prop · H4036 · 2016-09-20 00:00:00 — Det ska upprättas en årsredovisning enligt lagstiftningen i den medlemsstat där sätet är beläget samt en årsredovisning på grundval av internationella redovisningsstandarder enligt definitionerna i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (den s.k. IAS-förordningen). EUPP-förordningen innehåller inga närmare regler om hur redovisningen ska göras. Kopia av redovisningen ska även skickas till utanordnare och till den nationella kontaktpunkt som ska finnas i varje medlemsstat enligt förordningen. Samma instanser ska också förses med en revisionsberättelse avseende räkenskapernas tillförlitlighet och lagenligheten och riktigheten i intäkts- och kostnadsredovisningen. Revisionsberättelsen ska upprättas av ett oberoende organ eller en oberoende sakkunnig, som får sitt mandat och betalas av . Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser är skyldiga att tillhandahålla den information som krävs för att revisionen ska kunna utföras. Varje misstanke om oegentligheter ska rapporteras till och Europaparla- mentets utanordnare (artikel 23). De europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna ska förse , utanordnare och den nationella kontaktpunkten med en förteckning över och bidragsgivare samt deras respektive donationer eller bidrag. Om ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse allvarligt åsidosätter nationell rätt och respekten för unionens grundläggande värden enligt artikel 2 i , kan organisationen avregistreras. En europeisk politisk stiftelse ska automatiskt fråntas sin ställning som sådan om det parti till vilket den är knuten stryks ur registret (artikel 10.6). Om en organisation i samband med en avregistrering får status som juridisk person enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där sätet är beläget, ska detta betraktas som en omvandling av statusen som europeisk juridisk person till en status som nationell juridisk person. 2016/17:6 rättigheter och skyldigheter som det europeiska rättssubjektet hade ska i sådana fall kvarstå oinskränkta (artikel 16.5). I de fall då det europeiska politiska partiet eller den europeiska politiska stiftelsen inte förvärvar status som juridisk person i den medlemsstat där sätet är beläget, ska avveckling ske i enlighet med den medlemsstatens lagstiftning (artikel 16.6). 6 Politiska partier i svensk rätt De etablerade politiska partierna i är normalt organiserade i form av ett antal ideella föreningar på central, regional och lokal nivå som var och en är en juridisk person. Det finns inte någon lag som reglerar ideella föreningars uppkomst, verksamhet eller upphörande. Det viktigaste regelverket för en ideell förening är dess stadgar. Vissa grundläggande regler för ideella föreningar har också utvecklats i rättspraxis eller finns att härleda från allmänna associationsrättsliga principer. För att en ideell förening ska bildas i juridisk mening fordras att ett antal fysiska eller juridiska personer kommer överens om att samverka för en gemensam målsättning. Denna överenskommelse måste ha formaliserats i stadgar. Stadgarna är normalt skriftliga och ska innehålla föreningens namn och ändamål samt bestämmelser om hur beslut i föreningens angelägenheter ska fattas. Vidare får det anses vara ett krav för en ideell förening att den har någon form av styrelse eller ledningsorgan som kan företräda föreningen. När dessa förutsättningar är uppfyllda blir föreningen en juridisk person och får rättskapacitet, dvs. kan ingå avtal, äga egendom, ansöka om bidrag, ha anställda och uppträda som part inför myndigheter och domstolar. Till skillnad från vad som gäller för t.ex. ekonomiska föreningar finns det inte något generellt krav på registrering av en ideell förening. Näringsidkande ideella föreningar som enligt bokföringslagen (1999:1078) är skyldiga att upprätta årsredovisning måste låta sig registreras i handelsregistret, se 2 § handelsregisterlagen (1974:157). Ett utmärkande drag för en ideell förening är den ideella karaktären som särskiljer den från en ekonomisk förening. Det enklaste exemplet på det är att ändamålet är ideellt, dvs. syftar till att främja ett annat ändamål än medlemmarnas ekonomiska intressen. Det saknar då betydelse om ändamålet främjas genom att en näringsverksamhet bedrivs. Men även en förening som främjar medlemmarnas ekonomiska intressen kan vara ideell, om den inte bedriver näringsverksamhet. En ideell förening upphör i regel genom att medlemmarna beslutar om det. Om inte annat följer av stadgarna, räcker det sannolikt med absolut majoritet för beslutet. Föreningen kan också upphöra genom ett konkursförfarande. 