prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — Utvecklingsanställning bör byta benämning till riskerar vidare att ge det felaktiga intrycket att stöden utgör särskilda anställningsformer. bidrag för trygghet i anställning. avser bestäms dock inte av det eventuella arbetsmarknadspolitiska stöd som lämnas för Regeringens bedömning är därför att ordledet ”-anställning” inte längre ska använ- mer huvudsakligen med regeringens. das i benämningarna av de båda lönestöden. Regeringen har alltså för avsikt att ändra tillstyrker eller ser positivt på promemorians benämningarna på lönebidrag, utvecklings- bedömning att benämningarna på lönestöden anställning och trygghetsanställning. stöden regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktions- Arbetsdomstolen, Kommuner och Lands- hinder som medför nedsatt arbetsförmåga. ting och i (LO) Dessutom behöver följdändringar göras i ett väcker dock frågor om hur ordet anställning bör antal lagar där lönestöden nämns. användas i benämningarna av lönestöden. ringarna har beretts i departementspromemorian Arbetsförmedlingen har vidare synpunkter på Förtydliganden av lönestöden för personer med det första gemensamma ledet i benämningarna och anser att lönestöd är ett bättre alternativ än arbetsförmåga – byte av benämningar på löne- bidrag, utvecklingsanställning och trygghets- Skälen för regeringens bedömning: anställning (Ds 2016:14) och remissynpunkter finns flera lönestöd för personer med på de ändrade benämningarna behandlas i det funktionsnedsättning i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funk- I promemorian görs bedömningen att löne- tionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. bidrag ska utgöra det första ledet i benäm- Regeringens bedömning är att de tre lönestöd ningarna av lönestöden. som inte utgör skyddat arbete bör byta benäm- språkar i sitt remissyttrande att det första ledet i ning i syfte att förenkla och förtydliga regelver- stället ska vara lönestöd. Arbetsförmedlingen förvisso en inarbetad och De tre lönestöden lönebidrag, utvecklings- känd benämning, men just därför skulle också ett nytt begrepp skicka en tydligare signal om varandra i flera viktiga avseenden. De kan alla, till skillnad från skyddat arbete, lämnas till både Regeringen har viss förståelse för Arbets- privata och offentliga arbetsgivare. har samma konstruktion för beräkning av löne- dock som ett led i benämningarna av vissa subventionen och det finns även, till skillnad insatser för personer med funktionsnedsättning från vid skyddat arbete, en möjlighet att lämna som medför nedsatt arbetsförmåga, till exempel P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och stöd till personligt biträde. Tydlighetsskäl talar enligt regeringens mening för att även fortsättningsvis språkligt skilja mellan lönebidrag och andra kompletterande stödinsatser. Lönebidrag är dessutom en inarbetad och välkänd stödform och regeringens bedömning är att lönebidrag därför bör utgöra det första gemensamma ledet i benämningarna av de tre lönestöden som inte utgör skyddat arbete. I departementspromemorian görs bedömningen att lönebidrag ska byta benämning till lönebidrag för anställning. , Arbetsförmedlingen, Myndigheten för delaktighet, Kommuner och Landsting och LO påpekar att benämningen lönebidrag för anställning riskerar att ge det felaktiga intrycket att de andra formerna av lönebidrag inte lämnas för anställning. Kommuner och Landsting föreslår att den nya benämningen på dagens lönebidrag ska vara lönebidrag för arbetsinriktning, lönebidrag för inriktning mot arbete, lönebidrag för arbetsanpassning eller annan benämning som tydliggör att stödet ges för anpassning till det aktuella arbetet som utförs. LO anser att lönebidrag för utveckling i anställning är en bättre benämning än vad lönebidrag för anställning är. anser att lönebidrag för arbetslivsinriktade insatser eller liknande är en passande benämning. Arbetsdomstolen menar att det finns ett värde i att det av benämningarna för de olika formerna av lönebidrag framgår att det är lönebidrag för just anställning. Domstolen anser att detta inte med tillräcklig tydlighet framgår av de föreslagna benämningarna lönebidrag för utveckling och lönebidrag för trygghet. Arbetsdomstolen anser att regeringen bör överväga till exempel lönebidrag för utveckling i anställning och lönebidrag för trygghet i anställning. Regeringen har förståelse för såväl , Kommuner och Landstings, LO:s, Arbetsförmedlingens och Myndigheten för delaktighets som Arbetsdomstolens synpunkter. Alla tre formerna av lönebidrag syftar till att stödja personer med funktionsnedsättning i anställning. Därför talar tydlighetsskäl för att ordet anställning inte endast bör ingå i en av lönestödens benämningar utan antingen i alla benämningar eller inte i någon. Enligt regeringens mening uppnås en ändamålsenlig tydlighet med Arbetsdomstolens förslag som benämningarna likt promemorians bedöm- ning ger tydlig ledning om lönestödens funktion. Någon risk för att benämningarna ger det felaktiga intrycket av att det rör sig om särskilda anställningsformer finns då inte heller. I övrigt har remissinstanserna inte lämnat synpunkter på de benämningar som förespråkas i promemorian. Benämningen på lönebidrag ska ändras i socialförsäkringsbalken Regeringens förslag: Benämningen lönebidrag ska ändras till lönebidrag för anställning i socialförsäkringsbalken. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: menar att lönebidrag för utveckling och lönebidrag för trygghet är insatser för målgruppen med tre fjärdedels sjukersättning som kan vara lika bra eller bättre än lönebidrag för anställning och att dessa lönestöd därför bör föras in som en möjlighet i socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag: Enligt socialförsäkringsbalken ska i vissa fall betala ersättning med ett belopp som motsvarar kostnaderna för en anställning med lönebidrag enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Eftersom regeringen nu gör bedömningen att lönebidrag bör byta benämning, föreslår regeringen att benämningen även ska ändras i socialförsäkringsbalken. Skälen för bytet av benämning redovisas ovan. föreslår i sitt remissyttrande att lönebidrag för utveckling och lönebidrag för trygghet ska läggas till i den aktuella paragrafen i socialförsäkringsbalken. Det har emellertid inte ingått i detta lagstiftningsärende att överväga förändringar i skyldighet enligt socialförsäkringsbalken att i vissa fall lämna ersättning för kostnader för en anställning med lönestöd. Benämningen på utvecklingsanställning ska ändras i lagen om anställningsskydd och lagen om offentlig anställning Regeringens förslag: Benämningen utvecklingsanställning ska ändras till lönebidrag för utveckling i anställning i lagen om anställningsskydd och lagen om offentlig anställning. huvudsakligen med regeringens. Remissinstanserna: Inga särskilda synpunkter har lämnats av remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: (1982:80) om anställningsskydd och lagen (1994:260) om offentlig anställning undantas vissa arbetstagare från lagarnas tillämpningsområden. Bland de arbetstagare som undantas finns arbetstagare i utvecklingsanställning. Som framgår ovan gör regeringen nu bedömningen att lönestödet utvecklingsanställning bör byta benämning till lönebidrag för utveckling i anställning. Därmed föreslår regeringen att det i stället för arbetstagare i utvecklingsanställning står arbetstagare med lönebidrag för utveckling i anställning i uppräkningen av arbetstagare som är undantagna tillämpningsområdena för lagen om anställningsskydd och lagen om offentlig anställning. Trygghetsanställning tas bort från uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska insatser i 7 § lagen om arbetsmarknadspolitiska program Regeringens förslag: Trygghetsanställning tas bort från uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska insatser i 7 § lagen om arbetsmarknadspolitiska program. Promemorians förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens. Remissinstanserna: Inga särskilda synpunkter har lämnats av remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Av första stycket 7 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program framgår att deltagare i arbetsmarknadspolitiska program inte ska anses som arbetstagare om inte programmet gäller vissa särskilt angivna arbetsmarknadspolitiska insatser, däribland lönebidrag och trygghetsanställning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 2006 lades stödformen inte med i bestämmelsens uppräkning av arbetsmarknadspolitiska insatser. Enligt regeringens mening borde så ha skett varför regeringen nu föreslår att även lönebidrag för utveckling i anställning (nuvarande utvecklingsanställning) bör omfattas av bestämmelsen. Eftersom lönebidrag för anställning, lönebidrag för utveckling i anställning och lönebidrag för trygghet i anställning kommer att utgöra olika former av lönebidrag ryms dessa tre lönestöd under den gemensamma beteckningen lönebidrag. Därmed bör trygghetsanställning tas bort ur bestämmelsen och lönebidrag bli kvar som en samlingsbeteckning för de olika formerna av lönebidrag. Regeringen föreslår vidare att bestämmelsen i 7 § första stycket lagen om arbetsmarknadspolitiska program förenklas på så sätt att uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska insatser görs i en punktuppställning i stället för i löpande text. Benämningen på utvecklingsanställning ska ändras i lagen om uthyrning av arbetstagare Regeringens förslag: Benämningen på utvecklingsanställning ska ändras till lönebidrag för utveckling i anställning i lagen om uthyrning av arbetstagare. Promemorians förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens. Remissinstanserna: Inga särskilda synpunkter har lämnats av remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Arbetstagare som är anställda i bemanningsföretag omfattas enligt lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare av ett krav på likabehandling vad gäller grundläggande arbets- och anställningsvillkor. Vissa arbetstagare är emellertid undantagna lagens krav på likabehandling. Det gäller bland annat arbetstagare som är anställda i utvecklingsanställning. I och med att regeringen gör bedömningen att benämningen på utvecklingsanställning ska ändras till lönebidrag för utveckling i anställning, föreslår regeringen även att benämningen ska ändras i lagen om uthyrning av arbetstagare. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . För anställningar med de lönestöd som får ändrade benämningar och som har beslutats före ikraftträdandet ska de ändrade paragraferna gälla i den äldre lydelsen. avstyrker det föreslagna datumet för ikraftträdandet och förordar i stället . Skälen för detta är att ett för tidigt datum innebär risk att nödvändiga förändringar av exempelvis systemstöd inte hinns med och att andra av regeringen aviserade förändringar, exempelvis inom etableringsområdet, också är omfattande och kommer kräva avsevärt implementeringsarbete. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att de föreslagna lagändringarna träder i kraft och vid ett och samma tillfälle. Arbetsförmedlingen förespråkar ett ikraftträdande per . Regeringen menar emellertid att intresset av att reformen av lönestöden får genomslag väger tungt och att tidpunkt för ikraftträdandet därför ska vara . Äldre föreskrifter ska tillämpas för anställningar med lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning som har beslutats före ikraftträdandet. Därför ska övergångsbestämmelser med den innebörden tas in i samtliga lagförslag. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 33 kap. 28 § Av paragrafen framgår att för den som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning och som får en anställning med lönebidrag eller hos , som motsvarar den återstående arbetsförmågan, ska betala ersättning för kostnader för anställningen enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Förslaget innebär att ordet lönebidrag byts mot den nya benämningen på stödet – lönebidrag för anställning. Paragrafen ändras också så att det tydligare framgår att det rör sig om en s.k. upplysningsbestämmelse om möjligheten att meddela föreskrifter. Någon ändring i sak är inte avsedd. Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Enligt paragrafen undantas vissa angivna arbetstagare från lagens tillämpningsområde. Förslaget innebär att ordet utvecklingsanställning byts mot den nya benämningen på stödet – lönebidrag för utveckling i anställning. Någon ändring i sak är inte avsedd. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Enligt paragrafen gäller inte lagen vissa angivna arbetstagare. Förslaget innebär att ordet utvecklingsanställning byts mot den nya benämningen på stödet – lönebidrag för utveckling i anställning. Regeringens avsikt är att de olika formerna av lönebidrag ska omfattas av uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska insatser i 7 § första stycket lagen om arbetsmarknadspolitiska program. Någon ändring i sak är inte avsedd. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program I paragrafens första stycke anges att den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program inte ska anses som arbetstagare om inte programmet gäller vissa uppräknade arbetsmarknadspolitiska insatser. Ändringen innebär att trygghetsanställning tas bort från uppräkningen och att lönebidrag blir den gemensamma beteckningen för de olika formerna av lönebidrag. Därmed omfattas inte bara deltagare i arbetsmarknadspolitiska program med lönebidrag för anställning eller lönebidrag för trygghet i anställning av bestämmelsen, utan även deltagare med lönebidrag för utveckling i anställning (nuvarande utvecklingsanställning). Förslaget innebär vidare att stycket förenklas på så sätt att uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska insatser görs i punktuppställning i stället för i löpande text. Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare I paragrafen framgår ett undantag från kravet på likabehandling för vissa anställda med vissa lönestöd. Förslaget innebär att ordet utvecklingsanställning byts mot den nya benämningen på stödet – lönebidrag för utveckling i anställning. Någon ändring i sak är inte avsedd. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 209 818 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 718 726 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 530 224 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får därutöver användas för medfinansiering av projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som i huvudsak finansieras av (Sida) och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgick till . Antalet deltagare i etableringsuppdraget väntas öka kraftigt . För att säkerställa kvaliteten i etableringsuppdraget föreslås att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 samt 2020. I enlighet med vad regeringen angav i propositionen Vårändringsbudget ska Arbetsförmedlingen, för att främja en snabbare etablering på arbetsmarknaden, erbjuda kompetenskartläggning till asylsökande. För att finansiera denna verksamhet föreslås att anslaget ökas med 2017 och med . överförs uppgiften att ansvara för bosättning av vissa nyanlända från Arbetsförmedlingen till . Med anledning av detta föreslås anslaget minskas med 2017 och med . Myndigheterna har fått i uppdrag att förbereda och genomför överföringen respektive inordnandet av uppgifterna. Regeringen avser att återkomma med förslag för att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Syftet är att regleringen av nyanländas etablering ska bli mer enhetlig med det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. För att möjliggöra för Arbetsförmedlingen att anpassa verksamheten till ett förändrat regelverk P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 föreslås att anslaget ökas med 2017. För att stärka Arbetsförmedlingens arbete med de lönestöd som finns för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt för att Arbetsförmedlingen ska kunna genomföra informationsinsatser föreslås att anslaget ökas med 2017, 2018 och med . föreslås en minskning av anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. med motsvarande belopp. Reformerna i denna budgetproposition innebär sammantaget att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och med 2020. Övriga förändringar sker med anledning av tidigare aviserade beslut. Sammantaget innebär förslagen att Arbetsförmedlingen kommer kunna öka antalet anställda, framför allt vad avser personal som arbetar med etableringsuppdraget. Eventuella ytterligare personalkonsekvenser kan inte överblickas. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 8 . och 2020 beräknas anslaget till 8 377 815 000 Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Besluten och överföringarna är exklusive pris- och löneomräkning. 4.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget får användas för utgifter för vad avser aktivitetsstöd för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. erhöll i genomsnitt 71 000 personer arbetslöshetsersättning vid heltidsarbetslöshet, vilket var ca 7 000 färre än 2014. Antalet personer som uppbar ersättning vid deltidsarbetslöshet var ca 26 000, vilket var 2 000 färre än 2014. Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och erhållit arbetslöshetsersättning under en och samma vecka. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 uppgick utgifterna för arbetslöshetsersättning till totalt . Det innebar att utgifterna minskade med jämfört med . Inte har utgifterna och antalet ersättningstagare varit lägre. har regeringen, med stöd av 93 a § lagen om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om till små arbetslöshetskassor för att kompensera deras höga administrativa kostnader per medlem. Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas uppgå till , vilket är mindre än ursprungligt beräknade medel i statens budget. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för arbetslöshetsersättning minska med 2016 och med 2017. Utgifterna beräknas öka med 2018, för att sedan minska med 2019 och med 2020. uppgick antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning till i genomsnitt 176 500 personer enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Detta innebär en minskning med 500 personer jämfört med . Av deltagarna var det ca 15 000 som uppbar etableringsersättning och ca 7 000 som fick sin försörjning genom rehabiliteringspenning. Dessa utgifter belastade utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering respektive utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Antalet deltagare med annan ersättning än aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning har ökat , vilket har bidragit till att kostnaderna för aktivitetsstöd inte i samma utsträckning har följt antalet deltagare i insatserna. uppgick utgifterna för aktivitetsstöd, inklusive utvecklingsersättning, till , vilket var en minskning med jämfört med . Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning beräknas uppgå till 2016, vilket är högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning öka med 2016 och 2017, 2018, för att sedan minska med 2019 och med 2020. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är belagda med statliga ålderspensionsavgifter som uppgår till av den utbetalade ersättningen. Det preliminära beloppet som beräknas , korrigeras med eftersläpning utifrån utfall genom ett s.k. regleringsbelopp. Avsatta medel för avgiften utbetalas med en tolftedel av beloppet från Arbetsförmedlingen till . utbetalades i statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter 2016 kommer att uppgå till , vilket inkluderar regleringsbeloppet som motsvarar ett saldo om . beräknas utgifterna bli , vilket inkluderar regleringsbeloppet som minskar utgifterna med . Anslagssparandet uppgick till och har förts bort som en indragning från anslaget. beräknas utgifterna på anslaget uppgå till , vilket är lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . Kommande år ökar utgifterna med 2017, 2018 och med 2019 jämfört med budgetpropositionen . Reformer och finansering som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget ökar med 2017, 2018 och med 2019 för att därefter minska med 2020. Den sänkta utvecklingsersättningen för unga 20–innebär att de administrativa kostnaderna för och kostnaderna för studiemedel ökar. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, anslag 2:1 , föreslås därför öka med 2017 och utg.omr. 15 Studiestöd, anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsätt- ning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor föreslås öka med 2017. Vidare beräknas de sistnämnda anslagen öka med 2018, 2019 och med 2020. I tabell 4.12 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Övriga makroekonomiska förutsättningar är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna minska med 2016, för att sedan öka med 2017 och med 2018, för att därefter återigen minska med 2019 och 2020. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser.