prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — som avser utgift för logi eller resa med annat transportmedel än egen bil eller förmånsbil inte ska anges i arbetsgivardeklarationen. Behövs ytterligare uppgifter per betalningsmottagare i Flera remissinstanser anser att det är lämpligt att ytterligare uppgifter per betalningsmottagare lämnas i arbetsgivardeklarationen. remissinstans framför beaktansvärda skäl varför just den uppgiften behövs för en viss verksamhet. Regeringen har förståelse för dessa Syftet med förslagen i propositionen är dock att minska skattefusk och ska få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. uppnås om löpande får tillgång till vissa av de uppgifter som enligt gällande rätt ska lämnas per betalningsmottagare i har inte i sin promemoria föreslagit att några andra uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivar- deklarationen, dvs. andra uppgifter än de som ska lämnas i kontroll- I skatteförfarandelagen och lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet anges ramarna för upp- giftsinsamlandet till och hanteringen av dessa uppgifter. Syftet med kontrolluppgifter anges i 14 kap. 1 § SFL. grafen följer att kontrolluppgifterna har betydelse för uttag av skatter och avgifter (bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift, bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter, beskattning enligt SINK och A-SINK m.m.). Aktuella uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen kommer också att användas som kontroll- uppgift. Lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet tillämpas vid behandling av personuppgifter i beskattningsverksamhet och i verkets handläggning enligt vissa i lagen angivna lagar (1 kap. 1 §). Enligt lagen får uppgifter behandlas för till- handahållande av information som behövs hos , bl.a. för fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, samt för revision och annan analys- eller kontrollverksamhet (1 kap. 4 §). I nämnda paragraf regleras de s.k. primära ändamålen för behandling av uppgifterna. Upp- gifter får endast samlas in för dessa ändamål (prop. 2000/01:33 s. 99 och prop. 2010/11:78 s. 10). Se även avsnitt 7.2.6 om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. I beskattningsverksamheten ska det finnas en beskattningsdatabas och den får innehålla uppgifter som används i verksamheten, bl.a. för att fastställa underlag för skatter och avgifter samt kontroll (2 kap. 1 §). I 2 kap. 3 § finns en uttömmande lista över de kategorier av uppgifter som får finnas i beskattningsdatabasen, t.ex. underlag för fastställande av skatter och avgifter. Med sådana uppgifter avses bl.a. uppgifter som har lämnats i deklaration eller kontrolluppgifter från arbetsgivare om utbetalda löner (prop. 2000/01:33 s. 200). Att samla in andra uppgifter än de som behövs för beskattningen eller verksamhet skulle stå i strid med gällande bestämmelser om uppgiftsinsamlande till i skatteförfarandelagen. Ett sådant insamlande skulle inte heller korrespondera med syftet med aktuell reform. Sådana uppgifter skulle inte heller kunna behandlas i beskattningsdatabasen utan ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Skäl att i detta lagstiftnings- ärende ändra regelverket saknas. En nackdel med det föreslagna systemet där vissa uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i en arbetsgivardeklaration är att den administrativa bördan för de uppgiftsskyldiga skulle öka. Några remissinstanser framhåller behovet av att den administrativa bördan inte ökar. Regeringen anser att målsättningen bör vara att så långt som möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas till (se avsnitt 6.2). Ett krav på att även andra uppgifter än de som enligt gällande rätt ska lämnas i kontrolluppgifter och som har betydelse för verksamhet ska lämnas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration skulle medföra att den administrativa bördan skulle öka ytterligare. Risken för att ett sådant förslag skulle kunna kritiseras av vissa remissinstanser är stor. Det är viktigt att inte vidta några ändringar som skulle kunna medföra en ökad kritik mot systemet som sådant. I detta lagstiftningsärende finns dessutom inte berednings- underlag för att ta ställning till någon utökad uppgiftsskyldighet. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att enbart uppgifter per betalningsmottagare som har betydelse för beskattningen och Skatte- verkets verksamhet ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Av 5 kap. 1–3 §§ SFF framgår kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska innehålla uppgift om bruttolönen, det samman- lagda värdet av andra förmåner än bilförmån och förmån av fri parkering. När det gäller bilförmån ska uppgift lämnas om bilmodell, nedsättning av värdet av bilförmånen, värdet av bilförmånen, värdet av förmån av driv- medel och antalet kilometer tjänsteköring som ersättning för kostnader för drivmedel för resa i tjänsten med förmånsbil avser. Dessutom ska uppgift lämnas om huruvida bostadsförmån i avser en bostad som är belägen på en småhusenhet (gäller inte om det är fråga om förmån av semesterbostad). föreslår att vissa av dessa uppgifter inte ska lämnas i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst, se avsnitt 6.10. Det är lämpligt att i skatteförfarandeförordningen på motsvarande sätt närmare ange vilka uppgifter som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgifter för en viss betalningsmottagare, t.ex. uppgift om bruttolön. Förslaget föranleder att två nya paragrafer, 26 kap. 19 b och 19 c §§ SFL, införs. 6.5Frivillig redovisning i arbetsgivardeklarationen Regeringens förslag: Även om det inte finns någon skyldighet att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration får sådana uppgifter ändå lämnas, om uppgifter om mottagaren annars ska lämnas i en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller en kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete. Det gäller dock inte uppgifter om ersättning som betalas ut på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring eller ersättning som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Srf konsulterna anser att någon valrätt inte ska föreligga i något fall mellan att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen och att lämna kontrolluppgift, eftersom en sådan valrätt inte skulle medföra någon förenkling. En förenkling uppstår när allt uppgiftslämnande hanteras på samma sätt. Det måste vara enklare om företagen är konsekventa och lämnar arbetsgivardeklaration för samtliga månader det finns något att rapportera även om varken skatte- avdrag eller arbetsgivaravgifter ska redovisas. Inga andra remissinstanser har haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: En ersättning som betalas ut till en viss betalningsmottagare behöver inte redovisas i en arbetsgivardeklara- tion om det under den aktuella månaden inte har betalats ut någon ersättning till mottagaren som är underlag för skatteavdrag, arbets- givaravgifter eller statlig ålderspensionsavgift. I avsnitt 6.3 föreslås att den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensions- avgift ska vara skyldig att lämna skattedeklaration och redovisa ersättningen i en arbetsgivardeklaration. Kontrolluppgift ska däremot i de allra flesta fall lämnas om sådan ersättning utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Av 15 kap. 2 § första stycket SFL framgår att kontrolluppgift inte ska lämnas om ersättningen är skattefri av någon annan anledning än förhållandena hos mottagaren och inte heller är avgiftspliktig enligt socialavgiftslagen. Kontrolluppgift ska således lämnas om intäkter som typiskt sett är att hänföra till inkomstslaget tjänst oavsett om de är skatte- pliktiga för mottagaren (prop. 2010/11:165 s. 756 f.). Om en utbetalare under en viss månad har betalat ut ersättningar till olika betalningsmottagare och enbart vissa av dessa ersättningar ska redovisas i arbetsgivardeklarationen, kan det vara enklare för utbetalaren att redovisa samtliga ersättningar i arbetsgivardeklarationen, dvs. även de ersättningar som egentligen inte ska redovisas i arbetsgivardeklarationen utan i kontrolluppgifter. I avsnitt 6.9 föreslås att skyldigheten att lämna kontrolluppgift om ersättning som har redovisats eller skulle ha redo- visats per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration slopas. Reger- ingen föreslår därför en möjlighet att frivilligt lämna sådana uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration, om uppgifter om mottagaren annars ska lämnas i en kontrolluppgift enligt 15 kap. eller 22 kap. 13 § SFL, dvs. kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete. En utbetalare ska således för varje betalningsmottagare som utbetalaren inte är skyldig att lämna uppgifter om i arbetsgivardeklarationen kunna välja om uppgifterna ska lämnas i en arbetsgivardeklaration eller i en kontroll- uppgift. Bestämmelsen kan bli aktuell att tillämpa t.ex. om den ersättning som har betalats ut till en viss mottagare under månaden endast består av kostnadsersättning eller ligger under beloppsgränsen för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Detsamma gäller om något skatteavdrag inte ska göras på grund av jämkningsbeslut och arbetsgivaravgifter inte ska betalas av den anledningen att mottagaren inte tillhör svensk social- försäkring. Bestämmelsen kan också tillämpas om någon kontant ersätt- ning inte har betalats ut under månaden (men däremot skattepliktiga förmåner) och betalningsmottagaren inte tillhör svensk socialförsäkring. Ingen remissinstans förutom Srf konsulterna har haft någon synpunkt på förslaget. Srf konsulterna anser att det inte bör finnas någon valfrihet, utan att det är enklare för företagen om aktuella uppgifter alltid redovisas i en arbetsgivardeklaration även om varken skatteavdrag eller arbets- givaravgifter ska redovisas. En förenkling uppstår när allt uppgifts- lämnande hanteras på samma sätt. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivar- deklaration för redovisningsperioden. En arbetsgivardeklaration ska lämnas för perioder då det finns något att redovisa (26 kap. 2 § och 3 § första stycket SFL). Den registrerade behöver inte lämna någon arbets- givardeklaration för redovisningsperioder om det varken finns skatte- avdrag eller arbetsgivaravgifter (eller ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift) att redovisa. Förutsättningen är dock att den registrerade skriftligen upplyser om det (26 kap. 3 § SFL). Regeringen har viss förståelse för Srf konsulternas synpunkt. 2016/17:58 Regeringen anser dock att det är lämpligare att respektive utbetalare själv får avgöra om det är en förenkling om allt uppgiftslämnande ska hanteras på samma sätt, dvs. att lämna arbetsgivardeklaration. Vilket uppgifts- lämnande som är enklast för en uppgiftsskyldig torde variera. Att erbjuda utbetalaren en möjlighet att i vissa fall frivilligt kunna lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration som annars ska lämnas i en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller en kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete kan, enligt regeringens mening, utgöra en förenkling för utbetalaren. Om utbetalare väljer att tidigarelägga redovisningen kan detta också minska risken för felaktiga eller uteblivna uppgifter. Fördelarna uppväger enligt regeringens bedömning den eventuella otydlighet för betalnings- mottagaren som kan bli följden av att utbetalaren ges möjlighet att välja redovisning ska göras. Som framgår av avsnitt 6.3 ska vissa ersättningar inte redovisas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration även om det rör sig om ersättning för arbete i skatteförfarandelagens mening och även om skatteavdrag ska göras. Det rör sig om ersättning som betalas ut på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring eller ersättning som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket IL. Någon frivillig möjlighet att redovisa sådana här ersättningar för varje betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration i stället för i en årlig kontrolluppgift föreslås inte. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 26 kap. 19 d § SFL, införs. 6.6Mottagare som ingått socialavgiftsavtal Regeringens förslag: En arbetsgivardeklaration som lämnas av betal- ningsmottagaren i enlighet med ett s.k. socialavgiftsavtal ska bara innehålla uppgift om den ersättning som arbetsgivaravgifter ska betalas för, avdrag med tillämpning av 2 kap. 21 § socialavgiftslagen (2000:980) och periodens arbetsgivaravgifter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft något att invända Skälen för regeringens förslag: Den som ger ut ersättning för arbete och som saknar fast driftställe i kan ingå ett avtal med betalningsmottagaren om att denne ska fullgöra utgivarens skyldigheter i fråga om redovisning och betalning av arbetsgivaravgifter på ersätt- ningen, s.k. socialavgiftsavtal. Ett avtal innebär dock inte att utgivaren befrias från sina skyldigheter om mottagaren av ersättningen inte fullgör sina skyldigheter (5 kap. 5 § SFL). I sådana fall är det således betalnings- mottagaren som ska lämna arbetsgivardeklaration. Kontrolluppgift ska lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Kontrolluppgift ska inte lämnas om ersättningen eller förmånen är skattefri av någon annan anledning än förhållanden hos mottagaren och inte heller är avgiftspliktig enligt socialavgiftslagen (15 kap. 2 § första stycket SFL). För att säkerställa att får tillgång till de uppgifter som krävs för att fastställa pensionsgrundande inkomst avseende sådana ersättningar och förmåner som inte ska tas upp till beskattning, ska kontrolluppgift alltid lämnas avseende avgiftpliktiga ersättningar och förmåner enligt socialavgifts- Om kontrolluppgiften avser ersättning eller förmån som inte ska tas upp till beskattning men är avgiftspliktig enligt socialavgiftslagen, ska värdet på sådan ersättning eller förmån anges i kontrolluppgiften (15 kap. 9 § tredje stycket SFL). Kontrolluppgiftsskyldigheten ska i dessa fall kvarstå (se avsnitt 6.9). Av det skälet är det lämpligt att särskilt reglera vilka uppgifter som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i fall då betalningsmottagaren i enlig- het med ett socialavgiftsavtal ska lämna arbetsgivardeklarationen. sådan arbetsgivardeklaration behöver inte innehålla alla de uppgifter som föreslås ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Regeringen föreslår att i dessa fall ska arbetsgivardeklarationen innehålla uppgift om den ersättning som arbetsgivaravgifter ska betalas för, avdrag med tillämp- ning av 2 kap. 21 § och periodens arbetsgivaravgifter. I 2 kap. 21 § finns bestämmelser om ersättning som motsvarar utgifter i arbetet (se avsnitt 6.2). Förslaget föranleder att en ny paragraf, 26 kap. 19 e § SFL, införs. Redovisning av ersättningar och förmåner som är skattepliktiga enligt A-SINK Regeringens bedömning: Den som i en arbetsgivardeklaration ska redovisa skatteavdrag för skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. ska enligt skatteför- farandeförordningen (2011:1261) lämna vissa uppgifter i en bilaga till Det uppgiftskravet bör i huvudsak slopas. Regeringens förslag: Bestämmelsen om att kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst inte behöver lämnas om sådan ersättning eller förmån som är skattepliktig enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och som har redovisats för mottagaren i en arbetsgivardeklaration ska slopas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft något att invända Skälen för regeringens bedömning och förslag: ska ersätt- ningar och förmåner som är skattepliktiga enligt A-SINK redovisas per betalningsmottagare i en bilaga till arbetsgivardeklarationen (6 kap. 3 § Bilagan ska innehålla uppgift om skattepliktig ersättning som har betalats ut till varje betalningsmottagare och identifikationsuppgifter för Dessutom ska bilagan innehålla uppgift om tid och plats för den verksamhet som skattepliktig ersättning har betalats ut för, verksamhetens art, tidpunkt för när ersättningen betalades ut och skatte- avdrag för varje betalningsmottagare. Motsvarande uppgifter i bilagan ska lämnas om inkomst som är undantagen från skatteplikt på grund av skatteavtal enligt 8 § första stycket 4 A-SINK. Med hänsyn till förslaget att uppgift om ersättning för arbete för varje betalningsmottagare i de flesta fall ska lämnas i en arbetsgivardeklara- tion, anser att den särskilda regleringen i 6 kap. 3 § andra stycket 1 SFF, dvs. att uppgift om skattepliktig ersättning som har betalats ut till varje mottagare ska anges i en bilaga till arbetsgivar- deklarationen, delvis blir överflödig. När det gäller övriga uppgifter som ska lämnas i bilagan, gör bedömningen att uppgift om tid och plats för den verksamhet som skattepliktig ersättning har betalats ut för och uppgift om tidpunkt för när ersättningen betalades ut inte behöver lämnas till . gör däremot bedömningen att verket behöver uppgift om verksamhetens art för att kunna avgöra om det rör sig om en ersättning som ska beskattas enligt A-SINK. En reglering i skatteförfarandeförordningen om att den som ska redovisa skatteavdrag för skatt enligt A-SINK även ska lämna uppgift om arten av den verksamhet som ersättningen har betalats ut för i arbetsgivardeklara- tionen bör därför kvarstå. Samma uppgiftskrav ska, precis som , gälla om ersättningen är undantagen från skatteplikt på grund av skatteavtal enligt 8 § första stycket 4 A-SINK. Skyldigheten i det senare fallet gäller bara om ersättningen, trots att den är undantagen från skatteplikt, ska redovisas i en arbetsgivardeklaration. Så är fallet om arbetsgivaravgifter ska betalas. Om skatteavdrag inte ska göras och arbetsgivaravgifter inte ska betalas, ska uppgift om ersättning inte lämnas i arbetsgivardeklarationen. I sådant fall ska kontrolluppgift enligt 15 kap. SFL lämnas. Det gäller dock bara om ersättningen utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Regeringen anser att den reglering i skatteförfarandeförordningen som förordar är lämplig. Kontrolluppgift enligt 15 kap. SFL behöver inte lämnas om sådan ersättning eller förmån som är skattepliktig enligt A-SINK och som har redovisats för mottagaren i en arbetsgivardeklaration (15 kap. 8 § 4 SFL). I avsnitt 6.9 föreslår regeringen att kontrolluppgift om intäkt i inkomst- slaget tjänst inte ska lämnas, om sådan ersättning eller förmån som har redovisats eller skulle ha redovisats av utgivaren i en arbetsgivar- deklaration. Bestämmelsen i 15 kap. 8 § 4 SFL blir därmed överflödig, varför regeringen föreslår att den slopas. Förslaget föranleder ändringar i 15 kap. 8 § SFL. 2016/17:58 6.8 Regeringens förslag: Möjligheten slopas för utländska avgifts- skyldiga att efter beslut från redovisa arbetsgivaravgifter på något annat sätt eller vid någon annan tidpunkt än som följer av skatteförfarandelagen (2011:1244). Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Om det finns särskilda skäl, får besluta att den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter och är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person som saknar fast driftställe i redovisar avgifterna på något annat sätt eller vid någon annan tidpunkt än som anges i 26 kap. SFL (26 kap. 38 § SFL). Att befogenheten inte gäller skatteavdrag beror på att utländska utbetalare av ersättning för arbete inte ska göra skatteavdrag (prop. 2010/11:165 s. 809 och prop. 1996/97:100 s. 568). Enligt mening saknas det numera behov av en bestämmelse av detta slag. Det är inte förenat med några större svårigheter eller kostnader för utländska arbetsgivare att redovisa och betala arbetsgivaravgifter . Ett avskaffande av bestämmelsen skulle också korrespondera med förslaget att uppgifter per betalnings- mottagare normalt ska lämnas i en arbetsgivardeklaration (se avsnitt 6.2). Regeringen delar bedömning och föreslår därför att möjligheten för utländska avgiftsskyldiga att efter beslut från redovisa arbetsgivaravgifter på någon annat sätt eller vid någon annan tidpunkt än som anges i 26 kap. SFL slopas. Förslaget föranleder att 26 kap. 38 § och 67 kap. 26 § SFL upphävs och ändringar i 26 kap. 1 § och 67 kap. 1 § SFL. Regeringens förslag: Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete ska inte lämnas, om sådan ersättning eller förmån respektive underlaget för skattereduktionen har redovisats eller skulle ha redovisats per betalnings- mottagare av utgivaren i en arbetsgivardeklaration. Kontrolluppgift om ersättningar och förmåner som ska hänföras till inkomstslaget näringsverksamhet ska inte heller lämnas, om ersättningen eller förmånen har redovisats av utgivaren i en arbetsgivardeklaration. Dessutom slopas skyldigheten att i kontrolluppgiften lämna uppgift om ersättning och förmån som har getts ut för arbete och som utgivaren har gjort eller varit skyldig att göra skatteavdrag från, och sjukpenning och annan sådan ersättning som avses i 15 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skyldigheten att lämna kontrolluppgift om upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt slopas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst och kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete En utbetalare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till (prop. 2010/11:165 s. 760). Därför anges det i 15 kap. 8 § 3 och 4 SFL att kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst inte behöver lämnas, om sådan ersättning eller förmån som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration eller om sådan ersättning eller förmån som är skattepliktig enligt A-SINK och som har redovisats för mottagaren i en arbetsgivardeklaration. I paragrafen regleras undantag från skyldigheten att lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst. Regeringen anser att en liknande reglering bör införas när det gäller sådan ersättning eller förmån som har redovisats per betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration (se avsnitt 6.3). Även uppgift om underlag för skattereduktion för förmån av hushållsarbete för varje betalningsmottagare ska i vissa fall lämnas i en arbetsgivardeklaration (se avsnitt 6.4). Enligt 22 kap. 13 § SFL ska kontrolluppgift lämnas om skattereduktion för förmån av hushållsarbete i vissa fall. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har gett ut förmånen. Regeringen anser att kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete inte heller ska lämnas, om underlaget för skattereduktionen har redovisats av utgivaren av förmånen i en arbets- givardeklaration. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska enligt huvudregeln lämnas av den som har gett ut ersättning eller förmån. Om förmånen avser ett framtida förvärv av värdepapper, ska dock kontrolluppgiften lämnas av den i vars tjänst rättigheten har förvärvats. Om förmånen utgörs av rabatt, bonus eller annan förmån som har getts ut på grund av kundtrohet eller liknande, ska kontrolluppgift lämnas av den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen.