prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — För hanteringen av leveran- törsfakturor har produktiviteten ökat då myndigheten med befintlig personal hanterade en total volymökning på ca 50 000 fakturor. Per årsarbetare var snittet 27 974 fakturor. Använ- dare på myndigheter med fler än 2 000 anställda är generellt mer nöjda än andra. redovisade Statens servicecenter ett reglerings- brevsuppdrag om åtgärder för att minska de administrativa kostnaderna för myndigheter med färre än 100 anställda i samband med använd- ningen av servicecentrets tjänster (Fi2016/01458/SFÖ). Förordningen (2015:665) om statliga myndig- heters användning av Statens servicecenters tjänster trädde i kraft . Förordningen innebär att det blir obligatoriskt för 107 myndigheter att vara anslutna till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster . Syftet med förordnings- regleringen är att påskynda arbetet med att effektivisera statens administration och att frigöra tid för myndigheternas kärnverksamhet. Kvalitet, service och tillgänglighet Regeringen gav Statens service- center i uppdrag att analysera och föreslå vilka funktioner inom statliga myndigheter som kan vara lämpliga att bedriva samordnat i staten och utanför storstadsområdena. Uppdraget omfattar främst myndighetsfunktioner där det finns möjligheter till stordriftsfördelar, effek- tiviseringar och kvalitetsförbättringar genom samordning och koncentration. Uppdraget ska slutredovisas . Myndigheten delredovisade uppdraget (Fi2016/00274/SFÖ). Statskontoret redovisade sitt regeringsuppdrag om att kartlägga de statliga myndigheternas lokalisering (Statskontoret 2016:8). I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till vägledande utgångspunkter för statliga myndigheters lokalisering. Regeringen gav E-hälsomyndig- heten i uppdrag att lokalisera delar av verksam- heten till (S2016/04275/FS). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den statliga förvaltningen fungerar i huvudsak bra och står sig effektivitetsmässigt väl i ett internationellt perspektiv. Förtroendet för förvaltningen håller en jämn, hög nivå och graden av korruption är låg. Myndigheterna inom utgiftsområdet är överlag väl fungerande. Regeringen ser positivt på det användarorient- erade arbetssätt som flera myndigheter tillämpar. Resultat från t.ex. användarundersökningar och en aktiv omvärldsbevakning är viktiga verktyg för att fortsätta utveckla verksamheterna. Även om den offentliga förvaltningen håller en fortsatt hög nivå har dock fallit något i mätningar. Det finns också indikationer på att svensk förvaltning inte använder digitaliseringens möjligheter att effektivisera verksamheter fullt ut. Det finns ett behov av att minska detalj- styrningen till förmån för en mer strategisk styrning som kännetecknas av tillit och för- troende. Detta utesluter dock inte tydligare styrning när så är befogat. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på att respektive myndighet i stor utsträckning själv väljer hur en uppgift ska utföras. kräver bl.a. digita- liseringen allt oftare gemensamma lösningar och investeringar. Genom analyser och operativ verksamhet bidrar utgiftsområdets myndigheter till att utveckla en väl balanserad styrning och att den statliga förvaltningen även fortsättningsvis uppfyller de mål som beslutats av . För att klara detta behövs ökad samordning, ett tydligt ledarskap och ett medarbetarskap som främjar en god utveckling av den statliga förvaltningen. Innovativ och samverkande förvaltning Det fortsatta arbetet med att genomföra Agenda 2030, både nationellt och internationellt, är prioriterat av regeringen. Agendan är om- fattande, vilket ställer krav på att regeringens kommande insatser är verksamhetsanpassade och utformade utifrån en analys för respektive utgiftsområde. Det är viktigt att både statliga och icke-statliga aktörer, t.ex. arbetsmarknadens 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 parter, forskare, kommuner, näringsliv och civil- samhället engageras och deltar vid genom- förandet av agendan. I ett första skede har regeringen tillsatt en delegation, vars arbete regeringen kommer att följa noga. För att ta tillvara digitaliseringens möjligheter är det viktigt att offentliga data hos myndigheter finns tillgängliga och kan användas. Ett ökat vidareutnyttjande av myndigheters information, i synnerhet genom öppna data, kan bidra till ökad tillväxt och nya jobb, ökad öppenhet och effektiviseringar i förvaltningen. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att statliga mynd- igheter i högre grad ska arbeta med öppna data, bl.a. genom att använda portalen . Utgångspunkten är att stegvis –2021 utvidga förordnings- regleringen av Statens servicecenters löne- relaterade tjänster med lämpliga myndigheter under regeringen. Regeringens målsättning är att fortsätta effektivitetsarbetet avseende lokalförsörjning och minska lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna för statens verksamhet. En av regeringens utgångspunkter är vad Statens servicecenter tar upp om mindre myndigheters lokalförsörjning i en rapport om administrativa kostnader för små myndigheter (Fi2016/01458/SFÖ). Regeringen avser att uppdra till ESV att ta fram nyckeltal på området. En utvecklad och mer strategisk styrning Regeringens tillitsreform syftar till att utveckla och effektivisera den offentliga förvaltningen med tillit som grund och minskad detaljstyrning. Styrningen ska vara strategisk, långsiktig, verksamhetsanpassad och utgå från ett helhets- perspektiv. Tillit och förtroende i balans med uppföljning och kontroll möjliggör ett stort delegerat ansvar till statliga myndighetsledningar som därigenom ges goda förutsättningar att leda och styra sina verksamheter. Med utgångspunkt i Statskontorets rapport om utvecklat medarbetarskap och ledarskap (Statskontoret 2016:20) avser regeringen att se över vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att medarbetarnas erfarenhet och kompetens tas till vara i de statliga myndigheterna. Det är också viktigt att myndighetsledningarna verkar för en kultur som är lyhörd, både inåt och utåt, och där medarbetarna uppmuntras att tänka innovativt. Regeringen har vidare tillsatt en tillitsdele- gation som ska arbeta för ökad tillit i styrningen av den offentliga sektorn (dir. 2016:51). Delegationen ska genomföra projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling när det gäller verksamhet och som omfattar hela styrkedjan, från den nationella nivån till genomförandet i kommuner och landsting. Förordningsreglering av lönerelaterade tjänster Regeringen avser att påskynda arbetet med att effektivisera statens administrativa stödverk- samhet och därigenom ge mer tid till myndig- Kvalitet, service och tillgänglighet – statens närvaro och lokalisering En ändamålsenlig regional indelning Staten ska ta sitt ansvar för ett som håller ihop. En förutsättning för detta är en ändamåls- enlig regional indelning, där enskildas tillgång till offentliga tjänster är oberoende av var i landet man bor. har lämnat sitt delbetänkande med förslag för delar av landet på väsentligt färre län och landsting (SOU 2016:48). Enligt kommittéen kan de nya länens och länsstyrelsernas indelning träda i kraft och de nya landstingen . Regeringen kommer att ta ställning till kommitténs förslag efter att ha hämtat in remissinstansernas synpunkter. Spridningen av statliga myndigheter ska öka I arbetet med ett som håller ihop avser regeringen vidare att fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Utgångspunkten är att nya mynd- igheter i första hand bör lokaliseras utanför . Det är viktigt att det finns arbetstillfällen för tjänstemän och akademiker även utanför de större städerna. Regeringen avser också att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. I det fortsatta arbetet avser regeringen att inrätta en stödfunktion hos Kammarkollegiet för myndigheter som är föremål för omlokalisering. Utöver omlokali- seringar avser regeringen att utveckla myndig- hetsstyrningen i övrigt, bl.a. med utgångspunkt i en rapport från Statskontoret om statliga myndigheters lokalisering (Statskontoret 2016:8), så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning. Regeringen har också gett Statens servicecenter i uppdrag att analysera och föreslå vilka funktioner inom de statliga myndigheterna som kan vara lämpliga att bedriva samordnat i staten och utanför storstäderna. Regeringen följer detta uppdrag med stort intresse. Utvecklad service över hela landet Den som inte kan ta del av statliga myndigheters utvecklade service och tjänster över internet ska ändå säkerställas god service i hela landet. I dessa fall är det viktigt att digitaliseringens möjligheter används som ett verktyg för att utveckla den lokala servicen. Regeringen är positiv till att myndigheter inrättar gemensamma servicekontor när så är lämpligt. Regeringen avser att återkomma med hur den utvecklingen kan främjas ytterligare, i synnerhet för att öka samverkan mellan statliga myndigheter på lokal nivå och kommuner. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Motsvarar 94 271 tkr prisnivå. 2Motsvarar 95 304 tkr prisnivå. 3Motsvarar 95 306 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvalt- ningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för arbete för en god förvaltningskultur (se avsnitt 5.4). Vidare minskas anslaget med –2020 för att finansiera Kammar- kollegiets stöd till myndigheter i samband med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur. Se även utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. beslutade och aviserade anslagsför- anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.4 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 59 549 tkr prisnivå. 2Motsvarar 59 435 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 573 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Nämnderna är , , , , i vissa trygghetsfrågor och för arbetstagares uppfinningar. Med mindre skadestånd avses skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadestånds- anspråk mot staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksam- heten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Intäkterna disponeras inte av Kammarkollegiet. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter från uppdragsverk- samheten, se avsnitt 4.3.2. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och med 2018–2019 för en avropsportal för tolktjänster, m.m. Finansiering sker genom att anslagen 1:5 Domstolar och 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt anslaget 1:1 under utgifts- område 8 Migration minskas sammanlagt med motsvarade belopp. Vidare ökas anslaget med för att för- stärka auktorisationsverksamheten i syfte att öka antalet muntliga och skriftliga provtillfällen (se utg.omr. 13 avsnitt 3). Anslaget ökas även med –2020 för att ge stöd till myndig- heter i samband med omlokalisering av verksam- het. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:1 Statskontoret minskas med motsvarande belopp. Vidare ökas anslaget med 2017–2019 för administrationen av statlig ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering. Finan- siering sker genom att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg minskas med mot- svarande belopp. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av nationell digital infrastruktur. Se även utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. beslutade och aviserade anslags- att anslaget ökas med anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . , 2019 och 2020 beräknas anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare nyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffnings- tillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten har nyttjats med mellan 268 000– . har ingen organisationskommitté nyttjat krediten. För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i Riksgälds- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kontoret på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att att besluta om en kredit i Riks- gäldskontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Skälen för regeringens förslag: Kreditramen är avsedd att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador. En nyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för försäkringssystemet. Om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger , ska dock regeringen besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. har tidigare beslutat om en sådan tillsvidare gällande kredit. Krediten aktualiseras för prövning på nytt. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 170 826 tkr prisnivå. 3Motsvarar 158 146 tkr prisnivå. 4Motsvarar 156 869 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Ekonomistyrnings- verkets förvaltningsutgifter och för verksam- hetsstöd för den statliga budgetprocessen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De verksamhetsstöd som avses anges i 26 a § förordningen (1996:1515) med instruktion för (RK Statsbudgetsstöd). Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Tjänsteexport. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att finansiera Ekonomi- styrningsverkets arbete kopplat till ansvaret för viss EU-revision, vilket övertog från länsstyrelserna 2009. 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. minskas anslaget med för en tillfällig finan- siering av en ny makromodell vid . Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur. Se även utg. omr. 22 avsnitt 4.5.1. För att varaktigt finan- siera nationella digitala tjänster ökas anslaget med . beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2017. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ekonomistyrnings- verket . , 2019 och 2020 Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:18 Statens servicecenter Anslaget får användas för Statens servicecenters utgifter för särskilda utvecklingsprojekt innefattande bl.a. utlokalisering av myndighets- funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten vid Statens servicecenter finan- sieras med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter. Statens servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomi- administration, löneadministration och e-handel. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande disponerar myndigheten en räntekontokredit. Vid utgången av uppgick utnyttjad räntekontokredit till . Regeringen har satt som mål att Statens servicecenter ska ha sin ekonomi i balans och senast på årsbasis nå ett balanserat resultat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:18 Statens servicecenter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Statens servicecenter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löne- utveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställ- ningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbets- rätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställd- het, mångfald och värdegrundsarbete inom staten. Till området hör , () och följande nämnder: , Statens tjänste- pensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, Statens överklagande- nämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, samt – en kollektivavtals- stiftelse. Regeringens mål för området Statliga arbets- givarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivar- politik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivar- politiska delegeringen i staten. Arbetsgivar- politiken utvecklas i samverkan mellan myndig- heterna och samordnas av . För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de stats- anställda avspeglar befolkningens sammansätt- ning har betydelse för legitimiteten och allmän- hetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av all- mänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna. –Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. –Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. –Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. –Arbetsmiljön i staten ska vara god. –De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i stats- förvaltningen och rollen som statstjänste- man. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående och följs upp av regeringen. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till regeringens mål och delmål används i huvudsak följande indikatorer: –myndigheternas arbete med kompetens- försörjningen, –personalförsörjningsläget i staten, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, –andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, –utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten, –utvecklingen av antalet anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet (PSA), och –årets arbetsmiljöundersökning (genomförs ). var ca 252 400 personer anställda i den statliga sektorn vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbets- marknaden. Bland samtliga månadsavlönade statsanställda har av kvinnorna och av männen en heltidsanställning. Heltid är således norm inom statsförvaltningen. I bilaga 1 utveckling ges en övergripande redovisning av personalstruktu- ren m.m. inom staten. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Här redovisas hur myndigheterna inom området och bidragit till regeringens mål att den statliga arbetsgivarpolitiken ska vara samordnad. är både en förvaltnings- myndighet under regeringen och en medlems- organisation. har vidare i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av Arbetsgivar- verket. förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar för det statliga avtalsområdet. Verket företräder medlemmarna i arbetstvister och svarar för information, råd- givning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbets- givaransvar är medlemmar i . Enligt årsredovisning före- trädde verket därutöver 25 icke-obligatoriska medlemmar med anknytning till det statliga området.8 Dessa medlemmar har sammanlagt drygt 5 000 anställda, vilket utgör av samtliga anställda hos med- lemmar. Vidare har service- avtal med och dess myndigheter samt med Kungliga Hovstaterna. ger därutöver service till vissa nordiska myndig- heter, sammanlagt tre arbetsgivare (att jämföra med fyra 2014). är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften har uppgått till av respek- tive medlems bruttolönesumma. upp- gick intäkterna av medlemsavgifter och service- avgifter till ca , att jämföra med ca 2014. Totalt upp- gick intäkter och avgifter och andra ersättningar till ca 2015, att jämföra med ca 2014. Av de tre nuvarande ramavtalen om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller ett tills vidare och två är tidsbegränsade. Med akademikers centralorganisation (Saco-S) gäller RALS tillsvidare.9 Med , service- och kommunikationsfacket samt med Offentlig- anställdas Förhandlingsråds förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet samman- tagna (OFR/S,P,O) gäller avtalen t.o.m. den 30 september 2016.10 har präglats av fortsatta förhandlingar om ett nytt statligt tjänstepensionsavtal. slöts en överenskommelse om Pensionsavtal för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet 2016 (PA 16) mellan Arbetsgivar- verket å ena sidan, och Saco-S och å den andra sidan. 8 Medlemskapet för Business avser endast handelskontoren. status har tydliggjorts . var obligatorisk medlem hos men räknas de till de icke-obligatoriska. 10RALS 2013–2016. kommelse mellan ovan angivna parter och OFR/S,P,O om anslutning av OFR/S,P,O till avtal och förhandlingsprotokoll med anledning av det träffade pensionsavtalet PA 16. slöt parterna på det statliga avtalsområdet ett nytt ramavtal för samverkan, Samverkan för framtiden, som träder i kraft . Uppföljning av vissa avtal gäller det särskilda villkorsavtalet för vissa statliga anställningar ().