prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Anslaget anvisades ytterligare i propositionen Vårändringsbudget i syfte att säkerställa utrymme för nya uppgifter och att verksamhet fortsatt kan fokuseras till tidiga skeden av företags utveckling. Av beloppet skulle användas för rådgivning till företagare med utländsk bakgrund. Utfallet för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Den största delen av anslaget, , betalades ut i bidrag till . Pengarna används bl.a. till att identifiera små och medelstora svenska företag med exportpotential och erbjuda dessa företag rådgivning och komptensutveckling i syfte att förbereda dem för internationalisering av sin verksamhet. Anslaget anvisades ytterligare i propositionen Vårändringsbudget som ett led i regeringens exportoffensiv. Tabell 2.112 UO 24 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Tabell 2.113 UO 24 Garantier för den mindre skeppsfarten 2 efterborgen), 3 efterborgen), 3 efterborgen), (f.d efterborgen), Svenska efterborgen), 3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273. 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . Tabell 2.114 UO 24 Utlåning 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10, rskr. 2012/13:102. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar för utlåning på . Utestående lån vid utgången av 2015 var . har beslutat om en låneram i för på för 2012-2015. har svenska staten deltagit i ett lånelöfte till SAS tillsammans med andra aktörer som uppgått till totalt . Statens andel om eller , motsvarade statens ägarandel i SAS. Lånelöftet avslutades på SAS begäran . SAS utnyttjade aldrig lånelöftet. Tabell 2.115 UO 24 Övriga krediter 1 har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit bemyndigande- ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, ap 24.11, under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Bemyndiganderamen uppgår till 14 000 tkr och utestående åtaganden enligt årsredovisningen uppgår till 25 065 tkr. Myndigheten har inte beskrivit orsaken till överskridandet i årsredovisningen. RiR 2015:15 Regeringens hantering av risker i statliga bolag har granskat regeringens hantering av risker i bolagen med statligt ägande. Regeringen har i skrivelsen om regeringens hantering av risker i statliga bolag (skr. 2015/16:60) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2015:6 – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? har granskat om utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål samt om planerar och genomför åtgärder och regeringen styr mot att uppdrag och hållbarhetsmål uppnås. Regeringen har i skrivelsen om och energiomställningen (skr. 2015/16:33) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2015/16:NU7, rskr. 2015/16:140). RiR 2015:20 Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten har granskat om det nuvarande systemet med ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet minimerar risken för att staten ska behöva bekosta efterbehandling av nedlagda gruvverksamheter. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.116 UO 25 Anslag -1,8 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd till kommuner och landsting Tillfälligt stöd till kommuner och landsting Utgiftsområdet omfattar knappt två tredjedelar av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5, Transfereringar till kommuner 2011–2015). Utfallet uppgick till och blev därmed (11,) högre än vad som anvisades i statens budget. (9,). Begränsad avdragsrätt för pensionssparande medför lägre bidrag till kommunerna Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunal- ekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel men också med avgifter från vissa kommuner och landsting. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunal- ekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är mindre än 2014. Anslaget minskades med . Det förklaras i huvudsak av begränsningar i avdragsrätten för pensionssparande. Avdrags- rätten för pensionssparande begränsades 2015 till och det beräknades medföra att skatteinkomsterna för kommunerna skulle öka med och för landstingen med . Därför minskades anslaget med motsvarande belopp. Bidragen till kommunerna uppgick till , en minskning med (2,). Bidragen till landstingen uppgick till , en minskning med (4,). Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kom- muner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS- kostnader). I propositionen Vårändringsbudget uppfördes ett nytt anslag i statens budget. Anslaget 1:4 Stöd till kommuner och landsting ger kommunerna kompensation för de ökade kostnader som kommunerna och landstingen fick då nedsättningen av socialavgifterna för unga gradvis minskades fr.o.m. (se även avsnitt 2.1.1). Eftersom många unga är anställda i kommunsektorn anvisades i statsbidrag till kommunerna på det nya anslaget 1:4 Stöd till kommuner och landsting. 1:1 Kommunalekonomisk utjämning är inte möjligt att ändra under pågående budgetår. kompenseras kommuner och landsting för de ökade kostnaderna som uppstår via anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Extra ändringsbudget täcker även utgifter I en extra ändringsbudget beslutade om att uppföra ytterligare ett nytt anslag inom utgiftsområdet (prop. 2015/16:47 utg.omr. 25, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93). Anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting anvisades med anledning av flyktingsituationen. Det tillfälliga stödet betalades ut till kommuner och landsting 2015, men avses även täcka kostnader som kan förväntas uppstå 2016. Av beloppet betalades till kommuner och till landstingen. 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.117 UO 26 Anslag -4,3 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203), anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. kronor (6,) vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdet blev (559,) högre än 2014. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. redovisar mot anslag enligt utgiftsmässiga principer. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamhet. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Anslaget påverkas inte av nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettout- låning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Valutakursförluster och kursförluster högre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är 1 426 mil- joner kronor (7,) högre än anvisat i statens budget. I propositionen Vårändrings- budget anvisades anslaget ytterligare i huvudsak på grund av valutakursförluster. Valutakursförlusterna be- rodde på kronans försvagning mot den amerikanska dollarn och euron samt försvagningar mot schweizerfrancen till följd av den schweiziska oväntade beslut att överge kopplingen till euron . Tabell 2.118 Räntor på statsskulden –2015, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor -4,9 Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission -6,0 -9,5 -16,7 -7,0 -18,9 -11,9 -15,9 Räntor på in- och utlåning1 -5,7 -4,7 -4,2 -5,2 -3,5 -5,9 -2,4 Valutakursförluster (+)/vinster (-) -2,9 -10,2 -5,0 Kursförluster (+)/vinster (-) 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (2,2015) är bruttoredovisade, till skillnad från i årsredovisning. Tabell 2.119 Räntor och valutakurser –2015 årsgenomsnitt -0,30 1 Växelkurs, kronindex KIX. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev lägre än beräknat. Räntorna på lån i utländsk valuta blev högre än beräknat. Den största skillnaden från beräkningen i budgeten är inkomster av överkurser vid emission som beräknades uppgå till . Utfallet blev , dvs. en skillnad på . De stora inkomsterna av överkurserna vid emission beror i sin tur på de lägre marknadsräntorna. Överkurser uppstår då emitterar i obligationer med kupongräntor som överstiger de aktuella marknadsräntorna. I stället blir ränteutgifterna högre . över en längre tidsperiod påverkas inte ränteutgifterna. Valutakursförlusterna (netto) blev 10 221 mil- joner kronor högre än beräknat. Hur stora valutakursförluster respektive valutakursvinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs. Dessutom påverkas posten av derivataffärer. Derivat- affärerna gör för att anpassa sin sammansättning i valutaskulden till det gällande riktvärdet och till eventuella placeringar i utländska valutor. Kursförlusterna (netto) blev högre än budgeterat. Kursförluster uppstår när löser in lån , om lånen har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköps- tillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Byten som leder till kursförluster gör att ränteutgifterna blir lägre kommande år, eftersom ersätter lån som har höga årliga räntebetalningar med lån som har lägre årliga räntebetalningar. över en längre tidsperiod påverkas alltså inte ränteutgifterna. Stora valutakursförluster bidrog till högre räntor på statsskulden jämfört med Utgifterna på utgiftsområdet blev 18 610 mil- joner kronor (559,) högre än 2014. Det beror främst på att utgifterna på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (581,) högre. Det högre utfallet beror främst på höga valutakursförluster och höga kursförluster. Bland annat bidrog valuta- kursförluster i schweizerfranc med på grund av den schweiziska beslut att överge kopplingen till euron . Dessutom realiserade valutakursförluster mot den amerikanska dollarn och det brittiska pundet . Ränteutgifterna påverkades också av att betalade upplupen inflationskompensation på ca då en realobligation (SGB IL 3105) förföll . Trots ökningen har låga marknadsräntor till följd av räntesänkningar och den utdragna lågkonjunkturen i världsekonomin successivt bidragit till att sänka statens Det sker bl.a. genom att gamla lån som gavs ut i ett högre ränteläge gradvis ersätts av nya, där räntan bestäms av det nuvarande ränteläget. Den okonsoliderade statsskulden ökade med till medan budgetunder- skottet uppgick till . Utgifterna för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter uppgick till . I statens budget anvisades . Utfallet föregående år uppgick till . Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom motsvarande indragning från annat anslag. 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.120 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlems- staterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revide- ringar av medlemsstaternas bruttonational- inkomst (BNI), revideringar av baser för mervärdesskatt, utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Högt utfall för EU-avgiften på grund av förtida betalning Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed 4 105 mil- joner kronor (10,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det ingående överföringsbeloppet var negativt till följd av ett kreditutnyttjande . Med anledning av detta anvisade ytterligare i höständringsbudgeten. Avgiften till Europeiska unionen med en förtida betalning på 6 700 miljoner. Betal- ningen fördes till konto i . Förskottsbetalningen avser den del av avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (se även avsnitt 6.30 Kassamässig korrigering). Åt motsatt håll verkade beslut om ändringsbudgetar på unionsnivå, som fattades , som medförde att betalningarna till EU blev lägre 2015. Högre EU-avgift än 2014 Jämfört med ökade avgiften till EU med (6,). Det högre utfallet förklaras främst av ovan nämnda förtida betalning, men också av utgifterna för den del av avgift till EU-budgeten som baseras på bruttonationalinkomsten. Utfallet för den delen av avgiften uppgick till , vilket var högre än föregående år, och beror framför allt på den förtida betalningen . Utfallet i jämförelse med 2014 påverkades utöver förskottsbetalningen även av dels en tilläggsbetalning , dels beslut om ändringsbudgetar som medförde lägre betalningar 2015. Utfallet för den del som avser tullavgiften var högre än 2014 och uppgick till . Den mervärdeskatte- baserade avgiften var däremot lägre än 2014 och uppgick till . Högre EU-avgift 2014 och 2015 i avvaktan på rabatt Utfallet för den mervärdesskattebaserade avgiften var 2014 högre än beroende på att kommissionen gjort ett högre avgiftsuttag i avvaktan på realisering av rabatt . När Europeiska unionens rådsbeslut om systemet för egna medel, för perioden –2020, har trätt ikraft kommer att ha en nedsatt mervärdesskattebaserad avgift och en reduktion av den BNI-baserade avgiften. Detta kommer att hanteras retroaktivt. Mer om engångseffekter och EU-avgiftens effekt på budgetsaldot EU-avgiften påverkades 2015 av stora engångs- effekter vilka redovisas särskilt i avsnitt 2.5 Underliggande saldo och engångseffekter. avgift till EU redovisas även i avsnitt 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.121 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2011–2015 Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändring av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehåll- ningarna under utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. öka med . Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket. Netto- summan av förändringen av anslagsbehållningar 2015, exklusive utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m., framgår av tabell 2.121. Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, ökade från vid ingången av året till vid utgången av året. De ökade alltså med , att jämföra med den ökning på som beräknades i budgeten. anslagsbehållningarna inom utgiftsområde 26 öka med . (23,) jämfört med . I tabell 2.122 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter under något av åren 2011–2015. Tabell 2.122 Specifikation av anslagsbehållningar och utnyttjande anslagskrediter Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningen för Biståndsverksamhet minskade med Det anslag där anslagsbehållningen förändrades mest 2015 är anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslagsbehållningen (ramöverföringsbeloppet) minskade med och 2015 utnyttjades anslagskrediten med . Anslagsbehållningen för Utveckling av statens transportinfrastruktur ökade mest För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade anslagsbehållningarna med . Anslaget hade ett negativt överföringsbelopp 2014 då anslagskrediten hade utnyttjats med . Vid utgången av 2015 var anslagsbehållningen . Avgiften till EU högsta utnyttjade anslagskrediten – Bidrag till arbetslöshetsersättning högsta anslagssparandet Den högsta anslagsbehållningen 2015 har anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Behållningen uppgår till , en ökning med jämfört med . Den högsta anslagskrediten 2015 har anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska anslagsbehållningen på anslaget minskade. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov, med omvänt tecken, redovisas posten netto- utlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Utfallet för nettoutlåningen uppgick till , vilket var högre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.123 specificeras nettoutlåningens största poster. Alla dessa poster är dock inte specificerade i statens budget. (se separat tabell) CSN, servicekonto för (se separat tabell) materielverk, lån till Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. kronor, dvs. Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga förvaltningens, blev en ökning med 2015. I statens budget beräknades inbetalningarna av premie- pensionsavgifter vara lika stora som utbetalningarna. blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton ökade Den sammanlagda behållningen på myndig- heternas räntekonton och vissa särskilda I budgeten beräknades de sammanlagda behållningarna öka med . I tabell 2.124 redovisas de största förändringarna. Tabell 2.124 Förändring av behållningar på myndigheters räntekonto Myndigheten för samhällsskydd och Summa förändrade behållningar på myndigheters räntekonton (omvänt tecken) Studielånen m.m. blev högre än i budgeten. Studielånen som redovisas av Centrala Statens budget belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, ett konto i som används för att återbetala upptagna lån i . CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto minskade nettoutlåningen med 2015. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar är lägre än den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor i statens budget och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är (70,) högre än vad som beräknades i budgeten. lånar ut medel till myndig- heter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den sammanlagda summan för sådana investeringslån minskade med . I statens budget beräknades investeringslånen öka med Kärnavfallsfonden minskade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på konto i . minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Fonden ökade behållningen på sitt konto med 2015, vilket minskade nettoutlåningen. Det är mindre än vad som beräknats i statens budget. Fonden finansieras framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalar en årlig stabilitetsavgift. Inkomsterna från avgiften uppgick till , vilket är högre än 2014. De institut som deltog i bankgaranti- programmet betalade bankgarantiavgifter som fördes till Stabilitetsfonden. Avgifterna uppgick till 2015, vilket är lägre än 2014. De lägre avgifterna beror på att omfattningen av åtaganden inom bankgarantiprogrammet minskat i takt med att de garanterade lånen förfallit. Möjligheten att få garantier upphörde och det sista garanterade lånet förföll . I Stabilitetsfondens ökade behållning ingår även i nettoinbetalningar avseende . har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. ökade fondens behållning med till följd av ränteintäkter. Fondens konto belastades med administrativa kostnader m.m. på . Tabell 2.125 Stabilitetsfondens konto i I statens budget beräknades en ökning av lån till infrastrukturinvesteringar med . Utfallet blev i stället en minskning med , dvs. en skillnad på jämfört med beräknat. placerar överskottet i sin verksamhet på konto i . Kontobehållningen minskade 2015 med , vilket ökade årets netto- utlåning. levererade in till staten i form av myndighetskapital på inkomsttitel Inlevererat överskott från övriga myndigheter.