prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Inte har produktivitetstillväxt i näringslivet varit så hög som den var 2015. Produktionstillväxten bedöms bli hög även 2016 och mattas sedan av i takt med BNP- tillväxten 2017. I näringslivet bedöms produk- tivitetstillväxten minska framöver, då de varu- producerande branschernas bidrag till tillväxten minskar. Stark utveckling på arbetsmarknaden Sysselsättningen har ökat snabbt . har arbetskraften ökat lika snabbt, vilket medfört att arbetslösheten har legat kring . Den snabba tillväxten i arbetskraften avtog 2015. Tillsammans med en fortsatt starkt växande sysselsättning har det inneburit att arbetslösheten minskat betydligt både för kvinnor och för män. Även långtids- arbetslösheten minskade 2015 (se avsnitt 9). 8 Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. antalet sysselsatta 2015 var Procentuell förändring om inte annat anges ökade däremot sysselsättningen 2015. Nivå 2014, tusental om inte annat Framåtblickande indikatorer på efterfrågan på företagens anställningsplaner, tyder på en stark efterfrågan i ekonomin, på att sysselsättningen -0,5 fortsätta att stiga (se diagram 3.4 och tabell 3.3). Diagram 3.3 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) -1,6 -2,2 -1,2 -0,5 Anm.: Serierna är säsongrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: och . Sysselsättningen i kommunsektorn väntas lämna bidrag till ökningen av antalet Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kommunala konsumtionen bedöms öka snabbt, Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna Statistik på BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte att tillgå uppdelat på kön. Detta gör att sysselsättningen i kvinnor och män görs inte. 1 BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2 Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3 Enligt nationalräkenskaperna. Nivå avser miljoner timmar. 4 Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med jämföras med den genomsnittliga utvecklingen årsmedeltal för antal sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. 1993–2015 på -0,. 5 Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 6 Genomsnittet är beräknat –2015. 7 Potentiell sysselsättning avser den nivå som skulle råda om arbetsmarknaden var i konjunkturell balans. byggbranschen bedöms sysselsättningen stiga i 8 Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. I prognosen bedöms sysselsättningen 9 Procent av arbetskraften. inom industrin stiga något, men svagare än i 10 Personer i arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. övriga branscher 2016 och 2017. Sysselsättningen ökar starkast i kommunerna minskad andel sysselsatta inom industrin. Sysselsättningen ökade 2015 både i näringslivet och i den offentliga sektorn. det tjänstebranscherna som främst stod för har länge varit svag i den exportinriktade indu- Diagram 3.4 Sysselsatta och sysselsättningsgrad Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraftsdeltagandet oförändrat 2016 och 2017 Arbetskraftsdeltagandet uppgick (se tabell 3.3). Det var väsentligt lägre bland kvinnor än bland män, även om kvinnors arbetskraftsdeltagande har stigit . Arbetskraften väntas fortsätta att öka 2016 och 2017. Eftersom befolkningen bedöms växa i ungefär samma takt väntas arbetskrafts- deltagandet i princip bli oförändrat (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Även om det finns en positiv trend i arbets- kraftsdeltagandet bland äldre och nyanlända, innebär den förändrade befolkningssamman- sättningen att arbets- kraftsdeltagandet totalt sett blir oförändrat. Detta beror bl.a. på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, kommer att utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. Arbetslösheten fortsätter att minska bedöms arbetslösheten minska till följd av att sysselsättningen förväntas öka väsentligt snabbare än arbetskraften (se diagram 3.6). Arbetslösheten bedöms 2017 uppgå till , vilket är något lägre än den bedömda nivån på jämviktsarbetslösheten. Diagram 3.6 Arbetslösa och arbetslöshet Tusental personerProcent av arbetskraften Antal arbetslösa (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Den starka BNP-tillväxten 2015 ledde till en snabb konjunkturuppgång i svensk ekonomi. Det s.k. BNP-gapet visar hur faktisk BNP avviker från den bedömda potentiella nivån och är ett mått på i vilken utsträckning resurserna i ekonomin används. Mätt med BNP-gapet fortsätter resursutnyttjandet att stiga 2016 och bedöms bli något positivt både 2016 och 2017 (se diagram 3.7). Även om arbetsmarknadsgapet, dvs. skillnaden mellan faktiskt och potentiellt arbetade timmar i procent av potentiellt arbetade timmar, sluts fortsätter det att vara negativt 2016. Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källa: Egna beräkningar. Indikatorer visar att företagen har fått allt svårare att rekrytera personal. Enligt Arbetsför- medlingens statistik ökade bristen på arbetskraft både i näringslivet och i den offentliga sektorn (se diagram 3.8). I den offentliga sektorn var bristen särskilt påtaglig, i synnerhet inom yrken som kräver efter- gymnasial utbildning, t.ex. bland lärare, läkare och sjuksköterskor. Mer än varannan arbets- givare inom offentlig sektor uppgav att den hade svårt att rekrytera personal. Diagram 3.8 Andel arbetsgivare med brist på arbetskraft Anm.: Statistiken samlas in halvårsvis. Sista observation är . Källa: Arbetsförmedlingen. Konjunkturbarometern visar att bristtalen i näringslivet fortsatte att stiga även . Sammantaget pekar arbets- marknadsstatistiken på att resursutnyttjandet stiger på arbetsmarknaden. Det bedöms dock fortfarande finnas lediga resurser på arbets- marknaden och resursutnyttjandet förväntas vara balanserat först . baseras bl.a. på att den upplevda bristen på arbetskraft i näringslivet än så länge är lägre än 2007, då resursutnyttjandet på arbetsmarknaden senast bedöms ha varit balanserat. Dessutom har löneutvecklingen varit dämpad. Utfallet från den pågående avtalsrörelsen blir en indikation på hur pass stramt resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är. Produktivitetstillväxten i näringslivet var mycket stark 2015. tyder flera indikatorer på att företagen utnyttjar sina befintliga resurser, i form av t.ex. maskiner och personal, i högre utsträckning än normalt. i näringslivet som uppger att det är brist på efterfrågan är relativt låg och före- tagens anställningsplaner ligger sammantaget på en hög nivå. Resursutnyttjandet inom företagen i näringslivet som helhet bedöms ha varit något ansträngt 2015 och fortsätta att vara det 2016. Ett uttryck för detta är att produktivitetsgapet, som visar den faktiska produktivitetens avvikelse från den bedömda potentiella nivån, förväntas vara positivt (se diagram 3.7). Stigande inflation och löner 2016 och 2017 Inflationen har varit låg (se diagram 3.9), både mätt som förändring i konsumentprisindex (KPI) och i konsument- prisindex med fast ränta (KPIF). KPI har dämpats till följd av reporänte- sänkningar. Dessutom bidrog en allmänt svag prisutveckling i omvärlden, i synnerhet fallande energipriser, till att tydligt hålla tillbaka inflationstakten 2015. Andra bidragande orsaker var det låga resursutnyttjandet och att för- väntningar om inflationen var på relativt låga nivåer. Den underliggande in- flationstakten, mätt som KPIF exklusive energi, har dock uppvisat en stigande trend (se diagram 3.9). Uppgången kan till stor del förklaras av högre priser på importerade varor och tjänster till följd av att kronan har försvagats , medan prisutvecklingen på inhemska tjänster har varit svag. KPIF bedöms stiga 2016 och 2017 (se tabell 3.4). Ett högre resursutnyttjande förväntas öka företagens möjligheter att föra över sina kostnader till konsumenterna. Dessutom bidrar förändringar av skatter och avdrag till att höja inflationstakten 2016. också ge ett mindre negativt bidrag till in- flationen jämfört med . bidrar energipriserna i stället positivt till inflationsutvecklingen. Uppgången i inflationen motverkas dock något av en förväntad kron- förstärkning. Löneökningstakten var dämpad 2015 enligt konjunkturlönestatistiken. Den starka återhämt- ningen på arbetsmarknaden väntas bidra till att lönerna ökar snabbare 2016 och 2017 (se tabell 3.4). Även om inflationen bedöms ta fart 2017 bedöms ökningen av de nominella lönerna bidra till att reallönerna fortsätter att växa i en relativt hög takt. Reallönerna i hela ekonomin väntas öka med i genomsnitt 2016 och 2017. Det är i linje med reallöneutvecklingen sedan införandet av industriavtalet. Tabell 3.4 Inflation och löner Procentuell förändring om inte annat anges KL, hela ekonomin1,3 NR, hela ekonomin4 Anm.: Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . Det beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 2KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 4Timlön enligt nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Låga räntor och svag krona har sänkt reporäntan successivt . Räntan var och sänktes till -0,. genomför också ett program för köp av statsobligationer. Åtgärderna har sam- mantaget medfört att penningpolitiken blivit mycket expansiv. Reporäntan förväntas ligga kvar på en låg nivå 2016, för att sedan stiga något 2017 (se tabell 3.5). Tabell 3.5 Räntor och växelkurser Procent och årsgenomsnitt om inte annat anges -0,3 -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX1 1Index, oktober 1992=100. Källor: och egna beräkningar. Räntan på svenska fem- och tioåriga stats- obligationer har fallit något, delvis som ett resultat av den mer expansiva penningpolitiken. Den gradvisa åter- hämtningen i svensk ekonomi förväntas fram- över att medföra långsamt stigande stats- obligationsräntor. Makroekonomisk statistik och central- bankernas agerande, både i och i omvärlden, bidrog 2015 och under inledningen av 2016 till relativt stora rörelser i kronans växelkurs. Sänkningarna av reporäntan och statsobligationsköpen bedöms ha bidragit till en försvagning av kronan mot många valutor, medan en något högre inflation och BNP- tillväxt i än förväntat har haft en motverkande effekt. Kronan förväntas stärkas i långsam takt framöver. Till detta bidrar att har aviserat att den kan agera om en alltför stark kronförstärkning riskerar att bryta uppgången i inflationen. 3.3Utvecklingen 2018–2020 I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska utvecklingen –2020, antas att BNP-utveck- lingen på bestäms av utbudsfaktorer, såsom den potentiella produktiviteten och det potentiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Det antas också att inga nya tillfälliga eko- nomiska störningar påverkar ekonomin, utöver de som redan är kända. Vidare antas att inga regeländringar görs som påverkar de offentliga utgifterna och inkomsterna, utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget . Mot bakgrund av regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020, som innebär att antalet kvinnor och män som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka, avser regeringen att presentera ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten. Sammantaget väntas potentiell BNP växa relativt snabbt 2018–2020 (se bilaga 1). Det beror främst på en snabb befolkningstillväxt, som höjer det potentiella antalet arbetade timmar genom att arbetskraftsutbudet ökar.9 Jämviktsarbetslös- heten bedöms vara i stort sett oförändrad 2015– 2020 (se diagram 3.10). Det beror på flera motverkande faktorer. Det kommer in många 9 Denna bedömning bygger på en uppdatering av befolkningsprognosen som genomförts av och som beaktar prognos . nyanlända på arbetsmarknaden som i högre utsträckning än andra är arbetslösa, vilket höjer jämviktsarbetslösheten . Sam- tidigt avtar effekter av den utdragna låg- konjunkturen, s.k. persistenseffekter, som inne- burit förhöjd långtidsarbetslöshet och därmed förlorat humankapital. Tillsammans med de av regeringen föreslagna och genomförda reformer bidrar det till att sänka jämvikts- arbetslösheten. Diagram 3.10 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet Källor: och egna beräkningar. Den potentiella produktivitetstillväxten i näringslivet har varit förhållandevis långsam , delvis som en följd av den utdragna lågkonjunkturen. I takt med stigande efterfrågan, som gynnar produktivitetshöjande investeringar, bedöms tillväxten i näringslivets potentiella produktivitet successivt öka. Sammansättningseffekter från en större offentlig sektor gör emellertid att den potentiella produk- tiviteten i ekonomin som helhet växer lång- sammare 2016–2020 än vad den har gjort historiskt. Hur potentiell BNP beräknas är beskrivet i promemorian Metod för beräkning av poten- tiella variabler som publicerats på regeringens hemsida, . Regionala skillnader i BNP-tillväxten präglar omvärldsutvecklingen BNP-tillväxten i omvärlden –2020 känne- tecknas av regionala skillnader. I euroområdet bedöms BNP-tillväxten bli jämförelsevis låg, i genomsnitt . En faktor som bidrar till att euroområdets tillväxt bedöms bli låg är en fortsatt anpassning av skuldsättningen bland hushåll och i offentliga sektorer i flera euroländer. BNP-tillväxten i bedöms avta något 2018–2020, men bli klart högre än i euroområdet (se tabell 3.6). Bland de framväxande ekonomierna förväntas den kinesiska BNP-tillväxten, som mattats av , stabiliseras på . huvudsakliga handelspartners tillväxt bedöms uppgå till 2018– 2020. Den svenska exporttillväxten väntas bli stark 2016 för att sedan mattas av . bedöms den åter öka, men trots detta bli lägre än genom- snittet 1993–2015. Högt resursutnyttjande i svensk ekonomi Resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, bedöms bli något ansträngt 2016–2018 (se tabell 3.6). BNP-tillväxten blir hög 2016, men bedöms därefter bromsa in. växer BNP med i genomsnitt . En bidragande faktor till detta är att den offentliga konsumtionen bedöms växa betydligt lång- sammare dessa år . Hushållens konsumtion väntas däremot växa i hög takt. Denna utveckling möjliggörs av en i utgångsläget hög sparkvot och av att de disponibla inkomsterna växer i jämförelsevis snabb takt. växer befolkningen snabbt och till- växten i hushållens konsumtion per capita blir därför inte lika hög (se diagram 3.11). Diagram 3.11 Hushållens konsumtion och hushållens konsumtion per capita Hushållens konsumtion per capita Källor: och egna beräkningar. Bidraget till BNP-tillväxten från nettoexporten väntas bli något positivt 2019 och 2020 när exporttillväxten ökar. konjunkturell balans 2019 och därefter växer BNP i linje med den potentiella BNP-tillväxten. Eftersom potentiell BNP bedöms växa i snabb takt blir BNP-tillväxten betydligt högre 2020 jämfört med de föregående åren. Något högre arbetslöshet 2018–2020 Den snabba konjunkturuppgången bedöms leda till att företagen utnyttjar resurser i form av personal och maskiner i något högre ut- sträckning än normalt 2016. Året därpå väntas dock resursutnyttjandet inom företagen återgå till normala nivåer. Det medför att företagens behov av personal fortsätter att stiga snabbt och att sysselsättningen växer i hög takt 2017, trots att BNP-tillväxten mattas av. Ökningen i sysselsättningen överskrider ökningen i arbets- kraften och arbetslösheten fortsätter därför minska . Sysselsättnings- tillväxten väntas bromsa in 2018 till följd av det något ansträngda resursutnyttjandet i ekonomin, vilket bidrar till en högre arbetslöshet. väntas också förhållandevis många nyanlända träda in på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att bli sysselsatta, vilket leder till att arbetslösheten blir högre. Sammantaget bedöms arbetslösheten stiga svagt 2018–2020 (se diagram 3.10), givet föreslagna och genomförda reformer. Sysselsättningstillväxten 2018–2020 bedöms sammantaget bli i linje med genomsnittet –2015. Befolkningen i åldern 15–ökar dock mer än sysselsättningen . Det får till följd att sysselsättnings- graden, andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–, minskar något. Ett högre resursutnyttjande ger större möjlig- heter för företagen att höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation. Kronan bedöms dock förstärkas något, vilket kan dämpa ökningstakten i importpriserna. Sammantaget bedöms KPIF nå 2018 och därefter stabiliseras på den nivån. antas höja reporäntan gradvis, med början 2017. Fortsatt låga styrräntor i omvärlden antas dock resultera i att reporäntan höjs i långsam takt. bedöms reporäntan uppgå till . Tabell 3.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX8 BNP världen, KIX-vägd10 Anm.: Försörjningsbalansen anges i fasta priser, referensår 2014. Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 5Procent av arbetskraften, 15–. 6Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 10BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. Källor: , , , och egna beräkningar. 3.4Risker och alternativa scenarier Prognoser över den ekonomiska utvecklingen omgärdas av osäkerhet som ökar med prognos- horisontens längd. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några av riskerna i prognosen. Stor osäkerhet omgärdar prognosen prognos över antalet asyl- sökande är mycket osäker. Hur många personer som söker asyl i beror både på utvecklingen i konfliktdrabbade områden och på beslut i såväl som på EU-nivå. Antalet asylsökande har betydelse för bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen. Antalet asylsökande ökade snabbt 2015 och förväntas, enligt , vara högt även . Det leder bl.a. till stora rekryteringsbehov i kommunsektorn, som redan har brist på personal. Huruvida kommunerna och landstingen i tillräcklig omfattning lyckas rekrytera personal kan påverka utvecklingen av den offentliga kon- sumtionen och arbetsmarknaden i prognosen (se vidare avsnitt 8.4). Bedömningen av arbetslösheten utgår från att ekonomin är i balans. Det betyder att arbetslösheten och jämviktsarbetslösheten är på samma nivå. Jämviktsarbetslösheten är svårbedömd, inte minst eftersom det är ett teoretiskt begrepp som inte går att observera med tillgänglig statistik. De reformer som regeringen har genomfört bedöms sammantaget sänka jämviktsarbetslösheten. Att fler nyanlända blir en del av arbetskraften innebär att jämviktsarbetslösheten ökar, eftersom personer med korta vistelsetider har en lägre sysselsättningsgrad. Osäkerheten kring stor- leken på reformeffekterna tillsammans med svårigheten att bedöma antalet asylsökande till gör därför att osäkerheten är särskilt stor när det gäller prognosen för hur arbetslösheten utvecklas till 2020. Arbetslösheten kan således bli lägre eller högre än enligt den bedömning som gjorts i denna prognos. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer att presentera ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten. Andra risker som påverkar prognosen över den ekonomiska utvecklingen är hushållens skuldsättning och bostadspriserna, som befinner sig på höga nivåer i ett historiskt perspektiv. Om priserna på bostäder skulle falla snabbt finns risk för negativa konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen. Kronans utveckling är ytterligare en risk i prognosen. Vid kraftig finansiell turbulens finns en betydande risk för stora rörelser i kronans växelkurs. Om marknaden, i ett sådant läge, bedömer svenska finansiella tillgångar som säkra, kan kronan förstärkas betydligt mer än vad som antas i prognosen. Det skulle påverka svensk konkurrenskraft negativt och därmed få negativa konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen. De internationella riskerna är betydande är en liten, öppen ekonomi, vilket innebär att utvecklingen i omvärlden alltid är en viktig förutsättning för svensk tillväxt. I likhet med är riskerna för utvecklingen av den internationella ekonomin betydande, och de bedöms dessutom ha ökat . Sammantaget är riskbilden något mer negativ jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Utvecklingen i de framväxande ekonomierna är en betydande risk. Bland annat kan tillväxten i bromsa in snabbare än väntat. Osäkerheten kring den kinesiska ekonomin har bidragit till kraftiga prisfall på råolja och andra råvaror. Flera framväxande ekonomier är beroende av export- inkomster från råvaruförsäljning och efterfrågan från . En med låga priser kan därför innebära svag tillväxt i dessa länder. En svagare efterfrågan från utgör dessutom en risk för avancerade ekonomier, eftersom efterfrågan i är en viktig drivkraft för den globala tillväxten. tilltog BNP-tillväxten i bl.a. , euroområdet och . Men /2016 har allt fler tecken på en avmattning i dessa ekonomier dykt upp. Framför allt syns det i en bred nedgång i förtroendeindikatorer för såväl tillverknings- industrin som inhemska sektorer, inklusive konsumtion. Även utvecklingen i våra grannländer, som har stor betydelse för efterfrågan på svensk export, riskerar att bli svagare än i prognosen. kan drabbas hårdare av minskad efterfrågan från omvärlden och i kan inbromsningen bli tydligare om oljesektorns nedgång sprids till övriga delar av ekonomin. Den brittiska folkomröstningen om EU- medlemskapet utgör också en risk. Om det brittiska folket röstar för att lämna EU kan det leda till av finansiell oro medan en förhandling mellan EU och pågår om vilken formell handels- relation som ska ersätta den nuvarande. Inget land har ännu lämnat EU och konsekvenserna av ett sådant beslut är därmed svåra att förutse. Det råder stor osäkerhet kring de realekonomiska effekterna för bl.a. handelsrelationer och finans- marknader i ett sådant scenario. Även den geopolitiska osäkerheten har ökat. Osäkerheten är kopplad till konflikter i och , med ett stort antal människor på flykt till och hot om terrorism. Om den geopolitiska utvecklingen förvärras kan återhämtningen i världsekonomin hämmas, vilket påverkar en liten och öppen ekonomi som den svenska. Den ekonomiska ojämlikheten i världen utgör också en risk som kan påverka den ekonomiska utvecklingen. I har den relativa fattig- domen ökat. Det finns forskning som visar ett samband mellan ekonomisk tillväxt och in- komstspridning. En större inkomstspridning har ett negativt samband med tillväxten på . Klimatförändringarna och klimatpolitiken kommer att påverka den globala ekonomin. Det finns risker kopplade till ett mer oförutsägbart väder och övergången till en mer fossilfri ekonomi kräver stora förändringar. stora finansiella sektor är mindre exponerad mot fossiltunga sektorer än den finansiella sektorn i många andra länder. är dock ett exportberoende land som påverkas av omvärlden. Den svenska ekonomin och den finansiella sektorn kommer därför att påverkas av klimatrelaterade risker framöver. Finans- inspektionen har presenterat en analysrapport gällande sådana risker. En starkare utveckling är möjlig