6.2Redovisning och revision i ideella föreningar Vem som är bokföringsskyldig, hur den löpande bokföringen ska föras och avslutas varje räkenskapsår och hur räkenskapsinformation arkiveras anges i bokföringslagen. Den lagen kompletteras av årsredovisningslagen (1995:1554) som anger hur årsredovisningar, koncernredovisningar och delårsrapporter upprättas och offentliggörs. I revisionslagen (1999:1079) finns bestämmelser om revisionsplikt som gäller för de ideella föreningar som enligt bokföringslagen är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning. En ideell förening är bokföringsskyldig om den bedriver näringsverksamhet, är moderföretag i en koncern eller har tillgångar till ett värde som överstiger en och . Om en ideell förening är bokföringsskyldig, omfattar bokföringsskyldigheten föreningens verksamhet i sin helhet, dvs. även de delar som drivs ideellt (2 kap. 2 § bokföringslagen). Med näringsverksamhet avses i bokföringslagen all verksamhet som är av ekonomisk natur och bedrivs yrkesmässigt. Även en begränsad verksamhet kan vara näringsverksamhet och den behöver inte ha ett vinstsyfte. Exempel på vad som kan vara näringsverksamhet för ideella föreningar är insamlingar, lotterier, uthyrning av föreningslokaler, upplåtelse av reklam i föreningstidningar och på webbplatser på internet, försäljning av föreningsprodukter samt utförande av dagsverken och andra tjänster mot ersättning. Att en förening har inkomster i form av medlemsavgifter, bidrag från staten och kommuner eller får gåvor och stipendier innebär däremot inte i sig att näringsverksamhet föreligger. När bokföringsskyldigheten bedöms med hänsyn till värdet på tillgångarna ska varje tillgång tas upp till ett värde som motsvarar vad tillgången kan anses betinga vid en försäljning under normala förhållanden. Fastigheter och byggnader som är lös egendom tas dock upp till taxeringsvärdet, om ett sådant värde finns (2 kap. 4 § bokföringslagen). Om en ideell förening vid bildandet har tillgångar till ett värde som överstiger en och , är den bokföringsskyldig . Om gränsvärdet överskrids först efter det att föreningen har bildats, uppstår bokföringsskyldigheten vid det efterföljande . Bokföringsskyldigheten upphör om värdet på tillgångarna har underskridit gränsbeloppet vid utgången av (2 kap. 2 § bokföringslagen). En ideell förening ska upprätta en årsredovisning om den uppfyller minst två av följande tre villkor under vart och ett av : föreningen har haft fler än 50 anställda i medeltal, företagets balansomslutning har uppgått till mer än och företagets nettoomsättning har uppgått till mer än . Motsvarande gäller om den ideella föreningen är moderföretag i en koncern och koncernen når upp till mer än ett av gränsvärdena (6 kap. 1 § bokföringslagen). En skyldighet att upprätta årsredovisning kan också vara föreskriven i stadgarna. 2016/17:6 En årsredovisning ska upprättas och offentliggöras enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen (6 kap. 2 § bokföringslagen). Årsredovisningen består av en balansräkning, en resultaträkning, noter med tilläggsupplysningar, en förvaltningsberättelse och, i vissa fall, en kassaflödesanalys (2 kap. 1 § årsredovisningslagen). I balansräkningen redovisas samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital i sammandrag. Intäkter och kostnader redovisas i resultaträkningen. I noterna och i förvaltningsberättelsen ska därutöver lämnas ytterligare information. Det rör sig t.ex. om vilka principer som har tillämpats för att värdera tillgångar och skulder respektive händelser av väsentlig betydelse som har inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut. Om den löpande redovisningen inte behöver avslutas med en årsredovisning, avslutas den med ett årsbokslut (6 kap. 3 § bokföringslagen). Ett årsbokslut ska bestå av en resultaträkning och en balansräkning samt kompletteras med vissa ytterligare uppgifter (6 kap. 4 och 5 §§ bokföringslagen). Om den årliga nettoomsättningen uppgår till högst , får ett förenklat årsbokslut upprättas (6 kap. 3 § andra stycket bokföringslagen). Ett förenklat årsbokslut består endast av en balansräkning och en resultaträkning (6 kap. 6 § bokföringslagen). En ideell förening som upprättar årsredovisning ska hålla årsredovisningen tillgänglig för alla som är intresserade senast från efter räkenskapsårets utgång. En kopia av den ska ges in till efter föreläggande. Om föreningen är ett större företag eller moderföretag i en större koncern, ska en sådan kopia ges in till utan föreläggande (8 kap. 3 § årsredovisningslagen). Ett årsbokslut ska färdigställas så snart det kan ske, dock senast efter räkenskapsårets utgång (6 kap. 7 § bokföringslagen). Årsbokslutet är en intern handling och behöver inte offentliggöras. En ideell förening som är skyldig att upprätta en årsredovisning omfattas av revisionsplikt och minst en revisor ska vara auktoriserad (2 och 12 §§ revisionslagen). Revisorns uppgift är att granska föreningens årsredovisning och bokföring samt ledningens förvaltning. Granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Revisionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport i form av en revisionsberättelse (5 och 6 §§ revisionslagen). Syftet med revisionen är att tillgodose bl.a. medlemmarnas och borgenärernas intresse av att det finns en ändamålsenlig kontroll av att föreningens verksamhet sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att föreningens ställning och resultat redovisas riktigt. De allra flesta ideella föreningar omfattas inte av kravet på revision i revisionslagen. Sådana föreningar har dock normalt bestämmelser om revision i sina stadgar. Revisionen är i dessa fall en intern föreningsangelägenhet. Ofta ställs det i stadgarna inget krav på revisorns kompetens, utan även andra personer än auktoriserade eller godkända revisorer kan utses. De etablerade riksdagspartierna i bedriver samtliga verksamhet av sådan art och omfattning att de är bokföringsskyldiga och måste avsluta räkenskaperna med en årsredovisning. På regional och framför allt lokal nivå kan ett parti ha ett mer begränsat medlemsantal och en verksamhet av sådant slag att bokföringsskyldighet inte föreligger. Sådana mindre partiföreningar upprättar i regel sina räkenskaper på andra grunder än de som anges i bokföringslagen. För många partiföreningar följer en bokföringsskyldighet redan av partiets stadgar. Bokföringsskyldighet kan även föreligga på bl.a. den grunden att banker och bidragsgivande myndigheter ställer krav på att ideella föreningar har god kontroll över sin ekonomiska verksamhet och att partierna således kan redovisa hur pengarna i verksamheten har använts. 6.4Skatteregler för ideella föreningar Ideella föreningar är, i likhet med andra svenska juridiska personer, skattskyldiga för alla sina inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet, se 6 kap. 3 och 4 §§ samt 13 kap. 1–3 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Detta innebär att föreningarna är skattskyldiga i för alla sina inkomster i och i utlandet. Det finns dock särskilda inkomstskatteregler som innebär att det under vissa förutsättningar görs undantag från vad som annars skulle gälla skattemässigt. Ideella föreningar som uppfyller ändamåls-, verksamhets-, fullföljds- och öppenhetskraven i 7 kap. IL är skattskyldiga bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL (inskränkt skattskyldighet), se 7 kap. 3 § IL. För inskränkt skattskyldighet krävs att en ideell förening har ett eller flera allmännyttiga ändamål, dvs. ändamål som främjar exempelvis politisk verksamhet, se 7 kap. 4 § IL. En ideell förening som uppfyller kraven för inskränkt skattskyldighet är inte heller skattskyldig för sådan inkomst av näringsverksamhet som utgör ett direkt led i främjandet av allmännyttiga ändamål eller har annan naturlig anknytning till sådana ändamål. Inkomst som kommer från verksamhet som avser försäljning av skänkta varor och som utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete kan vidare undantas från beskattning. Detta gäller även sådan näringsverksamhet som avser annat än försäljning av skänkta varor och som av hävd har utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Detsamma gäller för inkomst från en fastighet som används i verksamheten på sådant sätt som anges i 3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), se 7 kap. 3 § IL. 7 Anpassning av svensk rätt 7.1En ny lag införs Regeringens förslag: En ny lag med kompletterande bestämmelser till EUPP-förordningen införs. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Reglerna om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser har meddelats i förordningsform. En EU-förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Det innebär att den varken ska eller får inkorporeras eller transformeras till nationell rätt. Om en viss fråga regleras i EUPP- förordningen, ska och får således inte utfärda några bestämmelser om samma fråga.23456789 För frågor som inte regleras i EUPP-förordningen eller som endast delvis regleras där ska de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska stiftelserna lyda under nationell rätt i den medlemsstat där de har sina respektive säten. Med säte avses här den plats där den centrala förvaltningen finns (artikel 2.11). Verksamhet i andra medlemsstater ska lyda under gällande nationell rätt i dessa medlemsstater (skäl 19 och artikel 14.2). För frågor som regleras varken i EUPP-förord- ningen eller i nationell rätt ska bestämmelserna i stadgarna tillämpas (artikel 14.3). Det sagda innebär att europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser precis som flera andra EU-rättsliga associationsformer, t.ex. europakooperativ och europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS), kommer att falla under en blandning av EU-rättsliga och nationella bestämmelser. I vissa delar behöver svensk rätt anpassas till förordningen. Det gäller t.ex. i fråga om redovisning och revision. De nationella bestämmelser som föranleds av EUPP-förordningen bör som utgångspunkt inordnas i det befintliga regelverket. På så sätt undviks att lagstiftningens struktur kompliceras i onödan. I vissa delar finns det emellertid nackdelar eller svårigheter med att föra in bestämmelser i befintlig lagstiftning. Det saknas t.ex. i gällande regler ett sammanhang där det på ett övergripande plan kan anges hur europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ska behandlas i svensk rätt. Sådana bestämmelser bör därför föras in i en ny lag som kompletterar EUPP-förordningen. En fråga är hur hänvisningen till EUPP-förordningen bör utformas. Hänvisningar till EU-rättsakter kan avse en bestämd lydelse av rättsakten, s.k. statisk hänvisning, eller den gällande lydelsen, s.k. dynamisk hänvisning. Förordningen är direkt tillämplig i , vilket även gäller senare beslutade ändringar. De regler som föreslås tillgodoser till stor del EU:s Det är t.ex. till en som årsredovisningen och Prop. 2016/17:6 revisionsberättelsen ska ges in. Även om förordningen ändras är skyldigt att ha sådana bestämmelser som gör att förordningen går att tillämpa. Det talar för att hänvisningarna bör vara dynamiska. Om hänvisningen i stället görs statisk och förordningen ändras, kan t.ex. de allmänna reglerna om bokföringsskyldighet för ideella föreningar komma att tillämpas. Det är inte lämpligt. Hänvisningarna bör därför vara dynamiska. Vissa uppgifter på nationell nivå ska enligt EUPP-förordningen fullgöras av en nationell kontaktpunkt. Utpekandet av svensk kontaktpunkt kommer att ske i särskild ordning och behandlas inte i lagstiftningsärendet. 7.2Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser jämställs med ideella föreningar Regeringens förslag: Ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse ska i svensk rätt jämställas med en ideell förening. Om något annat följer av EUPP-förordningen eller är särskilt föreskrivet, ska det dock gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna godtar eller har inga syn- punkter på promemorians förslag. och Kammarkollegiet ifrågasätter dock om europeiska politiska stiftelser bör betecknas som stiftelser i svensk rätt. Skälen för regeringens förslag Politiska partier är associationsrättsligt vanligtvis att betrakta som ideella föreningar. De har ideella intressen och bedriver ingen ekonomisk verksamhet. Ett europeiskt politiskt parti har samma karaktärsdrag. De krav som ställs på en sammanslutning för att den ska kunna registreras som ett europeiskt politiskt parti i fråga om stadgar och förvaltning gör att den enligt ett svenskt synsätt är att bedöma som en ideell förening. Europeiska politiska partier bör därför, i frågor som bedöms enligt nationell rätt, hanteras på samma sätt som ideella föreningar. Att ett europeiskt politiskt parti i svensk rätt jämställs med en ideell förening innebär att man vid rättstillämpningen får hämta ledning från rättspraxis och allmänna rättsprinciper som tillämpas i fråga om ideella föreningar. I de delar det finns författningsregler som träffar ideella föreningar tillämpas dessa. Om en fråga regleras i EUPP-förordningen, har dock förordningens regel företräde. Det bör i lag klargöras hur denna nya europeiska juridiska person ska behandlas i svensk rätt. En bestämmelse om det tas lämpligen in i den särskilda lag som föreslås komplettera EUPP-förordningen. 