prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — I av avverkningarna orsakar skogsbruket stor negativ påverkan på vattendragen, vilket betyder att cirka 2 000 nya vattendrag får stora skador. Körskador medför risk för utlakning av giftigt metylkvicksilver, uttransport av slam och organiskt material samt pH-förändringar. Inom skogssektorn bedrivs arbete för att komma till rätta med körskadorna, bl.a. har tillsammans med näringen tagit fram målbilder för en god miljöhänsyn till mark och vatten. tillhandahåller data från laserskanning som är fritt tillgängliga och som bl.a. synliggör mark- fuktighet, vattendrag och diken. Havs- och vattenmyndigheten och har tagit fram en nationell strategi för att kunna prioritera åtgärder för att minska jordbrukets fysiska påverkan på vattenmiljön. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Enligt uppföljning 2016 är trenden för laxbestånden i och svagt negativ. Skärpt reglering av fisket i , fiskevårdsåtgärder, restaureringar och förbättrad naturlig överlevnad har stärkt de nordligaste bestånden av vildlax. Enligt samma rapport är tillståndet för vattenmiljöer i fjällen gynnsamt, med undantag för stora vattendrag som påverkas av vattenkraft. I övriga landet har nästan alla naturtyper i art- och habitatdirektivet (92/43/EEG) ogynnsam bevarandestatus. fattades beslut om att skydda sjöar och vattendrag som natur- reservat. Hotade arter och återställda livsmiljöer Antalet rödlistade sötvattensarter (enligt den svenska rödlistan ) är i samma storleksordning som 2010. Enligt en rapport från Havs- och vattenmyndigheten har antalet fiskarter liksom antalet individer av varje art ökat i de vatten som kalkas. Rapporten visar också att det tar 10–att återställa ett vatten. fanns det åtgärdsprogram för 131 hotade arter varav 11 var för arter som är beroende av sötvattensmiljöer. Flera myndigheter och ideella organisationer arbetar med att restaurera och biologiskt återställa sjöar och vattendrag. Skyddet av värdefulla sjöar och vattendrag sker dock fortfarande relativt långsamt. Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden redovisas under avsnittet Ett rikt växt- och djurliv. Främmande arter och genotyper och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 om att förebygga och hantera introduktion och spridning av invasiva P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 främmande arter trädde ikraft . Bestämmelserna i förordningen ska förebygga att invasiva främmande arter etableras samt vara ett verktyg för att bekämpa redan etablerade arter. Signalkräfta och ullhandskrabba som finns i svenska inlandsvatten ingår bland de 37 arter som är uppförda på förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse enligt förordningen. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Det bedrivs ingen kommersiell verksamhet med genetiskt modifierade vattenlevande organismer i . Bevarade natur- och kulturvärden Nio län i har slutfört projektet vattendragens kulturarv, vilket har resulterat i vårdåtgärder och nya informationsmaterial. har börjat utvärdera hur kulturmiljöer beaktas när åtgärder vid vattendrag genomförs. har inga nya kulturreservat i anslutning till sjöar och vattendrag bildats. Vattenkraftens kulturmiljöaspekter har ingått i dialogen om vattenkraft. Regeringen gav i regleringsbrevet länsstyrelserna i uppdrag att bl.a. redogöra för hur man arbetar för att överbrygga eventuella konflikter mellan naturvårdsintressen och kulturmiljöintressen vid hantering av småskalig vattenverksamhet. Sjöar och vattendrag är viktiga för friluftslivet. Promenader, fiske, jakt och bad är exempel på vanliga friluftsaktiviteter vid vatten. En förutsättning för friluftsliv vid vatten är tillgänglighet. Om strandzonen bebyggs kan möjligheter till friluftsliv och andra ekosystem- tjänster påverkas negativt, liksom livsmiljöer för arter och möjligheten för arter att sprida sig. Av det totala antalet nyuppförda byggnader uppfördes i strandskyddat område –2014. har antalet ökat jämfört innan. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitets- målet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Alla sjöar och vattendrag kommer inte att uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential inom en generation. Fysisk påverkan i vattenmiljöer, övergödning, försurning och miljögifter är de främsta orsakerna till att målet inte nås. Fysisk påverkan orsakas av tidigare och pågående vattenkraftsproduktion, skogsbruk, jordbruk och infrastruktur. Det finns cirka 2 000 vattenkraftverk och cirka 10 000 dammar. Den fysiska påverkan i form av vandringshinder och förändrad vattenreglering är omfattande. Dammbyggen, vandringshinder, rensningar, markavvattning och körskador i jord- och skogsbruket bidrar till påverkan. Det viktigt att minska skador och läckage från dessa näringar, särskilt ur ett lokalt perspektiv. Det är i detta sammanhang viktigt att hänsyn också tas till behovet av att skydda värdefulla kulturmiljöer. Regeringen anser att åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EC) och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå målet. Det finns ett behov av vidareutvecklad miljöövervakning för att ge säkrare statusklassificeringar av våra vatten och säkerställa effektiva åtgärder. För att nå etappmålet om skyddade områden behövs ett intensifierat arbete med att inrätta skyddsområden för värdefulla sjöar och vatten- drag som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Havs- och vattenmyndigheten kommer ta fram en vägledning för inrättande av vattenskydds- områden. Att restaurera sötvattensmiljöer är viktigt både för att bevara biologisk mångfald och för att upprätthålla ekosystemtjänster. Restaureringsinsatser bör prioriteras utifrån hur de bidrar till en fungerande grön infrastruktur. Samplanering med insatser för restaurering av våtmarker kan skapa synergieffekter för flera miljökvalitetsmål. Åtgärdstakten för att få en fullgod rening av avloppsvatten från små avlopp behöver öka. Förbättrad prövning och tillsyn krävs. Det behövs ökad tillsyn, fler omprövningar och tillståndsprövningar samt ökad byggnation av fiskvägar eller faunapassager vid vattenkraft- verk. Tillsynen bör fokuseras på de objekt som ger störst miljöeffekt. De insatser som finns för friluftslivet, såsom översiktsplanering och de lokala naturvårdssatsningarna (), bör fortsätta. Regeringen har gett länsstyrelserna i och uppdrag att samla och sprida kunskap om långsiktiga åtgärder mot översvämningsmygg. fick i uppdrag att bevaka forskning om förekomsten av översvämningsmygg och effekter av biologisk myggbekämpning. 3.5.10 Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. geologiska undersökning (SGU) är målansvarig myndighet. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –grundvattnets kvalitet, –grundvattenförekomsters kemiska status, –utströmmande grundvattens kvalitet, –grundvattenförekomsters kvantitativa status, –grundvattennivåer, och –bevarande av naturgrusavlagringar. Grundvattnets kvalitet och kemiska status Enligt fördjupade utvärdering (6666) har huvuddelen av det grundvatten som används som dricksvatten i en acceptabel kvalitet vad gäller föroreningar. Kännedomen om förekomsten av organiska miljögifter, läkemedelsrester och andra ämnen som kan påverka människors hälsa är dock låg på grund av bristande provtagning av riskämnen. I vattenmyndigheternas bedömning av vattenförvaltningens drygt 3 000 grundvatten- förekomster anges att har dålig status och att riskerar att inte nå god status till 2021. Bristerna i grundvatten- övervakningen som lyftes fram i Naturvårds- verkets fördjupade utvärdering kvarstår. Detta uppmärksammas också av i stort sett alla länsstyrelser i deras årliga redovisning av miljökvalitetsmålen. Förekomsten av högfluorerade ämnen (PFAS) i grundvatten och dricksvatten har varit i fokus . Totalt har av de kommunala vattentäkterna och vatten- verken undersökts och av dessa har påtagliga PFAS-halter, men enbart ett fåtal har halter över åtgärdsgränsen. Problemets omfattning i enskilda brunnar är okänd. Andra kvalitetsproblem i grundvatten som lyfts fram av länen är framförallt bekämpnings- medel och klorid liksom att vissa län med stor andel jordbruksmark har problem med nitrat. Enligt miljömålsindikatorn Vattenskydds- områden saknar många kommunala grundvatten- täkter fortfarande vattenskyddsområden. Arbetet med att ta fram vattenskyddsområden vid vattentäkter går långsamt. I vissa fall kan det även finnas andra kommunala intressen som ställs mot förbud och skyddsåtgärder. Regionala och kommunala vatten- försörjningsplaner är viktiga underlag i vattenförsörjningsplaneringen. Framställandet av vattenförsörjningsplaner har haft en positiv utveckling . Mer än hälften av länen har tagit fram vattenförsörjningsplaner. har redovisat ett regeringsuppdrag att analysera av miljögifter i vatten och biota, d.v.s. i den levande faunan och inom ett specifikt område. har även finansierat genomför- andet av en screeninginsats med fokus på högfluorerade ämnen i yt- och grundvatten. Havs- och vattenmyndigheten redovisade ett regeringsuppdrag om vattenanknuten recipientkontroll, där myndigheten bl.a. skulle analysera och föreslå hur verksamhetsutövares egenkontroll av vattenrecipienter bättre kan samordnas med den regionala och nationella miljöövervakningen. Samordningen ska bidra till uppföljningen av de vattenanknutna miljö- kvalitetsmålen. Arbetet med att förändra miljö- övervakningen för att bättre uppfylla krav enligt EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) har fortsatt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Kvaliteten på utströmmande grundvatten SGU arbetar med att förbättra kunskapen om akvatiska och terrestra ekosystem som antingen är beroende av, eller som påverkas negativt av, olika kemiska parametrar i utflöden av grund- vatten. SGU har tagit fram en rapport om kvantitativa och kvalitativa påverkans- faktorer på grundvattenberoende ekosystem liksom en rapport avseende geologi och grundvattenberoende ekosystem. Grundvattennivåer och grundvattnets kvantitativa status EU:s ramdirektiv för vatten ställer krav på länder att klassificera grundvattenförekomster. Flera län har mot bakgrund av detta inlett en kontinuerlig nivåövervakning i större grund- vattenförekomster för att säkerställa möjligheterna till en korrekt statusklassificering. Ett samarbete mellan SGU och har lett till att modellerade värden för grundvatten- magasinens fyllnadsgrad finns tillgängliga för och delavrinningsområde. Detta förväntas ge en ökad precision i grundvatten- och översvämningsprognoserna. Inom flera olika användningsområden finns det en lång tradition av att använda naturgrus, t.ex. inom produktion av betong. Naturgrus är fortfarande mer lättillgängligt och billigare än bergkross. Uttaget av naturgrus visar dock en nedåtgående trend och fram till . Minskningen som i början var kraftig har dock planat ut. Inom användningsområden där det finns alternativa material, främst bergkross, fortsätter dock användningen av naturgrus att minska. Det gäller exempelvis väg- och fyllnadsändamål. Användningen av naturgrus för produktion av betong minskar däremot inte. Naturgrusskatten höjdes 2015 från /ton till /ton. bedömer i Årlig uppföljning 2016, med stöd av SGU:s information, att höjningen inte har haft någon miljöstyrande effekt. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Kunskapen om grundvattnets betydelse och värde, liksom vad som påverkar dess kvalitet, är generellt sett låg i samhället. Grundvatten- frågorna behöver lyftas i miljöarbetet och grundvattnets roll såväl inom samhälls- planeringen som för ytvattnets kvalitet och som naturresurs behöver belysas. En utökad och utvecklad miljöövervakning av grundvatten, både generellt och avseende miljögifter är en förutsättning för att rätt åtgärder ska kunna sättas in . Regeringen tillförde därför nya medel på anslag 1:2 Miljöövervakning m.m., bl.a. för att kunna förbättra miljö- övervakningen av grundvatten. Stora kunskapsbrister kvarstår om hur mycket vatten som tas ut för dricksvattenförsörjning och andra ändamål samt om nybildningen av grundvatten för de enskilda grundvatten- förekomsterna. Korrekta bedömningar av grundvattnets kvantitativa status behövs, och den positiva utvecklingen där allt fler vatten- försörjningsplaner tas fram på regional och nivå behöver fortsätta. Regeringen kan se ett behov av fortsatta beslut om fler vattenskyddsområden vid vatten- täkter samt uppdateringar av avgränsningarna av skyddsområdena liksom av skyddsföreskrifterna. Antalet täkttillstånd för naturgrus minskar. Mer än hälften av naturgruset som används levereras till betongproduktion och i län med stor naturgrusanvändning behöver användningen minska. Att ställa om till att istället använda krossat berg kräver etablering av nya bergtäkter. Det är av vikt att fortsätta arbeta med att ta fram materialförsörjningsplaner som tydliggör behov och tillgång av ballastmaterial. fick en särskild utredare i uppdrag att analysera orsakerna till spridningen av högfluorerade ämnen (PFAS) i grundvatten och dricksvatten. Utredaren lämnade sin rapport . Förslagen bereds inom . 3.5.11Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –tillståndet avseende fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341), –tillståndet avseende god ekologisk och kemisk status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens ekosystemtjänster, –grunda kustnära miljöers biologiska mångfald och livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur. –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation bland naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden, –tillståndet för kulturhistoriska lämningar under vattnet, och –havs-, kust och skärgårdslandskapens värden för friluftslivet och påverkan från buller. Fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341) Preciseringen är direkt kopplad till de krav som finns i havsmiljöförordningen. Genom denna förordning genomförs havsmiljödirektivet (2008/56/EG). gjordes den senaste bedömningen av miljöstatus i svenska hav inom ramen för arbetet med havsmiljödirektivet. Den samlade slutsatsen visar att god miljöstatus i många fall inte uppnås. har arbetet fortsatt med att genomföra direktivet. Havs- och vattenmyndigheten fastställde ett åtgärdsprogram med 32 åtgärder för att förbättra miljöstatusen. Enligt Havs- och vattenmyndighetens rapport havsmiljö 2020: Åtgärdsprogram för havsmiljön (2015:30) har nyttan av åtgärderna uppskattats utifrån förbättrade ekosystemtjänster (som fiske och turism) och beräknas sammantaget överstiga kostnaderna för åtgärderna. Regeringens Miljömålsråd, som är en plattform för 17 myndigheters åtgärdsarbete, presenterade också sin gemensamma åtgärdslista som bland annat gäller kust och havsmiljön. har Havs- och vattenmyndigheten arbetat med den revision som genomförs på EU- nivå av kommissionsbeslutet (2010/477/EU) för havsmiljödirektivet. Kommissionsbeslutet innehåller preciseringarna för vad som kännetecknar god miljöstatus i havet. Arbetet för att minska övergödningen börjar ge resultat. Näringsbelastningen till minskar från både och totalt sett. Den allvarliga syresituationen på bottnar kvarstår dock. Se även resultattexten för miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning. Av 46 fiskbestånd i svenska havsområden som nyttjas kommersiellt av bland andra , bedöms 12 nå god miljöstatus medan 23 inte gör det (HaV:s rapport 2015:30). För resterande 11 bestånd är kunskapen otillräcklig för en bedömning. Detta får även konsekvenser för statusbedömningen av ekosystemtjänster. Marint skräp och särskilt mikroplaster uppmärksammas som en allvarlig fråga för havsmiljön i årliga uppföljning. Ospar antog en regional aktionsplan för marint skräp 2014 och Helcom antog en motsvarande plan 2015. leder det regionala arbetet inom Ospar och Helcom med att förbättra hanteringen av skräp i samband med fiske och att sammanställa bästa tillgängliga teknik för rening av skräp i avloppsvatten. Regeringen har lagt ett uppdrag till för att identifiera och föreslå åtgärder mot utsläpp av mikroplaster till havet från viktigare källor i . Uppdraget ska redovisas 2018. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 uppdrag av regeringen analyserat förutsättning- arna för ett nationellt förbud mot mikroplast i kosmetika. Status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön Målet är att kustvattenförekomsterna ska uppnå eller bibehålla minst god ekologisk och kemisk status . (6707) visade att av kustvatten- förekomsterna uppnår minst god ekologisk status medan motsvarande siffra vid status- klassningen 2009 var . Den främsta anledningen till att god ekologisk status inte nås är att närsaltskoncentrationerna är för höga, det vill säga övergödning. Flera miljögifter som förbjudits tidigare minskar, medan halterna av ämnen som kommit ut på marknaden senare, som exempelvis flamskyddsmedlet PFOS, fortsätter att öka. Regeringen anser att åtgärds- programmen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EC) och havsmiljödirektivet (2008/56/EC) och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå målet. Havs- och vattenmyndigheten har även reviderat sina villkor för miljökvalitetsnormer för ytvatten mot bakgrund av en revision på EU-nivå. Listan av prioriterade ämnen uppgår därmed nu till 45 ämnen. Kusternas och havens ekosystemtjänster Analyser av ekosystemtjänster är ett sätt att synliggöra och värdera människors beroende av ekosystemen för sitt välbefinnande och välfärd. För havet kan det röra sig om produktion av livsmedel och syre, klimatreglering, kulturarv och rekreation. Havs- och vattenmyndigheten har publicerat en rapport (2015:12) där man bedömt statusen för 23 olika ekosystemtjänster i svenska havsområden. Näringsvävens funktion och områdenas förmåga att producera livsmedel ansågs som dåliga i alla havsområden. Ett fåtal ekosystemtjänster som t.ex. områdenas förmåga att leverera genetiska resurser, energi och utbildning ansågs ha god status. Arbetet med att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken (EU:s förordning 1380/2013) har fortsatt med fokus på framför allt landningsskyldigheten. Som en del i genomförandet har EU kommit överens om en flerartsplan för förvaltningen av torsk, sill/strömming och skarpsillsbestånd. I planen har målen för EU:s gemensamma P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Planen är därför central även för att nå målen för fiskbestånden och de näringsvävarna enligt havsmiljöförordningen (2010:1341). beslutade regeringen om en Maritim strategi för att utveckla de maritima näringarna på ett hållbart sätt som havsmiljön och attraktiva kustområden säkerställs. Regeringen beslutade om en havsplaneringsförordning (2015:400). Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att ta fram förslag till havsplaner. Havsplanerna ska utformas så att de bidrar till att god miljöstatus i havsmiljön nås och upprätthålls. De färdiga havsplanerna ska beslutas av regeringen . Grunda kustnära miljöers biologiska mångfald och livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur Grunda områden är mycket viktiga ur ett biologiskt perspektiv som de ofta är starkt påverkade av mänskliga aktiviteter och exploatering. Enligt i sikte (Rapport 6662, volym 2) bör befintliga styrmedel kunna säkerställa ett hållbart nyttjande av kustmiljöer. Vissa hinder finns dock för att styrmedlen ska fungera fullt ut. Antalet nya byggnader inom från stranden har ökat enligt årliga uppföljning. Diagram 3.4 Nya byggnader inom från havsstrand, exklusive tätort 2001-2014 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Källa: Bearbetade data från Miljömålsportalen Arbetet med att utveckla en fungerande grön infrastruktur är viktigt i kust och havsområden. Syftet är att säkerställa den biologiska mångfalden och leverans av framtida ekosystemtjänster genom att se till att arter kan migrera mellan områden (konnektivitet) i kust- och hav. Som underlag för arbete med bl.a. grön infrastruktur har Havs- och vattenmyndigheten påbörjat planeringen av en omfattade nationell kartering av livsmiljöer. har även presenterat konnektivitetsstudier för . Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation bland naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav Enligt årliga uppföljning bedöms de flesta naturtyper ha en otillfredsställande eller dålig status enligt art och habitatdirektivet (92/43/EEG). Enligt den svenska rödlistan uppvisar havsmiljön, tillsammans med odlingslandskapet, störst andel rödlistade arter. Anledningarna till detta är flera, bl.a. övergödning, påverkan på bottnar och dess livsmiljöer, tillstånd för typiska arter och överexploatering. Många bestånd av fisk och fisksamhällen når inte god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen (2010:1341) vilket i första hand beror på negativ påverkan från fiske, övergödning och förändringar av habitat. Detta sänker också områdenas förmåga att producera ekosystemtjänster som livsmedel. Det gäller exempelvis för torsk i västra och . För torsken i östra är beståndssituationen osäker och framför allt avsaknaden av stor torsk. För pelagiska arter som sill och skarpsill är läget generellt bättre. Detsamma gäller räka. När det gäller kustarter som gädda och abborre är den lokala variationen stor men fisket bör i varje fall inte öka på dessa bestånd. Bestånden av lax utvecklas fortsatt positivt i norra medan vissa laxälvar i södra är svaga. Flera fisk- och växtätande sjöfågelarter har stabila eller växande häckfågelbestånd, medan musselätande större dykänder som t.ex. ejder, alfågel och svärta har minskat kraftigt . Dessa arter är rödlistade enligt den svenska rödlistan 2015. Hotade arter och återställda livsmiljöer I den svenska rödlistan , som visar arters och lokala populationers risk att dö ut, är 318 havslevande arter rödlistade, två fiskarter bedöms vara regionalt utdöda. Det har länge funnits stora brister i kunskapen om livsmiljöernas utbredning i havsområden och Havs- och vattenmyndigheten har därför tagit fram en plan för nationell kartering. Informationen från karteringar kommer att vara ett viktigt redskap i arbetet med havsplanering, skydd av områden och grön infrastruktur. Inom Ospar och Helcom har varit aktivt i arbetet med att ta fram åtgärdsplaner för de arter och habitat som listats som hotade. Främmande arter och genotyper samt genetiskt modifierade organismer antogs förordning om invasiva främmande arter (1143/2014).