prop · H303117 · 2016-02-29 00:00:00 — Enligt 1 § första stycket lagen om effektreserv ska effektreserven skapas genom att den systemansvariga myndigheten, dvs. , ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elleverantörer om minskad elförbrukning. Ursprungligen kunde ingå avtal om förbrukningsreduktion endast med elanvändare. Möjligheten att ingå avtal med elleverantörer infördes i samband med att lagens giltighetstid förlängdes till och med . I motiven (prop. 2009/10:113 s. 15 f.) anförde regeringen att om fick möjlighet att avtala om förbrukningsreduktioner med elhandelsföretag kunde företagen i sin tur utforma avtal med sina kunder om minskad förbrukning. Elleverantörerna hade enligt regeringen en roll att spela när det gällde att utveckla avtal som främjar ökad förbrukningsflexibilitet. Avtal om efterfrågeflexibilitet med andra än elanvändare och elleverantörer Efterfrågeflexibilitet, dvs. att en slutförbrukare ändrar sin elanvändning till följd av marknadssignaler eller mot särskild ersättning, kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av elnätet, t.ex. genom att minska förbrukningen när belastningen är stor eller att underlätta balanseringen av sådan förnybar elproduktion som är svår att planerna i förväg, såsom vindkraft. Det är inte en förutsättning för avtal om efterfrågeflexibilitet att den ena parten är slutanvändaren själv. Som redan framgått finns det utrymme för elleverantörer att tillhandahålla sådana tjänster med stöd av egna avtal med slutkunder. Efterfrågeflexibilitetens betydelse lyfts fram i skälen till energieffektiviseringsdirektivet. Det anförs bl.a. att den är ett viktigt verktyg för att förbättra energieffektiviteten, eftersom den gör att användare eller tredje parter som de utnämnt ges betydligt större möjligheter att göra något åt sin användning och faktureringsinformation och därmed tillhandahåller en mekanism för minskad eller omlagd användning, som leder till energibesparingar såväl för slutanvändaren som vid produktionen, överföringen och distributionen av energi tack vare bättre utnyttjande av nät och produktionsanläggningar (skäl 44 till och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG). bör kunna få ingå avtal om minskad elförbrukning utan några särskilda begränsningar när det gäller möjliga avtalsparter. Som framgår av energieffektiviseringsdirektivet finns det andra aktörer än elförbrukare och elleverantörer som kan tillhandahålla förbrukningsre- Prop. 2015/16:117 duktioner på marknaden. Det kan inte anses finnas något tungt väg- ande skäl för att endast elleverantörer ska kunna fungera som sådana tredje parter som avses i skälen till direktivet när effektreserven upphandlas. Att göra det möjligt för sådana aktörer att tillhandahålla förbrukningsreduktioner är i enlighet med intentionerna bakom energieffektiviseringsdirektivet. Som exempel på aktörer som bör kunna komma i fråga kan nämnas balansansvariga som inte själva är elleverantörer. har anmärkt att konsekvensutredningen är bristfällig. Konsekvensfrågorna behandlas i avsnitt 9. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om effektreserven. I 1 § tredje stycket lagen om effektreserv finns en särskild upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter när det gäller effektreservens storlek och hur stor andel av reserven som skapas genom avtal om minskad förbrukning. Det kan bli aktuellt för regeringen eller, efter regeringens bemyndigade en förvaltningsmyndighet, att meddela föreskrifter i andra frågor än effektreservens storlek och andelen förbrukningsreduktioner. Sådana föreskrifter skulle exempelvis kunna innehålla tydliga miljökrav. Upplysningen i 1 § tredje stycket lagen om effektreserv utgör inte något formellt hinder för detta, men det är lämpligt att upplysningen justeras så att det tydligt framgår att 8 kap. 7 § regeringsformen ger utrymme för föreskrifter även i andra frågor än dem som nämns. Flera remissinstanser har synpunkter på hur föreskrifter om upphandlingen av effektreserven bör utformas. Hänsyn tas till de synpunkterna inom ramen för det arbete som pågår i för att ta fram en ny förordning om effektreserv. Åtgärder för ökad efterfrågeflexibilitet Många aktörer efterfrågar ytterligare satsningar på efterfrågeflexibilitet. Detta framkom på ett seminarium som energiministern bjudit in till för att diskutera den kortsiktiga effektsituationen och hur och om effektreserven kan ersättas (dnr M2015/00168/Ee). Mot bakgrund av de synpunkter som framfördes vid seminariet beslutade regeringen att ska utreda vilka förutsättningar och hinder det finns för olika elkunder att öka den samhällsekonomiska effektiviteten på elmarknaden genom ökad efterfrågeflexibilitet (dnr M2015/02387/Ee). Arbetet ska omfatta analyser av olika aktörers incitament att öka efterfrågeflexibilitet både i förhållande till elhandel och till nättariffer. Utifrån dessa analyser ska föreslå åtgärder som kan underlätta och påskynda utvecklingen mot större effektivitet på elmarknaden. 2015/16:117 Nordiska lösningar Vid seminariet framkom också förslag på att söka nordiska lösningar på eventuella effektproblem. möttes de nordiska energiministrarna i . Vid mötet beslutade ministrarna att transmissions- och systemoperatörerna ska ta fram en handlingsplan för hantering av effektfrågan på nordisk nivå. Transmissions- och systemoperatörerna kan också föreslå andra åtgärder, exempelvis förstärkning av nät, som lösning på effektfrågan. De ska i sin handlingsplan ange vilka åtgärder de avser gå vidare med och inkludera en tydlig tidsplan för ikraftträdande. Handlingsplanen ska delredovisas och slutrapporteras . 8 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna berör inte frågan. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2003:436) om effektreserv ska enligt den nuvarande lydelsen gälla till och med . Frågan om när lagändringarna ska träda i kraft, när det gäller den fortsatta giltigheten, framstår mot den bakgrunden som mindre angelägen, så länge det sker före den nämnda tidpunkten. Inte heller de övriga ändringarna är av sådan karaktär att frågan om ikraftträdande har väsentlig betydelse. Ett viktigt syfte med förslaget är dock att redan nu skapa klarhet i vad som ska gälla –2025. Lagen bör träda i kraft . Det behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. Förslaget innebär att giltighetstiden för lagen om effektreserv förlängs till Förslaget påverkar (Svenska kraft- nät), elhandelsföretag, elproducenter samt elkunder och stora el- förbrukare som har möjlighet att erbjuda effektreduktioner inom ramen En utgångspunkt för konsekvensanalysen är att en lämplig storlek på effektreserven under normala förhållanden är , även om det undantagsvis kan finnas behov att upphandla en större reserv. Kostnaden för effektreserven uppgick till och Effektreserven uppgick då till 1 500 mega- En grov uppskattning ger vid handen att skulle kosta Den totala summan skulle då bli 55–. 2015/16:117 Det kan dock finnas behov av att justera den upphandlade mängden. skulle öka kostnaden. Kostnaden bör ställas i relation till kostnaden för en avkortningssituation. har beräknat kostnaden för samhället av de icke aviserade elavbrotten till . Dessa avbrott är dock kopplade till andra orsaker än effektbrist, och kostnaden kan därför inte ställas i direkt relation till kostnaden för effektreserven. Förslaget innebär att fortsätter att upphandla en effektreserv . kommer alltså även fortsättningsvis att ha ett viktigt ansvar för den svenska försörjningstryggheten avseende eleffekt. Den föreslagna ordningen innebär inga förändringar avseende fördelningen mellan produktionsresurser och förbrukningsreduktioner. för över kostnaden för effektreserven till de balansan- Kostnaden belastar hela kundkollektivet i stället för den del av landet som kan drabbas av en eventuell effektbrist. Förslaget berör framför allt de företag som tillhandahåller produktionska- pacitet eller förbrukningsreduktioner som ingår i effektreserven. get bedöms inte vara förenat med ökade administrativa kostnader för Någon särskild hänsyn har inte tagits till små företag. avses till en början företag som säljer el till elan- Termen används dock även som beteckning på balansansvariga. I praktiken är det vanligt att balansansvariga också är elleverantörer i el- Det finns dock specialiserade balansansvariga som inte själva levererar el. De båda kategorierna av balansansvariga utgör tillsammans cirka 30 företag. Förändrade kostnader för effektreservsupphandlingen innebär ändrade kostnader för elhandelsföretagen, antingen direkt, i de fall där elhandels- företaget också har balansansvar, eller indirekt genom en ökad eller min- skad kostnad för att ersätta ett annat företag att ta på sig balansansvaret. Elhandelsföretagen har emellertid möjlighet att påföra elkunderna even- Deltagande i effektreserven är frivilligt men ger elhandelsföretag som ingår i upphandlingen möjlighet till nya intäkter genom avtal om minskad elförbrukning. Elhandelsföretag som säljer el till elanvändare kan ingå av- tal om minskad elförbrukning med inom ramen för upp- handlingen av effektreserv. Förslaget gör det möjligt för balansansvariga som inte är elleverantörer att tillhandahålla förbrukningsreduktioner. finansierar effektreserven genom de balansansvariga En ökad kostnad för effektreserven kommer att innebära öka- de kostnader för de balansansvariga. De balansansvariga har i sin tur möjlighet att föra över kostnaderna till sina kunder. De produktionsanläggningar som ingår i effektreserven måste finnas tillgängliga när en situation med effektbrist uppkommer. Det medför att anläggningarna inte alls eller endast i begränsad omfattning kan användas för andra ändamål. Vidare måste anläggningarna kunna tas i drift med kort varsel och fortsätta vara i drift som behövs för att hantera effektbristen. Det är i praktiken endast ett fåtal elproducenter som kan tillhandahålla sådan produktionskapacitet som är lämplig för att ingå i effektreserven. Förslaget innebär ingen ändring i detta avseende. Som framgått i avsnitt 5 bör det finnas utrymme för att vid upphandlingen av produktionskapacitet ställa särskilda miljökrav. Sådana krav kan medföra ökade kostnader. En konsekvensbedömning i denna fråga görs i samband med att miljökraven tas fram. De företag som erbjuder förbrukningsreduktioner är framför allt större elförbrukare, men det finns även aggregerade bud från många mindre förbrukare. Företag som erbjuder efterfrågeflexibilitet är fler och framför allt mer diversifierade när det gäller storlek. Det saknas anledning att anta att förslaget kommer att medföra några viktiga förändringar när det gäller de elförbrukare som deltar i effektreserven. Ökade kostnader för effektreservsupphandlingen kommer att innebära att elkunder får ökade kostnader. Kostnaden för effektreservsupphandlingen utgör dock en mycket begränsad del av en elkunds totala elkostnad. För exempelvis en lägenhetskund innebär det 1–. Den totala kostnaden för effektreserven bör också ställas i relation till kostnaden för en avkortningssituation. I och med att i stor utsträckning kan välja det mest kostnadseffektiva sättet av produktionsresurser eller förbrukningsreduktioner ges stora möjligheter för elkunder att bidra med energieffektivitet och nya intäkter. Effektreservens klimat- och miljöpåverkan sammanhänger med hur ofta reserven måste aktiveras. Påverkan har varit begränsad eftersom reserven inte har aktiverats i någon större utsträckning. Vid aktivering kan dock utsläppen av växthusgaser, försurande ämnen och partiklar bli betydande om äldre fossila kraftanläggningar ingår i effektreserven. Med hänsyn till att effektsituationen i kommer att vara mer osäker än kan det bli nödvändigt att aktivera reserven oftare. Genom att införa tydliga miljökrav för upphandling av effektreserven kan miljöpåverkan vid aktivering minska. En mer utförlig konsekvensbedömning kommer att göras i samband med att miljökraven tas fram. Förslaget till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2003:436) om effektreserv, dels ändring i samma lag Lagförslaget innebär att giltighetstiden för lagen (2003:436) om effekt- reserv förlängs till och med . Övervägandena finns i av- 1 § Den myndighet som enligt 8 kap. 1 § första stycket ellagen (1997:857) har systemansvaret för el (den systemansvariga myndigheten) har ansvaret för att en effektreserv om högst finns tillgänglig. serven ska skapas genom att den systemansvariga myndigheten dels ingår avtal med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels ingår avtal om minskad elförbrukning. Effektreserven ska vara ett komplement till den övriga produktionskapa- citet som finns på elmarknaden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om effektreserven. Första stycket ändras på så sätt att den sista meningen justeras för att möjliggöra för den systemansvariga myndigheten, dvs. , att ingå avtal om minskad elförbrukning även med andra än elanvändare och elleverantörer. Andra stycket ändras inte. Upplysningen i tredje stycket får en ny utformning. meddelat föreskrifter om effektreservens storlek och hur stor andel av reserven som ska skapas genom avtal om minskad förbrukning i förord- ningen (2010:2004) om effektreserv. kan det bli aktuellt att meddela föreskrifter även i andra frågor som rör effektreserven, exem- pelvis tydliga miljökrav. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela sådana föreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. Övervägandena finns i avsnitt 4. 2 § Den som enligt 8 kap. 4 § andra stycket ellagen (1997:857) har ingått avtal med den systemansvariga myndigheten (balansansvarig) ska betala en avgift till myndigheten för att täcka de kostnader som uppstår för myndig- heten enligt de avtal som avses i 1 § första stycket. För varje balansansvarig ska avgiftens storlek baseras på omfattningen av den balansansvariges balansansvar enligt avtalet med den systemansvariga myndigheten och omfattningen av den balansansvariges obalans under den tidsperiod som avgiften avser. Avgiften bestäms av den systemansvariga I sak görs inga ändringar i paragrafen. En hänvisning i första stycket justeras med anledning av att 8 kap. 4 § ellagen (1997:857) har fått en ändrad lydelse (SFS 2015:598). I övrigt görs språkliga moderniseringar. Sammanfattning av promemorian Effektfrågan I promemorian föreslås att lagen (2003:436) om effektreserv ska förlängas till och med . Vidare föreslås att den systemansvariga myndigheten () vid upphandlingen av effektreserven ska kunna ingå avtal om minskad elförbrukning utan några särskilda begränsningar när det gäller möjliga avtalsparter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:436) om effektreserv, som gäller till och med , dels att lagen ska fortsätta att gälla till och med , dels att 1 § ska ha följande lydelse. Den myndighet som enligt 8 kap. Den myndighet som enligt 8 kap. 1 § första stycket ellagen (1997:857) 1 § första stycket ellagen (1997:857) har systemansvaret för el (den sys- har systemansvaret för el (den sys- myndigheten), har temansvariga myndigheten), har ansvaret för att en effektreserv om ansvaret för att en effektreserv om genom att den systemansvariga myndigheten ingår avtal dels med myndigheten dels ingår avtal med elproducenter om att ställa ytterli- elproducenter om att ställa ytterli- gare produktionskapacitet till för- gare produktionskapacitet till för- fogande, dels ingår avtal om min- och elleverantörer om minskad el- Effektreserven ska vara ett komplement till den övriga produktions- kapacitet som finns på elmarknaden. Regeringen eller den myndighet ter om effektreservens storlek och hur stor andel av reserven som ska med stöd av 8 kap. 7 § regerings- skapas genom avtal om minskad Denna lag träder i kraft . , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, Af- färsverket , , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Kungl. Tekniska högskolan, , Svensk Vindenergi, Oberoende elhandlare, , kommuner och landsting, , Fortum and , kraft AB, , , , , Skogsindustrierna, IKEM – Innovations- och Kemiindustrierna i , Sydsvenska , , , Fastighetsägarna , konsumenter och Svenska . Dessutom har och Svensk Fjärrvärme inkommit med yttrande. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Effektreserv 2020–2025 Enligt en lagrådsremiss (Miljö- och ) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2003:436) om effektreserv, dels ändring i samma lag. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , Baylan, Bucht, , , , , A , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , Regeringen beslutar proposition Effektreserv 2020–2025