2016/17:6 Europeiska politiska stiftelser En enhet som är formellt knuten till ett europeiskt politiskt parti och som genom sin verksamhet stöder och kompletterar det partiets målsättningar benämns i EUPP-förordningen ”europeisk politisk stiftelse” (artikel 2.4). Den engelska språkversionen av förordningen talar om ”European political foundation”. Bortsett från beteckningen har en europeisk politisk stiftelse få likheter med stiftelser enligt stiftelselagen (1994:1220). En svensk stiftelse bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål (1 kap. 2 § stiftelselagen). Några medlemmar finns inte och stiftelsen är därför inte en association i egentlig mening. Flera begränsningar finns av hur stiftelsen får förvaltas, vilket bl.a. avser att säkerställa att egendomen används för det angivna ändamålet. Det är därför bl.a. noga reglerat under vilka förutsättningar stiftelsens stadgar får ändras. En europeisk politisk stiftelse har ingen avskild förmögenhet. Den bildas genom ett registreringsbeslut av . Det är förutsatt att den kan ha medlemmar och att stadgarna kan ändras efter ett internt förfarande. Ett annat särdrag hos den europeiska politiska stiftelsen är att den måste vara formellt knuten till ett europeiskt politiskt parti. Den har alltså inte någon självständig ställning (se artikel 10.6 i EUPP-förordningen). En europeisk politisk stiftelse uppfyller således inte kraven på en stiftelse enligt svensk rätt. Det finns inte skäl att anpassa stiftelselagen för att den ska kunna tillämpas i fråga om denna form av organisation. Frågan är då vad som i stället ska gälla. Europeiska politiska stiftelser har, liksom de partier som de knyts till, ett uttalat ideellt syfte. De har även i övrigt stora likheter med ideella föreningar. Detta och den nära kopplingen till partierna gör att även de europeiska politiska stiftelserna i svensk rätt bör jämställas med ideella föreningar. En sådan ordning har den fördelen att ett europeiskt politiskt parti och en europeisk politisk stiftelse lyder under samma nationella regler. Kammarkollegiet och invänder mot att beteckningen stiftelse används i fråga om europeiska politiska stiftelser. Kollegiet pekar på konflikter med stiftelselagen. Regeringen instämmer i att beteckningen är mindre lämplig med hänsyn till risken för missförstånd. Fråga är emellertid om ett specifikt EU-rättsligt reglerat rättssubjekt. Med hänsyn till förordningens terminologi och behovet av igenkänning i det internationella samarbetet är det knappast ett genomförbart alternativ att använda en annan beteckning. I och med att det i lag tydligt anges att en europeisk politisk stiftelse i svensk rätt jämställs med en ideell förening måste förhållandet anses tillräckligt klargjort. Möjligheten att ställa ytterligare krav på stadgarna bör inte utnyttjas Regeringens bedömning: Möjligheten att ställa ytterligare krav på stadgarna i ett europeiskt politiskt parti eller en europeisk politisk stiftelse bör inte utnyttjas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna godtar eller har ingen invändning mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 4 i EUPP-förord- ningen ska stadgarna för ett europeiskt politiskt parti följa tillämplig rätt i den medlemsstat där det har sitt säte. I artikeln anges dock vissa krav på vad stadgarna åtminstone måste innehålla. Sålunda måste de innehålla bl.a. partiets beteckning och logotyp, adress till sätet, ett politiskt program som fastställer syften och målsättningar samt bestämmelser om partiets organisation och förfaranden, inbegripet bestämmelser om upprättande, godkännande och granskning av årsredovisningen. Därutöver måste stadgarna enligt förordningen innehålla bestämmelser om intern partiorganisation. De ska reglera åtminstone vissa uppräknade frågor, bl.a. frågor om medlemskap, styrande organs befogenheter, ansvarsområden och sammansättning, den interna beslutsgången och det interna förfarandet för ändring av stadgarna. Liknande krav ställs på stadgarna i en europeisk politisk stiftelse, se artikel 5 i EUPP-förordningen. Förordningen ger medlemsstaterna en möjlighet att införa ytterligare krav på stadgarna, under förutsättning att dessa krav inte är oförenliga med förordningen (artiklarna 4.3 och 5.2). Regleringen av ideella föreningars organisation är sparsam i . Av rättspraxis följer att stadgarna i vart fall ska innehålla föreningens namn och ändamål samt bestämmelser om hur beslut i föreningens angelägenheter fattas (se t.ex. rättsfallet NJA 1987 s. 394). Det brukar även förutsättas att det finns en styrelse eller ett ledningsorgan som kan företräda föreningen gentemot tredje man. EUPP-förordningen ställer således upp fler och längre gående krav på europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser än vad svensk rätt gör i fråga om ideella föreningar. Ett intresse av ordnad förvaltning som kan följa av rätten till offentlig finansiering tillgodoses av de kontrollmekanismer som förordningen innehåller. Regeringen anser därför inte att det finns skäl att överväga om det bör införas ytterligare krav på de europeiska politiska partiernas och de europeiska politiska stiftelsernas stadgar (jfr KU 1973:26 s. 16 f.). Det kan även tilläggas att ett europeiskt politiskt parti under vissa förutsättningar kan komma att omfattas av lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier.