prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Av de som lämnat en tillsvidareanställning fick ett nytt arbete eller en annan lösning innan uppsägnings- tidens slut. Motsvarande uppgift var respektive . Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick en lösning från uppsägningen. Detta kan jämföras . Trygghets- stiftelsens målsättning är satt till både för dem som lämnat en tillsvidare- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 anställning och för dem som lämnat en tids- begränsad anställning. Sjukfrånvaron vid statliga myndigheter Enligt Statskontorets årliga sammanställning av sjukfrånvaron i staten, planade trenden med minskande sjukfrånvaro ut och bröts 2012, då sjukfrånvaron ökade med 0,1 pro- centenhet till . Ökningen har där- efter fortsatt. uppgick sjukfrånvaron till , vilket innebär att den nästan var tillbaka på nivån , som var 4,0 pro- cent. Den ökade sjukfrånvaron förklaras till största delen, , av ökad långtidsfrånvaro (). ökade långtidsfrånvaron till . Diagram 3.10 Sjukfrånvaro total och uppdelad på kön och 2006–2015 Procent, uppdelad på kön Källa: Statskontoret. Som framgår av diagram 3.10 har kvinnor i genomsnitt en högre sjukfrånvaro än män. har skillnaderna ökat och –2015 har kvinnornas sjuk- frånvaro varit mer än dubbelt så hög som männens. För kvinnor finns det en tydlig trend med ökande sjukfrånvaro. ökade sjukfrånvaron med 0,7 pro- centenheter till . Sjukfrånvaron är därmed tillbaka på samma nivå som 2006. För män uppgick sjukfrånvaron , vilket är en ökning innan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 män går det att se en trend med ökande sjuk- frånvaro, såtillvida att sjukfrånvaron –2015 har varit högre än . För männen är sjukfrånvaron tillbaka på samma nivå som 2007. De senaste årens ökning av sjukfrånvaron gäller för alla åldersgrupper. ökade sjukfrånvaron mest för anställda som är eller äldre. över har dock den största förändringen skett bland anställda som är och för anställda i åldern 30–. För båda dessa grupper var sjukfrånvaron högre 2015 än 2006. Sjukfrånvaron varierar mellan statens olika COFOG-grupper (se avsnitt 3.1). Tabell 3.8 Sjukfrånvaron inom olika COFOG-grupper 2013–2015 Näringsliv, miljö, bostad och Fritidsverksamhet, kultur, och religion Socialt skydd inklusive hälso- och Källa: Statskontoret. Den högsta sjukfrånvaron finns inom gruppen Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård, där sjukfrånvaron uppgick till . Det är en ökning med 0,6 pro- centenheter och med 1,1 procent- enheter . Näst högst sjukfrånvaro, , finns inom gruppen Samhälls- skydd och rättskipning. För den gruppen ökade sjukfrånvaron . Den grupp som har lägst sjukfrånvaro är Försvar. ökade sjukfrån- varon till . Gruppen Utbildning uppvisar också en låg sjukfrånvaro, även om sjukfrånvaron har ökat med 0,2 respektive 0,3 pro- centenheter till totalt . Att myndigheter inom gruppen Försvar hade den lägsta totala sjukfrånvaron och myn- digheterna inom Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård hade den högsta, återspeglar könsfördelningen inom verksamheterna. försvarsmyndigheterna var andelen män och inom det sociala området var andelen kvinnor . Gruppen Utbild- ning hade lägst sjukfrånvaro både för kvinnor (3,) och för män (1,). Då andelen kvinnor inom utbildningsområdet var hög blev dock den totala sjukfrånvaron för området högre än inom Försvar, där sjukfrån- varon var för kvinnor och för män. Av de statliga myndigheterna hade 74 pro- cent högre sjukfrånvaro 2015 än 2014, medan hade samma eller lägre sjukfrånvaro 2015 än 2014. Diagram 3.11 Förändringen i sjukfrånvaron 2015 vid myndigheterna Källa: Statskontoret. Bland de små myndigheterna, dvs. myndig- heter med mindre än 50 årsarbetskrafter, hade 11 av 37 oförändrad eller minskad sjukfrånvaro jämfört med , medan 26 hade ökad sjukfrånvaro. I de medelstora myndig- heterna, dvs. myndigheter med 50–999 års- arbetskrafter, var sjukfrånvaron lägre eller oförändrad i 32 och högre i 94 av de totalt 126 berörda myndigheterna. Av de stora myndigheterna, dvs. myndigheter med minst 1 000 årsarbetskrafter, var sjukfrånvaron lägre eller oförändrad i 8 och högre i 29 av samman- lagt 37 myndigheter. Sjukfrånvaron i staten jämfört med andra sektorer I () arbetskrafts- undersökningar jämförs sjukfrånvaron mellan olika arbetsmarknadssektorer. Eftersom defi- nitioner och mätmetoder är helt olika mellan sjukfrånvarouppgifterna i myndigheternas års- redovisningar som Statskontoret samman- ställer och SCB:s arbetskraftsundersökningar, är dessa siffror inte jämförbara med de som visas i diagrammet nedan. Diagram 3.12 Sjukfrånvaro 1990–2015 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar Källa: utifrån underlag från SCB:s arbetskraftsundersökningar. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar ökade sjukfrånvaron i staten 2015 till . Sjukfrånva- ron bland anställda på arbetsmarknaden sammantaget ökade till . SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att har sjukfrånvaron varit lägre i staten än i de andra sektorerna. Att stats- anställda i snitt är mindre sjuka än andra hänger samman med att staten har en större andel anställda med tjänstemannayrken än de andra arbetsmarknadssektorerna. Om man skulle jämföra enbart tjänstemannagrupper inom de olika sektorerna med varandra skulle skillnaderna bli mindre. Samtliga sektorer följer samma trend, dock nådde sjukfrånvaron inom staten inte ens upp till mer än lite . Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt socialförsäk- ringsbalken har beroende på omfattningen rätt till en sjukpension eller tillfällig sjukpension enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. I den följande redovisningen inkluderar begreppet sjukpension även tillfälliga sjukpensioner. Som framgår av diagram 3.13 skedde det en markant minskning av antalet nybeviljade sjukpensioner , från 1 380 till 227 stycken. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 jandet varit högre, dock utan någon tydligt uppåtgående trend. har det nybeviljats 296, 280 respektive 244 sjukpensioner. Diagram 3.13 Anställda som har nybeviljats sjukpension 2006–2015 Antal, uppdelat på kön Det finns en tydlig skillnad mellan könen beträffande nybeviljade sjukpensioner. beviljades 175 kvinnor och 69 män sjuk- pension. Förändringarna i nybeviljandet mel- lan åren följer samma mönster, men köns- skillnaden har ökat. var det av sjukpensionerna som beviljades till kvinnor och som beviljades till män. beviljades av sjuk- pensionerna till kvinnor och till män. De flesta av kvinnorna beviljades sjuk- pension med en lägre omfattning än 100 pro- cent, medan de flesta av männen beviljades sjukpension på . I antal var det dock mer än dubbelt så många kvinnor än män som beviljades sjukpension 2015 på 100 pro- cent. sänktes medianåldern för kvinnor som beviljades en sjukpension med knappt till och . För män höjdes medianåldern till . genomför , på uppdrag av , en arbets- miljöundersökning . Undersök- ningen omfattar ca 130 frågor inom arbets- miljöområdet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 I undersökningen uppgick antalet svarande till 7 120, varav 517, motsvarande av de svarande, var anställda i staten.3 Av dessa var 298 kvinnor och 219 män. I i statlig sektor presenterar Arbetsgivar- verket ett urval av frågorna. Syftet är att belysa arbetsmiljön i statlig sektor i jämförelse med tidigare undersökningar samt i jämförelse med andra sektorer och arbetsmarknaden som hel- het. Förändringarna för statsanställda i under- sökningen 2015 är relativt små jämfört med motsvarande undersökning 2013. Av rapport- en framgår bl.a. följande. –Signifikant större andel i staten svarar att det är tydligt vem som har arbetsmiljö- ansvaret samt att det pågår systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen. –Statligt anställda är i högre grad nöjda med sina arbeten. En större andel stats- anställda, (78,2013), anser att de har ett i hög grad intressant och stimulerande arbete i jämförelse med arbetsmarknaden totalt sett, . –Statsanställda kan i högre utsträckning än samtliga sysselsatta i befolkningen bestämma när och hur olika arbetsupp- gifter ska utföras. De är också i högre grad med och beslutar om uppläggningen av det egna arbetet. De statsanställda är även mer nöjda med sina arbetstider än anställda på arbetsmarknaden som helhet. –Statligt anställda kvinnor, , upplever i högre grad att det är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbets- förhållanden än statligt anställda män, . Skillnaden mot förra mät- ningen är en ökning med 5 procent- enheter för kvinnorna och en minskning för männen med något mer än 6 procent- enheter inom statlig sektor. –Anställda som upplever att de på arbets- platsen blivit utsatta för diskriminering på grund av kön är på arbetsmarknaden . Bland statlig anställda är 3 I undersökningen avgränsas statlig sektor på samma sätt som i SCB:s arbetskraftsundersökningar, vilket innebär att de statliga affärsverken redovisas i privat sektor. Bland kvinnor totalt på arbetsmarknaden upplever könsdiskriminering, medan motsvarande andel bland statsanställda kvinnor är . –Andelen anställda som svarat att de upplevt åldersdiskriminering är högst bland de statligt anställda kvinnorna, jämfört med kvinnor på arbetsmarknaden totalt, . Större andel av de offentligt anställda männen upplever att de på arbetsplatsen blivit utsatta för diskriminering på grund av kön jämfört med män totalt sett på hela arbetsmarknaden. –Andelen statsanställda som utsatts för hot och våld är med årets andel på historiskt sett den högsta nivån sedan första mätningen 1995. Andelen är signifikant högre i staten än totalt sett. Andelen för statligt anställda män ökade från 2015. Även bland de statligt anställda kvinnorna har en ökning skett från 2015. Av diagram 3.14 framgår andel som upplever inflytande, stöd, uppskattning, stress, ensam- arbete och möjlighet att lära nytt (utvecklas i yrket) av statligt anställda respektive samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden. Diagram 3.14 Andel som upplever inflytande, stöd, stress m.m. Av diagram 3.15 framgår arbetsbelastningen för sysselsatta i staten jämfört med sysselsatta på arbetsmarknaden, uppdelat på kön. Diagram 3.15 Upplever stor arbetsbelastning, alldeles för mycket att göra Källa: utifrån underlag från SCB/. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 I diagram 3.16 redovisas den genomsnittliga månadslönen för olika sektorer på arbetsmark- naden . Diagram 3.16 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden Den genomsnittliga månadslönen i staten upp- gick till . Medellönen på arbets- marknaden totalt var . träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna förbundsområden inom det statliga förhand- lingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O), Akademikers (Saco-S) samt , service- och kommunikationsfacket. Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller tills vidare med Saco-S4. Med OFR/S,P,O och med är avtalen tids- begränsade och gäller t.o.m. den 30 september 2016.5 har tagit fram uppgifter om den kollektiva löneutvecklingen –2015 kopplat till årstakt, se tabell 3.9. 5RALS 2013–2016. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Tabell 3.9 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor 1997–2015 RALS2 1998–2001 -0,1 RALS 1998–2001 RALS 1998–2001 RALS 2002–2004 RALS 2002–2004 RALS 2002–2004 RALS 2004–2007 RALS 2004–2007 RALS 2004–2007 RALS 2007–2010 RALS 2007–2010 -0,3 RALS 2007–2010 RALS 2010–2012/ RALS 2010–2012/ RALS 2012–2013/ RALS 2013–2016/ -0,2 RALS 2013–2016/ 1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. 2RALS: Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten. 3Siffran korrigerad på grund av ytterligare inkommit utfall. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga områ- det har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i stort, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. Diagram 3.17 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2015 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön uppgick löneutveck- lingen inom landstingen till , inom den statliga sektorn till och inom den privata sektorn till 108,3 pro- cent. var löneutveck- lingen inom den kommunala sektorn . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen av delmålet används den partsgemensamma löne- statistiken. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten har mer än halverats då den uppgick till . var statsanställda kvinnors genomsnitts- lön totalt sett lägre än stats- anställda mäns genomsnittslön. var motsvarande löneskillnad , dvs. en minskning mellan åren. Av diagram 3.18 framgår löneskillna- derna 2006–2015 uppdelat på förklarings- faktorer. Diagram 3.18 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer –2015 Den statistiska analys som har gjort utifrån den partsgemensamma löne- statistiken visar att den genomsnittliga löne- skillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer6. Löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den s.k. oförklarade löneskillnaden Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma löne- statistiken, uppgick , en minskning med 0,2 procent- enheter jämfört med . var den som högst sedan mätningen inleddes och uppgick då till . Se även utg.omr. 14 avsnitt 5.6 avseende kvinnor och mäns löner enligt lönestruktur- statistiken. Som framgår av diagram 3.18 är det två faktorer som tillsammans står för hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. 6 om löneskillnader mellan statsanställda kvinnor och män 2000–2015 (Fi2016/02091/). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare har arbetsuppgifter på en lägre grupperingsnivå (svårighetsgrad) och att kvinnor i större utsträckning än män arbetar deltid. Skillnader i grupperingsnivå är 2015 fortfarande den viktigaste förklaringsfaktorn, även om den har minskat något (0,4 pro- centenheter) i betydelse. En anledning till denna minskning är den ökade andelen chefer på låga grupperingsnivåer främst bland män. Andelena kvinnor har också ökat på de högre nivåerna, som kvinnors medellön ökat snabbare än mäns på motsvarande nivåer. var det av kvinnorna som arbetade deltid (15,2014) medan motsvarande andel för männen var (7,2014). Bland samtliga månadsavlönade stats- anställda har av kvinnorna och av männen en heltidsanställning. var motsvarande siffra för både kvinnorna och männen. Närmare om grupperingsnivå (svårighetsgrad) För att bättre kunna analysera lönestatistiken i staten har parterna på det statliga avtals- området kommit överens om en indelning av arbetsuppgifter i arbetsområden och grupperingsnivåer. Denna indelning, BESTA- systemet, delar upp arbetsuppgifter på ett sextiotal arbetsområden och på sex grupperingsnivåer. Grupperingsnivån anger arbetsuppgifternas omfång och komplexitet. Den ska också återspegla det ansvar, den själv- ständighet, de kunskaper och de erfarenheter som krävs för att utföra dem. Sammantaget var det knappt 31 000 anställda som inte var klassade 2015. Som framgår av tabell 3.10 är nivå 3 den vanligaste BESTA-klassificeringen. För chefer, dvs. personer som tillhör kompetenskategorin ledningskompetens, finns en särskild nivå- gruppering. Här är nivå 4 och 5 de vanligaste. Genom att jämföra antalet klassade som chefer med antalet som inte är klassade som chefer ser man att det går ca 15 anställda per chef i staten. Myndighetschefer ingår inte i chefs- kollektivet här eftersom de överhuvudtaget inte är klassade enligt BESTA-systemet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Tabell 3.10 BESTA-klassning efter grupperingsnivå (svårighetsgrad) 2015 Antal och procentuell fördelning Anställda, ej klassade Av diagram 3.19 redovisas grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetens- kategorier och kön 2015. Diagram 3.19 Grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetenskategorier och kön i staten 2015 Enligt urvalet i uppgick statsanställda kvinnors genomsnitts- lön till medan statsanställda män i genom- snitt hade . Inom chefskollektivet hos Arbetsgivar- verkets medlemmar har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . var genom- snittslönen högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genomsnittslönen för kvinnliga chefer är högre än för manliga chefer. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt och 2015 har liksom under – 2012 och de tidigare statistikperioderna 2012 och 2013 samt 2013 och 2014 varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgår till för de kvinnliga cheferna och för de manliga. Denna beräkning gäller endast identiska individer, dvs. de som varit anställda på samma myndighet under hela mätperioden. För statsanställda, exklusive chefer, har den genomsnittliga löneutvecklingen varit 3,4 pro- cent för både kvinnor och män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Parterna har ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. I nu aktuella avtal har centrala parter bl.a. träffat överenskommelse om att partsgemen- samt bedriva fyra utvecklingsområden inom Partsrådet7. Ett av områdena rör centrala parters stöd till lokal lönebildning. Arbetet ska fortgå t.o.m. . 7 Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. är en ideell förening vars medlemmar är , OFR/S,P,O, Saco-S och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i Ordförande i styrelsemyndigheter per .......................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 8 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte och i sammanställningen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Inspektionen för vård och omsorg 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och Myndigheten för ungdoms- och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Rådet för Europeiska socialfonden i Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för innovationssystem () 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Ordförande i styrelsemyndigheter per Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för hälsa, arbetsliv och välfärd 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Verket för innovationssystem () Förslag till ändring av Nordiska investeringsbankens stadgar P R OP . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Förslag till ändring av Nordiska investeringsbankens stadgar Förslag till ändring av Nordiska investeringsbankens stadgar ............................................ PROPOSAL FOR AMENDMENT OF STATUTES........................................................ P R OP . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Förslag till ändring av Nordiska investeringsbankens stadgar 8.3, 9.3 och 10 c §§ Medlemsländerna täcker bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till projektinvesteringslån och projekt- investeringsgarantier upp till följande belopp: Medlemsländerna täcker bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till projektinvesteringslån och projekt- investeringsgarantier upp till följande belopp: Medlemsländerna täcker till bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till miljöinvesteringslån och miljöinvesteringsgarantier upp till följande ursprungligen fastställda belopp: § 10 c) Medlemsländerna täcker till bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till miljöinvesteringslån och miljöinvesteringsgarantier upp till följande belopp: § 10 c) Banken skall i sin verksamhet eftersträva ett sådant överskott att fondbildning och skälig förräntning av det enligt § 4 inbetalade kapitalet möjliggörs. Banken ska i sin verksamhet eftersträva ett sådant överskott att fondbildning och skälig avkastning på det enligt § 3 tecknade grundkapitalet möjliggörs. P R OP . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 PROPOSAL FOR AMENDMENT OF STATUTES SECTIONS 8.3, 9.3 and 10 c The Member countries shall cover the Bank’s losses arising from failure of payment in connection with project investment loans and project investment guarantees up to the following amounts: 377,821,491 13,139,366 344,859,832 15,586,072 19,057,647 29,471,632 329,308,526 670,755,434 The Member countries shall cover the Bank’s losses arising from failure of payment in connection with project investment loans and project investment guarantees up to the following amounts: 379,208,157 16,486,418 318,902,260 17,020,181 24,052,957 35,108,442 387,086,760 622,134,827 The Member countries shall cover 100 per cent of the Bank’s losses arising from failure of payment in connection with environmental investment loans and environmental investment guarantees up to the following originally established maximum amounts: 70,112,698 2,189,894 51,377,349 3,186,941 3,176,275 4,911,939 61,324,467 103,720,437 Section 10 c) The Member countries shall cover 100 per cent of the Bank’s losses arising from failure of payment in connection with environmental investment loans and environmental investment guarantees up to the following amounts: 63,201,359 2,747,736 53,150,377 2,836,697 4,008,826 5,851,407 64,514,460 103,689,138 Section 10 c) In its operations, the Bank shall aim for a profit allowing the formation of reserves and reasonable return on the paid-in capital referred to in Section 4. In its operations, the Bank shall aim for a profit allowing the formation of reserves and reasonable return on the subscribed authorised capital referred to in Section 3. P R OP .