prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — uppskattade kostnaderna för att få beräknas med ledning av de upp- Regeringen eller den myn- skattade kostnaderna för att få assi- dighet som regeringen bestämmer Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela ytterligare föreskrif- ter om schablonbelopp för assistanser- Om det finns särskilda skäl kan Om det finns särskilda skäl kan ersättning till en försäkrad efter an- ersättning till en försäkrad efter an- sökan lämnas med ett högre belopp sökan lämnas med ett högre belopp än det årliga schablonbeloppet. än det schablonbelopp med vilket assi- sättningen får dock inte överstiga stansersättning ska lämnas till den schablonbeloppet med mer än 12 försäkrade enligt vad som följer av inte överstiga schablonbeloppet med Assistansersättning som betalas ut enligt 16 § andra stycket lämnas med skäligt belopp. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2012:935. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 3Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktions- hinderspolitik, Politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barn- rättspolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Politik för sociala tjänster Totalt för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 9 redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kate- gori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekom- mande fall även skattesanktioner, där skatteut- taget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö-, eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jäm- ställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de nettoberäknade skatte- utgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 9. Förmån av privatfinansierad hälso- och Totalt för utgiftsområde 9 Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Enligt 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska förmåner som fås på grund av tjänst tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Bilförmån är en sådan förmån som ska tas upp till beskattning. Extrautrustning i bilen höjer förmånsvärdet. För att få till stånd en ökad användning av alkolås i fordon undantas alkolås från den extrautrustning som höjer förmåns- värdet. Skatteutgiften utgörs av skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. För läkemedel som lämnas ut enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200). Det inne- bär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att ingående mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normal skattesats.) Skatte- befrielsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till beskattning om förmånen avser vård i som inte är offentligfinansierad eller vård utom- lands (11 kap. 18 § inkomstskattelagen). Arbets- givaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden (16 kap. 22 § inkomstskattelagen). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. I det följande redovisas de mål som gäller för utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg och underliggande områden. Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 4) −Befolkningen ska erbjudas en behovs- anpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Folkhälsopolitik (avsnitt 5) −Att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolk- ningen. −Ett samhälle fritt från narkotika och dop- ning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). −Att minska skadeverkningarna av över- drivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Funktionshinderspolitik (avsnitt 6 och 7) −En samhällsgemenskap med mångfald som grund. −Att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. −Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politik för sociala tjänster (avsnitt 7) −kunna leva ett aktivt liv och ha infly- tande i samhället och över sin vardag, −kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, −bemötas med respekt samt −ha tillgång till god vård och omsorg. −Att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer. −Att stärka skyddet för utsatta barn. Barnrättspolitik (avsnitt 8) −Barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. För beslut om målen ovan, där inget annat anges, se prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.3, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115. Mål för Forskningspolitik (avsnitt 9) redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.2 Mål för området. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4 Hälso- och sjukvårdspolitik Hälso- och sjukvårdspolitiken omfattar statliga insatser till hälso- och sjukvården. Avsnittet omfattar anslag för tandvårdsförmåner, läke- medelsförmåner, bidrag till folkhälsa och sjuk- vård, sjukvård i internationella förhållanden, bidrag till psykiatri samt bidrag för mänskliga vävnader och celler. Vidare omfattas anslag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, social ut- värdering (SBU), Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket (TLV), , E- hälsomyndigheten, Inspektionen för vård och omsorg () samt . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Hälso- och sjukvårdspolitik 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 1:11 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Summa Hälso- och sjukvårdspolitik 2016 1:9 Bidrag för samordning och tillgänglighet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). En behovsanpassad hälso- och sjukvård inne- bär att vården ska ges med hänsyn till den en- skilda patientens behov, där också behovens storlek styr vårdens prioriteringar. Vården ska vara samordnad och tillgodose patientens behov av kontinuitet. Patienten ska också kunna delta i beslut om vård och behandling. Detta är grun- den för en patientcentrerad vård. En effektiv hälso- och sjukvård innebär att tillgängliga resurser används på bästa sätt för att kunna erbjuda bästa möjliga hälso- och sjukvård till befolkningen. En hälso- och sjukvård av god kvalitet innebär bl.a. att den ska baseras på bästa tillgängliga kunskap i alla delar av landet och ska vara jämlik. En jämlik vård innebär att alla ska erbjudas vård utifrån behov, på lika villkor och med gott bemötande, oavsett kön, könsidentitet, köns- uttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, ålder, bostadsort, utbildning och ekonomi. Att hälso- och sjukvården även ska vara jämställd är en grundläggande målsättning för regeringen och en förlängning av det över- gripande jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En vård som är tillgänglig innebär bl.a. att den är lätt att komma i kontakt med och att den ges i rimlig tid. Resultatredovisningen belyser hur de statliga insatserna bidragit till uppfyllelsen av det nu- varande målet för hälso- och sjukvårdspolitiken. Strukturen på resultatredovisningen utgår dels från målen på området, dels från olika verksam- heter såsom tandvård och läkemedelsområdet m.m. samt olika statliga insatser som genomförs på området. Under rubriken och slut- satser behandlas resultaten i förhållande till målet, dvs. att hälso- och sjukvården ska vara behovsanpassad, effektiv och av god kvalitet samt jämlik, jämställd och tillgänglig. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Måluppfyllelsen inom hälso- och sjukvårds- politiken bedöms utifrån följande indikatorer: −undvikbara slutenvårdstillfällen och sjuk- vårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall, −dödlighet efter diagnos i några av de stora sjukdomsgrupperna, −omdömen avseende centrala aspekter inom hälso- och sjukvården, −väntetider inom hälso- och sjukvården, och −besöksfrekvens inom tandvården. Måttet undvikbara slutenvårdstillfällen innebär vårdtillfällen inom slutenvården som orsakats av utvalda sjukdomstillstånd och som bedöms hade kunnat undvikas. Med sjukvårdsrelaterade åt- gärdbara dödsfall avses dödsfall som orsakats av sjukdomar vilka bedöms kunna påverkas genom medicinska insatser, tidig upptäckt och behand- ling. Vad gäller indikatorn omdömen avseende centrala aspekter inom hälso- och sjukvården avses t.ex. patientupplevd kvalitet i primär- vården, upplevd tillgång till sjukvård och patient- upplevd kvalitet inom psykiatrisk öppen- och slutenvård m.m. Där det är möjligt redovisas resultaten upp- delat på kön, ålder och socioekonomi. Indika- torer och bedömningsgrunder som används för att följa upp måluppfyllelsen bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. Staten ansvarar för att främja och ge hälso- och sjukvården goda förutsättningar. Landstingen och även i viss utsträckning kommunerna har det huvudsakliga ansvaret för hälso- och sjuk- vårdens planering, finansiering, organisation och genomförande. Statens och landstingens delade ansvar för hälso- och sjukvården avspeglas i tabell 4.2 som redovisar utgiftsutvecklingen inom verksam- hetsområdet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.3 visar kostnaderna för hälso- och sjukvård per invånare. Genomsnittskostnaden för landstingens hälso- och sjukvård uppgick till per invånare. I diagram 4.1 och diagram 4.2 redovisas för- delningen av landstingens intäkter respektive kostnader för hälso- och sjukvård. Av lands- tingens totala kostnader bestod av kostnader för hälso- och sjukvård. Utvecklingen av den svenska hälso- och sjuk- vården följs noga upp genom Öppna jämförelser och rapporter av olika slag från t.ex. Social- styrelsen och andra myndigheter inom området. Skillnader i utfall vad gäller hälsa och vård lyfts bl.a. fram genom uppföljning av insjuknande, dödlighet, vård och behandling. Uppföljningar visar bl.a. på skillnader mellan olika socio- Tabell 4.2 Hälso- och sjukvårdsutgifter, 2009–2014 I resultatredovisningen används utbildningsnivå för att beskriva socio- ekonomiska skillnader. Det förekommer även skillnader i hälso- och sjukvården med avseende på kön, bl.a. har kvinnor en sämre självskattad hälsa än män som dödligheten i hjärt- sjukdom är högre bland män än kvinnor. Det finns dessutom regionala skillnader mellan lands- tingen på grund av olikheter i lokala förutsätt- ningar och organisation. Även om svensk hälso- och sjukvård kännetecknas av en god kvalitet i stort kvarstår således vissa utmaningar vad gäller t.ex. jämlikhet men även samordning och till- gänglighet. Miljarder kronor, löpande priser (andel i procent av totala hälso- och sjukvårdsutgifter)1 6,4 (3) 5,6 (2) 5,9 (2) 6,3 (2) 6,8 (2) 7,0 (2) 1,5 (0,5) 1,6 (0,5) 1,9 (0,5) 2,0 (0,5) 2,4 (0,6) 2,4 (1) 0,3 (0,1) 0,3 (0,1) 0,3 (0,1) 0,3 (0,1) 0,3 (0,1) 0,3 (0) 1,5 (0,5) 1,6 (0,5) 1,7 (0,4) 1,7 (0,4) 1,8 (0,4) 1,9 (0) Hushållens utgifter ur egen ficka Totala hälso- och sjukvårdsutgifter Andel av bruttonationalprodukt (BNP) 1: Hälsoräkenskaperna redovisar uppgifter på ett delvis nytt sätt. Uppdateringarna innebär bl.a. att hälso- och sjukvårdsbegreppet utökats, vilket framför allt påverkar hälso- och sjukvård inom omsorgen för äldre och för personer med funktionsnedsättning. Detta medför att hälso- och sjukvårdens andel av BNP nu är högre än enligt tidigare publi- cerade data. Uppgifterna finns ej uppdelade på kön. 2: Uppgifterna är baserade på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. 3: Offentlig sektor är en delsumma baserad på uppgifterna för stat, landsting och kommuner. Andelen för stat, landsting och kommuner baseras följaktligen på delsumman för offentlig sektor som nämnare. Källa: (Hälsoräkenskaperna). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.1 Landstingens intäkter 2015, procentuellt Diagram 4.3 Hälso- och sjukvårdskostnader per invånare, Källor: Kommuner och Landsting samt . Diagram 4.2 Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård 2015, procentuellt fördelade på verksamhetsområde Anm: Kostnader för regionalutveckling, trafik och infrastruktur har exkluderats. Källor: Kommuner och Landsting samt . Behovsanpassad vård bidrar till bättre resultat inom hälso- och sjukvården En central del av det hälso- och sjukvårds- politiska målet är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad hälso- och sjukvård. En be- hovsanpassad hälso- och sjukvård innebär att vården ska ges med hänsyn till den enskilda patientens behov, och att behovens storlek ska styra vårdens prioriteringar. Vården ska vara samordnad och tillgodose patientens behov av kontinuitet. Patienten ska även kunna delta i beslut om vård och behandling. Detta är grunden i en patientcentrerad vård. Patienter är överlag nöjda med kvalitet och bemötande i hälso- och sjukvården Patienter är överlag nöjda med kvaliteten i den svenska hälso- och sjukvården. Det visar resul- taten i den nationella patientenkäten som ge- nomförs av Kommuner och Landsting (SKL). Nedan i diagram 4.4 visas att patienterna i huvudsak är nöjda med kvaliteten i primär- vården. Män är genomgående mer nöjda än kvinnor. Resultaten från den nationella patient- enkäten visar också att patienterna är nöjda med bemötandet de får i hälso- och sjukvården. Diagram 4.4 Patientupplevd kvalitet i primärvård, 2015 Patientupplevd kvalitet (PUK-värde) Anm: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK- värde). Ett PUK-värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. Vid framräkningen av PUK-värdet tas icke aktuella svars- alternativ bort såsom "ej ifyllt" och "ej aktuellt". Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmsta heltal mellan 0 till 100. Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). Patienternas upplevelser påverkas av socioekonomiska faktorer Andelen patienter som instämmer helt eller del- vis i att de har tillgång till den vård de behöver har i princip varit oförändrad , se diagram nedan. Diagram 4.5 Andel i befolkningen som instämmer helt eller delvis i att de har tillgång till den sjukvård de behöver, 2011–2015 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). Könskillnaderna är små, ca åtta av tio kvinnor och män anger att de har tillgång till den vård de behöver. Däremot finns det skillnader som beror på hälsotillstånd och socioekonomiska faktorer. av dem som upplever att de har ett dåligt allmänt hälsotillstånd uppger att de har tillgång till den sjukvård de behöver, jämfört av dem som upplever att de har bra hälsa. Ensamstående föräldrar med barn, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personer födda utanför och personer i åldrarna 50–uppger att de i lägre grad har tillgång till den vård de behöver. Patienterna har överlag förtroende för vården Sex av tio anger att de har stort eller mycket stort förtroende för hälso- och sjukvården. För- troendet varierar dock över landet, från 50 pro- cent i till i län. Förtroendet för vårdcentraler och sjukhus har varit relativt oförändrat . På nationell nivå har förtroende för vård- centralerna jämfört för sjuk- husen i det egna . Även förtroendet för vården påverkas av hälsotillstånd och socio- ekonomiska faktorer. Ensamstående föräldrar, personer födda utanför , personer i åldrarna 50–59 och personer som upplever att de har ett sämre hälsotillstånd uppger att de har lägre förtroende för vården. Samordning och kontinuitet i vården behöver utvecklas Samordning av vårdinsatser och kontinuitet i kontakterna med vårdpersonalen är viktiga aspekter för en patientcentrerad vård. Samord- ning är inte minst viktig för patienter med kro- niska sjukdomar och personer med funktions- nedsättningar som ofta har många och långvariga kontakter med hälso- och sjukvården. I rappor- ten Samordnad vård och omsorg lyfter Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys fram att bristande samordning ofta leder till en försämrad upplevelse för patienter och brukare samt i vissa fall till en kvalitativt sämre vård eller omsorg. Bristerna kan, enligt myndigheten, även medföra ökade kostnader till följd av att behandlingar eller undersökningar behöver upprepas i onödan. I rapporten visas att cirka en miljon patienter och brukare har komplexa samordningsbehov som de har små förutsättningar att vara delaktiga i samordningen av sin vård och om- sorg. Den internationella uppföljningen Inter- national Health Policy Survey visar att svenska patienter är mer missnöjda med samordning och kontinuitet än patienter i andra länder. Mest missnöjda är patienter i åldersgrupperna 45–och 65–. Inom ramen för den internatio- nella studien har läkares inställning till primär- vården följts upp . Resultaten visar att inte alla läkare i anser sig ha den tid, det mandat eller de kommunikationskanaler som krävs för att samordna vården. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 visas andelen läkare som i liten utsträckning eller inte alls anser sig ha tid att samordna vården. Diagram 4.6 Andel läkare som i liten utsträckning eller inte alls anser sig ha tid att samordna vården Anm: Uppgifterna finns inte uppdelat på kön. Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Regeringen bidrar till förbättrade förutsättningar för en mer samordnad vård Regeringen har ingått flera överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) i syfte att stärka samordningen och kontinuiteten i vården. En överenskommelse om kortare väntetider och minskade regionala skillnader i cancervården syftar till att främja förutsätt- ningarna för en mer sammanhållen cancervård genom så kallade standardiserade vårdförlopp. De standardiserade vårdförloppen ska bidra till att minska väntetiderna i vården från det att en misstanke om cancer uppstår till det att vård och behandling för cancersjukdomen sätts in (se mer under avsnitt Standardiserade vårdförlopp för kortare väntetider). Vidare ingick regeringen en överenskommelse med SKL om tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård. Överenskommelsens syfte var att stimulera landstingen att själva identifiera och genomföra insatser för att ut- veckla tillgängligheten. Insatser för att stärka en patientcentrerad vård sker också inom ramen för regeringens arbete med att förbättra vården för personer med kro- niska sjukdomar, både i uppdrag till Social- styrelsen och till samt i en överenskommelse med SKL. Det handlar bl.a. om att stödja utvecklingen av patientanpassade vårdtjänster i primärvården och att sprida verk- tyg för ett gott bemötande i hälso- och sjuk- vården. Patientlagen stärker patientens ställning Patientlagen, som trädde i kraft , syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt till att främja patientens integritet, självbestämmande och del- aktighet. I lagen är det reglerat att när hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas. tog fram ett kunskapsstöd inför situationer där per- sonal behöver göra en bedömning av ett barns mognad i samband med barnets delaktighet i vård och omsorg. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppföljning visar dock att patientlagen än så länge inte föranlett några större förändringar i landstingens strategier och arbetssätt. Det saknas bl.a. nationella admi- nistrativa lösningar i form av en plattform för utbudsinformation m.m. och landstingens strukturella förutsättningar som utmaningar kring hur kompetensförsörjning påverkar möj- ligheterna att uppfylla lagen. Även kännedomen om landstingens skyldigheter och om patient- lagen är låg bland befolkningen som helhet, men också bland de personer som har kontakt med vården. Av rapporten framgår det bl.a. att indi- vider som har en sjukdom och personer som är äldre är mer motiverade än andra att ta del av den nya lagens möjligheter. Även kvinnor är mer motiverade att ta del av lagens möjligheter än män. Regeringen har avsatt totalt 2014–2016 för insatser som är direkt kopplade till patientlagens införande. Lands- tingen genomförde olika utbild- nings- och informationsinsatser kring patient- lagen – främst mot vårdpersonalen. Arbete har även gjorts, både lokalt och mellan landsting, för att stärka möjligheterna för patienterna att söka öppenvård i hela landet. Betänkanden föreslår strukturförändringar i hälso- och sjukvården lämnades slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) till regeringen där flera för- slag om hur vården kan bedrivas mer effektivt lämnas, inte minst hur rätt personal kan använ- das på rätt sätt. Ytterligare ett slutbetänkande som lämnats till regeringen är Träning ger fär- dighet – koncentrera vården för patientens bästa (SOU 2015:98). I betänkandet lämnas förslag på hur den högspecialiserade vården kan utvecklas för att patienterna ska få tillgång till en mer jäm- lik och säker vård av god kvalitet oberoende av bostadsort.