestående åtaganden och på totalt , vilket är en ökning jämfört med . avgift till EU 2015 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2015 blev (se tabell 2.2), vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. En redogörelse avseende utfallet återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Tabell 2.2 Anslagna medel och utfall 1:1 Avgiften till Europeiska var i budgetramen för perioden –2020. Eftersom beslut om egna medel för perioden ännu inte trätt i kraft medför det att de särskilda reduktioner ska erhålla i form av en nedsättning av den BNI- baserade avgiften och en nedsättning av den mervärdesskattebaserade avgiften ännu inte fått effekt. Dessa reduktioner kommer att hanteras retroaktivt när beslutet om egna medel trätt i kraft genom en ändringsbudget på EU-budgeten. Avgiften var ca högre i avvaktan på dessa reduktioner. Nedsättningen av finansieringsandel av särskilda budgetreduktion tillämpas i vanlig ordning. reduktion i denna del uppgick till ca . EU:s årsbudget antogs av . Det motsvarar en ökning på av åtagandeanslag och av betalningsanslag i förhållande till ursprunglig budget . I arbetet med EU:s årsbudget kommer det fortsatt att vara av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Analys av tidigare års utfall är en viktig del i detta. Utfallet för EU-budgeten 2015 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2014. Betalningarna var högre än 2014. Även om den svenska EU-avgiften påverkas av de ökade utgifterna på EU-budgeten, så är det den svenska förskottsbetalningen i 2.5 Revisionens iakttagelserDe underlag som ligger till grund för betalningar av avgiften till EU granskas av10Fortsatt restriktiv linje i arbetet med de årliga budgetarnaSammanfattningsvis bedöms resultaten inom området i huvudsak ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. Regeringen avser att även fortsättningsvis driva en restriktiv linje i arbetet med de årliga budgetarna samt i löpande EU-budgetrelaterade frågor. Vidare är det viktigt att noga följa utvecklingen kring medlemsstaternas godkännande av rådets beslut om systemet för egna medel för perioden –2020 och processen för antagandet av unionens ändringsbudget med anledning av detta.Politikens inriktning2.6Retroaktiva effekter av det nya egna medelsbeslutet uppstår inte när det träder ikraftSom tidigare nämnts har effekterna av egna medelsbeslutet ännu inte trätt i kraft. När det träder i kraft får de rabatter som beskrivits ovan, men det uppkommer också en motsatt effekt på den svenska EU-avgiften av attBNI-basen beräknas enligt den nya redo- Den svenska EU-budgetpolitikens grundvisningen av nationalräkenskaperna, ENS 2010. läggande mål ligger fast. Regeringen avser att Sammantaget ger dock förändringarna en verka för restriktivitet i behandlingen av markant sänkning av den svenska avgiften i kommande årsbudgetar och nästa fleråriga förhållande till tillämpningen av de gällande budgetram. I budgetramen avser regeringen bestämmelserna om unionens egna medel. dessutom att verka för en omprioritering avÄven om ratificeringen av egna medelsutgifter till förmån för ändamålsenliga åtgärder beslutet skulle bli klar och som har ett tydligt europeiskt mervärde. beslutet skulle träda i kraft månaden efter att Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga rådet notifierats om den sista medlemsstatens element för i behandlingen av EU:s ratificering, måste en ändringsbudget antas för årsbudget och löpande EU-budgetrelaterade att de retroaktiva effekterna ska uppstå på den frågor. Vägledande för är principerna om månatliga krediteringen av medlemsstaternas subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportioavgift till EU. Om en ändringsbudget som nalitet och sund ekonomisk förvaltning.grundas på ikraftträdande av egna medelsbeslutet Kommissionens förslag till budget inte har antagits av rådet och innebär en minskning i senast , betalningsanslag jämfört med beslutad budget kan inte den månatliga krediteringen den första . Förslaget leder enligt kommissionen arbetsdagen omfatta de retroaktiva till en marginal på upp till effekterna. De uppstår då i stället 2017. betalningstaket i enlighet med denfleråriga budgetramen. För regeringen är restriktivitet en grundläggande linje i den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan årsbudgeten och taken i budgetramen.Riksrevisionen i samband med granskningen av aktuella myndigheters årsredovisningar och årsredovisningen för staten. granskning har inte föranlett några anmärkningar gällande avgiften.Den Europeiska revisionsrätten har heller inte gjort några iakttagelser som rör hantering av avgiften till EU.P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7december 2015 som står för den huvudsakliga effekten av det ökade utfallet på anslaget 2015. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag, vilket regeringen ser positivt på. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 sockeravgiften kommer att uppgå till 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen . Tabell 2.3 Anslagsutveckling 1:1 Avgiften till Europeiska unionen -4 105 325 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till . EU-avgiften består av fem delposter. Prognosen för avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (se tabell 2.4). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får i budgetramen för perioden – 2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.4 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får för perioden behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomst- avgiften baserad på sockerproduktion. Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemsstatens mervärdesskattebas. I budgetramen för perioden –2020 kommer att betala en mervärdesskattebaserad avgift på av mervärdesskattebasen. Den generella uttagssatsen är . Regeringen räknar med att nedsättningen tillämpas med retroaktivitet , 2015 och 2016. Med hänsyn tagen till den retroaktiva justeringen beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till -. Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserad avgift beräknas som en restpost, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemsstats andel fastställs som dess andel av EU:s samlade BNI. Ökar en medlemstats BNI i förhållande till övriga medlemsstater, ökar andelen och därmed den BNI-baserade avgiften. Exempelvis beräknas övergången till den nya redovisningen av nationalräkenskaperna (ENS 2010) påverka denna andel, vilket beaktats i prognosen för avgift till EU. reduktion av den BNI-baserade avgiften, motsvararande priser kommer även den att hanteras retroaktivt. Redovisade beräkningar utgår från att det sker 2017. Den BNI-baserade avgiften beräknas uppgå till , vilket inkluderar avgiften för budgetreduktion på . Som tidigare nämnts utgår beräkningarna från att retroaktiva effekter uppstår 2017. Regeringen grundar bedömningen på att den ordinarie tidtabellen i bestämmelserna för rådets antagande av kommissionens förslag om ändringsbudget inte ändras. Beräkningarna fram tar inte hänsyn eventuella effekter av kommande utträde ur EU. Sådana eventuella konsekvenser för EU-avgift är beroende av förhandlingarna om villkoren för utträde och följdeffekter på EU:s utgifter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Tabell 2.4 Utgiftsutveckling för anslag 1:1 fördelat på anslagsposter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Negativt belopp pga. beräknad effekt av retroaktiv rabatt Anmärkning: Beloppen på respektive anslagspost är avrundade och stämmer därför inte överens med summan. Beloppen på respektive anslagspost är preliminära och fastställs i regleringsbrev för anslaget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU- budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet.