prop · H303174 · 2016-04-28 00:00:00 — Kammarrätten i anför att det kan finnas anledning att överväga om inte bestämmelsen i stället skulle vara fakultativ, dvs. att tillstånd får beviljas, i likhet med vad som regleras i 6 kap. 2 § UtlL. anför att det saknas bestämmelser om när uppehållstillstånd ska kunna nekas. Förvaltningsrätterna i och anför att det i lagtexten bör anges att det ska vara fråga om en varaktig anställning. Flera remissinstanser påpekar att förslaget är utformat på ett sådant sätt att det blir mer förmånligt för alternativt skyddsbehövande än för flyktingar. Förvaltningsrätten i anser att det kan ifrågasättas varför ett permanent uppehållstillstånd inte ska beviljas redan före tidpunkten då ett tidsbegränsat tillstånd har löpt ut. Förvaltningsrätten i anför att det är oklart vad som gäller för familjemedlemmar. Förvaltningsrätten i anför att det saknas överväganden om i vilken utsträckning de som beviljas tidbegränsade uppehållstillstånd enligt 5 § också kan förväntas beviljas arbetstillstånd och därmed ha möjlighet att förvärva en sådan anställning som kan ligga till grund för ett permanent uppehållstillstånd. Vidare anför förvaltningsrätten, liksom , att det är otydligt hur prövningen ska gå till när någon ansöker om förlängning av det tidsbegränsade tillståndet och åberopar skyddsskäl och ansöker om permanent tillstånd på grund av försörjning. Arbetsförmedlingen anför att det inte framgår av förslaget huruvida subventionerade anställningar ska kunna utgöra grund för permanent uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen påpekar också att förslaget innebär svårigheter både för myndighetens personal och för arbetsgivare. , och Röda Korset anför att förslaget är diskriminerande. Skälen för regeringens förslag: En utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan enligt 6 kap. 3 § UtlL beviljas arbetstillstånd, om inte skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar häremot. beviljar i regel arbetstillstånd till den som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och har behov av det. Den som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen kommer därför normalt ha rätt att arbeta. I syfte att öka drivkrafterna för arbete och egenförsörjning föreslås i utkastet till lagrådsremiss att det ska finnas en möjlighet för en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den tidsbegränsade lagen att beviljas ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon kan försörja sig genom inkomster från anställning eller näringsverksamhet när det tidsbegränsade tillståndet löper ut. En förutsättning för att uppehållstillstånd ska få beviljas på grund av anställning är enligt förslaget att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Detta gäller som villkor för att en utlänning ska kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av arbete enligt 6 kap. 2 § UtlL (s.k. arbetskraftsinvandring). En ytterligare förutsättning för att permanent uppehållstillstånd ska få beviljas på grund av en anställning är enligt förslaget att arbetsgivaren har anmält anställningen till . Många remissinstanser gör gällande att förslaget kommer att leda till en försämrad etablering på arbetsmarknaden och en försämrad integration. Risken för att ungdomar börjar arbeta i stället för att gå i 2015/16:174 skolan lyfts fram särskilt. Flera remissinstanser föreslår att kopplingen mellan anställning och permanent uppehållstillstånd ska kompletteras så att behövliga utbildningsinsatser för bl.a. akademiker och andra högutbildade ska kunna utgöra grund för tillstånd. påpekar att förslaget är utformat på ett sådant sätt att det blir mer förmånligt för alternativt skyddsbehövande än för flyktingar. framförs också att förslaget är diskriminerande. för dessa synpunkter men ser andra fördelar med förslaget. förslaget i vissa fall skulle kunna medföra negativa effekter för en utlännings etablering kan det i många andra fall innebära en positiv drivkraft för att komma i arbete och skaffa egen försörjning. integrationen innebär det stora vinster att utlänningar kommer in i arbetslivet och skaffar egen försörjning. Regeringen anser att det är viktigt att uppmuntra detta. Regeringen anser inte heller att förslaget är För att motverka att ungdomar börjar arbeta i stället för att gå i skolan anser regeringen att permanent uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas en utlänning som inte har fyllt om han eller hon har fullföljt gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning. Remissinstansernas kritik handlar också om risken för missbruk av reglerna, utnyttjanden på arbetsmarknaden och handel med Det får antas vara en stor fördel att få ett permanent Regeringen ser därför också att det finns sådana risker och anser att vid sin prövning har en viktig måste så långt möjligt kontrollera att det rör sig om en riktig anställning eller att en näringsverksamhet bedrivs på ett seriöst sätt. En jämförelse kan göras med den prövning gör vid arbetskraftsinvandring. för arbetskraftsinvandring infördes . I den allmänna debatten har det funnits en diskussion om hur reglerna följts bl.a. när det gäller anställningsvillkoren för dem som har kommit hit med stöd av reglerna. För att motverka missbruk infördes nya regler 2014, bl.a. en bestämmelse om återkallelse av uppehållstillstånd. särskilt utredare i uppdrag att undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden (Dir. Utredaren ska bl.a. överväga krav på att anställningsavtal ska ges in i samband med en ansökan om uppehållstillstånd. enligt det remitterade förslaget bör det enligt regeringens mening krävas att utlänningen faktiskt har en anställning innan det kan bli aktuellt att bevilja permanent uppehållstillstånd. På så sätt kommer bestämmelsen att skilja sig från den som gäller för arbetskraftsinvandrare där kravet är att sökanden ska kunna visa upp ett erbjudande om anställning. kommer därför för sin prövning att på ett bättre sätt kunna kontrollera att anställningsvillkoren uppfyller lagens kontroll bör också syfta till att upptäcka missbruk av reglerna på andra sätt. Vid handläggning av ansökningar om arbetstillstånd ska vara observant på att ett anställningsavtal inte är ett skenavtal (se prop. 2007/08:147, s. 37). bör gälla också när verket överväger att bevilja permanent uppehållstillstånd med anledning av den aktuella bestämmelsen. har också en allmän skyldighet att motverka missbruk av regler (2 § 1 förordningen [2007:996] med instruktion för bör i stor utsträckning kunna använda sig av rutiner som har utarbetats vid förlängning av arbetstillstånd. Om det rör sig om en anställning bör verket t.ex. begära att den sökande visar upp lönespecifikationer och, om ett beskattningsår har passerat, kontrolluppgift för beskattningsåret. I syfte att motverka att oseriösa arbetsgivare har arbetskraft med anställningsvillkor som är sämre än vad som gäller för andra arbetstagare bör sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare inom det verksamhetsområde som anställningen tillhör ges tillfälle att yttra sig för att ge ett beslutsunderlag till . Trots den kritik som riktas mot förslaget anser regeringen sammanfattningsvis att förslaget bör genomföras i syfte att öka drivkrafterna för arbete och egenförsörjning. Permanent uppehållstillstånd bör beviljas när ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den tidsbegränsade lagen har löpt ut, om utlänningen kan försörja sig genom inkomster från anställning eller näringsverksamhet. Rätten att beviljas permanent uppehållstillstånd bör finnas för utlänningar som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl och vars tillstånd tidsbegränsats med stöd av den tidsbegränsade lagen. Det bör gälla även om skyddsbehovet har upphört. Rätten bör också finnas för utlänningar som beviljats uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder, om tillståndet tidsbegränsats med stöd av den tidsbegränsade lagen och även om grunden för detta tillstånd har upphört. Permanent uppehållstillstånd bör endast kunna beviljas en utlänning som inte har fyllt om han eller hon har fullföljt gymnasieutbildning eller motsvarande. Det är ur integrationssynpunkt av stort värde att unga nyanlända genomgår utbildning på gymnasial nivå. Regeringen anser att det finns starka skäl att uppmuntra till detta. I syfte att uppmuntra till utbildning på gymnasial nivå kommer regeringen därför att skyndsamt ta fram och remittera ett förslag som innebär att förlängt uppehållstillstånd kan beviljas till ungdomar som studerar på gymnasial nivå och sköter sina studier. Avsikten är att när gymnasieutbildning eller motsvarande har fullföljts kommer vanliga regler om möjlighet till uppehållstillstånd att gälla. Det är emellertid rimligt att också de som inte uppfyller kraven för uppehållstillstånd men som har fullföljt utbildning på gymnasial nivå får på sig att etablera sig på arbetsmarknaden. Det kommande förslaget bör därför utformas så att längden på de förlängda tillstånden är anpassade för att ge en sådan möjlighet. En rimlig utgångspunkt kan vara att det förlängda tillståndet bör ha en giltighetstid som motsvarar utöver tiden för utlänningens utbildning på gymnasial nivå. Utlänningen kommer därmed att ges möjlighet att antingen få permanent uppehållstillstånd enligt den bestämmelse i den tidsbegränsade lagen som behandlar permanent uppehållstillstånd till den som kan försörja sig genom inkomst från anställning eller näringsverksamhet eller att få uppehållstillstånd vid s.k. spårbyte enligt 5 kap. 15 a § utlänningslagen. Förslaget bör också innehålla bestämmelser som gör det möjligt för de som har beviljats ett förlängt tillstånd att även en period efter det att den tidsbegränsade lagen har upphört att gälla, beviljas permanent uppehållstillstånd på grund av försörjning om de villkor som anges i den bestämmelsen i den 2015/16:174 tidsbegränsade lagen är uppfyllda. Regeringen avser att återkomma till med förslag till sådana författningsändringar Regeringen ser inte något behov av att införa någon särskild bestämmelse om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till någon som beviljas permanent uppehållstillstånd enligt den aktuella bestämmelsen i de tidsbegränsade lagen. En person som beviljas permanent uppehållstillstånd kommer att omfattas av bestämmelserna om familjeåterförening i utlänningslagen. En förutsättning för att beviljas uppehållstillstånd på grund av en anställning bör på samma sätt som vid arbetskraftsinvandring vara att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. förutsättningarna i bestämmelsen är uppfyllda bör det inte finnas något utrymme för att neka permanent uppehållstillstånd. alltså enligt regeringens mening utformas som en rättighet för utlänningen och därför inte, som 6 kap. 2 § UtlL, vara fakultativ. till permanent uppehållstillstånd bör även gälla personer som kan försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet. En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tidsbegränsade lagen. gäller enligt 7 kap. 1 b § utlänningsförordningen (2006:97) att en arbetsgivare som har anställt en utlänning ska underrätta om anställningen senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades. Som föreslås i det remitterade utkastet bör det vara en förutsättning för att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas enligt den nu aktuella paragrafen att arbetsgivaren har underrättat om anställningen. För att detta ska bli helt tydligt bör denna skyldighet för arbetsgivaren tas in direkt i den tidsbegränsade lagen när det gäller en anställning av en utlänning som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats med stöd av lagen. bör dessutom i den tidsbegränsade lagen uttryckligen anges att en av de förutsättningar som måste vara uppfyllda för att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas är att en sådan underrättelse har När det gäller att kontrollera om näringsverksamhet bedrivs på ett seriöst sätt kan konstateras att det av skattelagstiftningen följer att en verksamhet ska bedrivas yrkesmässigt, dvs. regelbundet och varaktigt, för att betraktas som näringsverksamhet. kunna ha rutiner för hur verksamheten kan kontrolleras utifrån vilken yrkesbransch och vilken företagsform det rör sig om. Kravet på att kunna försörja sig bör vara uppfyllt om det finns regelbundna inkomster som tillgodoser utlänningens eget uppehälle inklusive kostnaden för egen bostad och kan förväntas göra det under en Att kunna försörja sig bör, i likhet med vad som gäller vid arbetskraftsinvandring, innebära att inkomsterna inte är så låga att utlänningen behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (jfr, 2007/08:147 s. 27). Inkomsterna ska komma från anställning eller näringsverksamhet eller en kombination av dessa. att subventionerade anställningar bör kunna utgöra grund för permanent Vid bedömningen av om inkomsterna gör det möjligt för utlänningen att försörja sig bör en sammantagen bedömning göras av hans eller hennes ekonomiska situation. Om det rör sig om en anställning måste denna vara varaktig så att försörjningsförmågan kan antas bestå . Med varaktig anställning avses i första hand tillsvidareanställningar. Även en tidsbegränsad anställning bör dock kunna anses varaktig om det handlar om en anställning som ska pågå . Lagrådet anser att det är oklart vad som avses med att utlänningen ska kunna försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet och om det krävs att utlänningen själv bedriver näringsverksamheten eller om inkomster kan härröra från en juridisk person. Regeringen anser att det i detta sammanhang bör sakna betydelse om inkomsterna härrör från egen verksamhet eller verksamhet som bedrivs i en juridisk person. Kravet på att kunna försörja sig bör kunna uppfyllas oavsett hur inkomsterna beskattas. Närmare föreskrifter om prövning och om underrättelser till bör kunna meddelas genom verkställighetsföreskrifter. Regeringen har med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen befogenhet att meddela föreskrifter om verkställighet av lagen och får också med stöd av 8 kap. 11 § regeringsformen bemyndiga en förvaltningsmyndighet att meddela sådana föreskrifter. En upplysningsbestämmelse om regeringens befogenhet bör tas in i den tidsbegränsade lagen. anser att det är otydligt hur prövningen ska gå till när någon ansöker om förlängning av det tidsbegränsade tillståndet och åberopar skyddsskäl och ansöker om permanent uppehållstillstånd på grund av försörjning. Regeringen anser dock att tillämpningen av lagen bör kunna ske enligt de gängse principerna att det yrkande som framställs i första hand ska prövas först. Om permanent uppehållstillstånd på grund av försörjning yrkas i första hand ska alltså det prövas först. Remissinstanserna lyfter också frågan om regeringen avser att ett beslut att neka permanent uppehållstillstånd ska vara överklagbart. Gällande rätt när det gäller överklagande av beslut om uppehållstillstånd utgår från att endast beslut att neka uppehållstillstånd får överklagas (se 14 kap. 3 § UtlL och MIG 2010:20). Regeringen avser inte att förändra denna utgångspunkt, vilket i sådant fall skulle kräva en särskild bestämmelse om överklagande. En utlänning som nekas ett permanent uppehållstillstånd på den aktuella grunden men i samma beslut i stället beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av exempelvis skyddsskäl kommer då inte att ha rätt att överklaga beslutet. Enligt huvudregeln i 5 kap. 18 § första stycket UtlL ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får enligt den regeln inte bifallas efter inresan. En ansökan om ett permanent uppehållstillstånd på grund av att utlänningen kan försörja sig bör kunna bifallas trots att utlänningen vistas i . En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tidsbegränsade lagen. Permanent uppehållstillstånd för barn Regeringens förslag: Ett utländskt barn som ska beviljas ett uppehållstillstånd som ska tidsbegränsas enligt den tidsbegränsade lagen ska få ges ett permanent uppehållstillstånd om det vid en samlad bedömning av barnets situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter relaterat till ett varaktigt nedsatt hälsotillstånd hos barnet att det absolut krävs att han eller hon beviljas ett permanent Utkastets förslag överensstämmer inte med regeringens. innehåller inte något förslag i denna del. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna för fram att förslaget med tidsbegränsade uppehållstillstånd innebär negativa konsekvenser för såväl de enskilda personer som får tidsbegränsade tillstånd som myndigheter. Flera remissinstanser, däribland Röda Korset, Rädda barnen och , framför att tillfälliga uppehållstillstånd kan riskera att omöjliggöra effektiv vård och rehabilitering av exempelvis de som lider av trauma eller tortyrskador Flera remissinstanser, menar att förslaget kommer att drabba barn särskilt hårt och att det saknas en analys av vilka konsekvenser tidsbegränsade får för barn. Förvaltningsrätten i , ifrågasätter om förslaget är förenligt med UNHCR rekommenderar att barn beviljas längre anser att barn och barnfamiljer bör beviljas permanenta uppehållstillstånd även i fortsättningen. för asylsökande och flyktingar anser att det bör införas någon form av ventil som gör att det i vissa fall ska gå att bevilja ett permanent Skälen för regeringens förslag: I utkastet föreslås att personer som beviljas uppehållstillstånd av skyddsskäl, med hänsyn till internationella åtaganden eller på grund av verkställighetshinder under den tid som den tidsbegränsade lagen gäller endast ska kunna beviljas Detta gäller även för barn. remissinstanser anför att förslaget kommer att drabba barn särskilt hårt. UNHCR, och Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar anser att det bör vara möjligt att bevilja permanent uppehållstillstånd till Som flera remissinstanser påpekar är barn särskilt utsatta. gäller särskilt barn som är sjuka. Det kan inte uteslutas att det i enstaka undantagsfall när det gäller barn med varaktigt nedsatt hälsotillstånd kan finnas sådana synnerligen ömmande omständigheter som innebär att barnet absolut bör beviljas permanent uppehållstillstånd. bör vara att situationen är sådan att det är just permanent uppehållstillstånd som är nödvändigt. En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tidsbegränsade lagen. och anför att tillfälliga uppehållstillstånd kan riskera att omöjliggöra effektiv vård och rehabilitering för de som lider av trauma eller tortyrskador. som har varit utsatt för människohandel kan ha varit med om sådant som allvarligt påverkar barnets hälsa. Att ett barn har ett varaktigt nedsatt Prop. 2015/16:174 hälsotillstånd till följd av exempelvis sådana skäl som nämnts kan innebära att det finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att barnet kan beviljas permanent uppehållstillstånd. För att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas bör det krävas att det i det enskilda fallet finns sådana synnerligen ömmande omständigheter relaterade till ett varaktigt nedsatt hälsotillstånd hos barnet att det absolut krävs att barnet beviljas permanent tillstånd. En sammanvägd bedömning av barnets situation och omständigheterna i varje enskilt fall bör göras. Portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL om barnets bästa ska beaktas vid denna prövning. Den föreslagna bestämmelsen bör inte utgöra någon självständig grund för uppehållstillstånd utan endast möjliggöra att ett permanent uppehållstillstånd i vissa situationer kan beviljas i stället för ett tidsbegränsat sådant. Som Lagrådet påpekar innebär den konstruktionen automatiskt att ett barn får beviljas permanent uppehållstillstånd efter inresan till eftersom uppehållstillstånd får beviljas efter inresan med stöd av 5 kap. 1 och 6 §§ samt 12 kap. 18 § UtlL. Regeringens förslag: Det ska i etableringslagen införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om undantag från lagens bestämmelse om etableringsplanens innehåll för nyanlända med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Regeringens bedömning: Det behövs inte några författnings- ändringar för att en utlänning som beviljas uppehållstillstånd under tiden den tidsbegränsade lagen gäller ska omfattas av etablerings- lagen och lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för Utkastets förslag överensstämmer endast delvis med regeringens för- slag och bedömning. I utkastet föreslås bl.a. att det i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förkortad etable- ringslagen, ska göras en hänvisning till en ny bestämmelse om att uppe- hållstillstånd ska beviljas när det krävs för att ska uppfylla sina Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte yttrat sig över förslaget i denna del. De som yttrat sig, bl.a. Näringsliv och () har uttryckt önskemål om att en etableringsplan ska få pågå i de fall ett ettårigt uppehållstillstånd beviljas. att det utifrån både individens och Arbetsförmedlingens perspektiv är viktigt att deltagandet i etableringsaktiviteter tillåts fortsätta i oförändrad Arbetsförmedlingen förutser också att myndighetens arbete med att förlänga etableringsplaner kommer att öka. Enligt TCO innebär ettåriga etableringsinsatser att vissa insatser kan förskjutas, avbrytas eller inte alls TCO föreslår att individer som beviljas ettåriga uppehållstill- stånd i likhet med övriga nyanlända ges tvååriga etableringsplaner. Därutöver anser TCO att det måste förtydligas att Arbetsförmedlingen har möjlighet att planera för och anvisa till insatser vars varaktighet är längre än den tid som återstår på den nyanländes tillfälliga uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen ställer sig undrande till vilka undantag från lagens bestämmelser om etableringsinsatser som regeringen vill föreskriva om och anser det viktigt att även gruppen med ettåriga uppehållstillstånd får tillgång till alla aktiviteter som normalt ska ingå i en etableringsplan. Skälen för regeringens förslag och bedömning Målgruppen i etableringslagen och bosättningslagen Etableringslagen innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, här förkortad bosättningslagen, innehåller bestämmelser om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning genom anvisning till en kommun. Målgruppen i dessa lagar omfattar bl.a. utlänningar som beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring om uppehållstillstånd har beviljats enligt 5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen och utlänningar som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar (se 2 och 2 a §§ etableringslagen samt 2 och 3 §§ bosättningslagen). I utkastet till lagrådsremiss föreslås en bestämmelse om att uppehållstillstånd ska beviljas när det krävs för att ska uppfylla sina internationella åtaganden. Som bestämmelsen är utformad i utkastet innebär den en ny, självständig grund för att bevilja en utlänning uppehållstillstånd. För att säkerställa att utlänningar som beviljas uppehållstillstånd med stöd av denna bestämmelse omfattas av etableringslagen och bosättningslagen föreslås i utkastet ändringar i dessa lagar. Regeringen föreslår nu en annan utformning av bestämmelsen. Skälen för det framgår av avsnitt 8.2. Regeringens förslag innebär att uppehållstillstånd kommer att beviljas med stöd av 5 kap. 6 § utlänningslagen också när den tidsbegränsade lagen tillämpas.