prop · H4031d9 · 2016-09-20 00:00:00 — Det ökade självmana återvändandet, 10 600 personer jämfört med ca 8 000 året innan, och de minskade handläggningstiderna i återvändandearbetet förklaras delvis av ett ökat antal asylsökande från västra , en grupp med jämförelsevis korta vistelsetider, och en hög andel självmant återvändande. Särskilda insatser för att denna grupp snabbare skulle kunna återvända vidtogs också och bidrog till utvecklingen. Bland annat chartrades plan till och Kosovo vid ett antal tillfällen. Vidare var det ett högre antal samt procentuell andel personer som återtog sina asylansökningar , totalt nästan 4 000 personer (2,) jämfört med 1 600 () året innan. Tiderna för återvändande ökade avseende ensamkommande barn. Det gäller även överföring enligt Dublinförordningen. Tabell 2.5 Genomsnittlig handläggningstid och ledtider 2011-2015 Avslag/överföring enligt Dublinförordningen Avvisning med omedelbar verkställighet Tid från beslut om uppehållstillstånd till bosättning i kommun (Anläggningsboende) Tid från beslut om uppehållstillstånd till bosättning i kommun (Eget boende) Diagram 2.5 Variation i vistelsetiderna 2011-2015, genomsnittlig vistelsetid 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Vistelsetiden för personer vars asylansökan Vistelsetiden för personer med uppenbart Vistelsetiden för personer som beviljades Den totala vistelsetiden för personer som har uppehållstillstånd av och som återvänt efter beslut om avlägsnande med lämnade mottagandet genom bosättning i en omedelbar verkställighet har fortsatt att sjunka kommun ökade markant. Totalt ökade den till 357 Anledningen är att i ett Ökningen skedde från en redan relativt tidigt skede har sorterat ut dessa ärenden och hög nivå och följer en ökande trend. prioriterat dem i både utrednings- och förklaras av redan nämnda faktorer såsom ökade handläggningstider för utredning och kom- Vistelsetiden för övriga personer vars asylansökan munplacering samt väntetiden från ansökan till Antalet personer med beviljade uppehålls- Den genomsnittliga vistelsetiden för personer tillstånd i mottagningssystemet vid slutet av som lämnat mottagandet efter ett lagakraft- 2015 var cirka 13 900, en ökning med cirka 1 500 vunnet beslut i domstol har legat relativt stabilt personer i jämförelse med 2014. Av de 13 900 bodde 10 700 i anläggningsboende, medan 2 700 ökade vistelsetiden , att jämföra bodde i eget boende. utgången av 2014 var 10 200 respektive 2 000. Den variation som finns kan delvis förklaras Vistelsetiden för ensamkommande barn som av huruvida personen återvänt med tvång, vilket innebär en längre vistelsetid, eller om personen ansökt om asyl ökade Ensamkommande barn anvisas till en kommun Tiden från ansökan till beslut i första instans som asylsökande och bosätts som regel i ökade medan den genomsnittliga kommunen när uppehållstillstånd beviljas. tiden från beslut i migrationsdomstol till utresa flertalet beviljas uppehållstillstånd i första instans var för de som återvände består den totala vistelsetiden för ensam- självmant, och för personer som kommande barn i huvudsak av Migrations- återvände med tvång. Effektivitet – handläggningstider för övriga Den genomsnittliga tiden från ansökan till beslut av avseende denna kategori fortsatte att öka jämfört främst till följd av att personal som arbetade med ensamkommandebarnärenden fick ägna tid åt att registrera asylansökningar och Vistelsetiden för personer med beslut om överföring Den totala genomsnittliga vistelsetiden för personer som överfördes enligt Dublin- resurser togs i anspråk för att hantera registrering av ensamkommande barn och administration av den ökade mängden av öppna Vidare ökade tiden från återvändande, främst till följd av ändrat regelverk som innebär en möjlighet att stanna i landet i avvaktan på att domstolen avgjort målet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.6 Prövning av tillståndsärenden Första ansökan samt förlängningar Handläggningstiden för anknytningsärenden ökade minskade såväl antalet inkomna som avgjorda förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till bosatta i . Kvinnor står för en majoritet av de ansökningar som baseras på anknytning. Kvinnor får också i större utsträckning än män sina anknytningsansökningar beviljade. Av samtliga ansökningar som avgjordes på grund av anknytning 2015 avsåg kvinnor och män. Jämfört med ökade andelen kvinnor som beviljades uppehållstillstånd med anledning av anknytning marginellt. Den kraftiga ökningen av antalet asylsökande hann inte få någon inverkan på antalet inkomna anknytningsansökningar . Handläggningstiderna från ansökan till beslut för förstagångsansökningar i anknytningsärenden fortsatte att öka och uppgick 2015, från ett genomsnitt 2014. Orsaken till de förlängda handläggningstiderna är att prövningskapacitet inte motsvarade behovet eftersom personalen deltog i registrering och mottagande av nya asylsökande som de öppna ärendena blev allt äldre. När dessa prioriterades förlängdes den genomsnittliga handläggningstiden. Ytterligare en anledning är att det elektroniska handläggarstödet ännu inte gett de effekter som tidigare beräknats i form av högre produktivitet och service. Att personalrörligheten inom är relativt hög bidrar också till att produktiviteten inte förbättras. Handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden ökade Antalet inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden ökade . har antalet öppna arbetsmarknadsärenden ökat från ca 19 2014 till ca 24 2015. Anledningarna till det är flera. Bl.a. inkom ett större antal ansökningar än vad prognostiserat, dessutom har äldre och mer tidskrävande ärenden har prioriterats och lånades personal ut till asylverksamheten. Av samtliga inkomna ansökningar avsåg män och kvinnor, vilket var samma fördelning som . Den totala genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar ökade . För förlängningsärenden har den genomsnittliga handläggningstiden ökat 2014 2015. Handläggningstiden för olika kategorier av arbetsmarknadsärenden varierar kraftigt. Vissa ansökningar tenderar att vara mer arbetskrävande och tar att handlägga. Det gäller bl.a. ansökningar om uppehållstillstånd för arbetstagare som har särskilda utredningskrav, t.ex. inom städbranschen och byggbranschen. Den genomsnittliga handläggningstiden avseende ärenden från branscher med särskilda utredningskrav har fortsatt att öka. Diagram 2.6 Avgjorda förstagångsansökningar om arbetstillstånd för arbetstagare 2015, handläggningstid i månader 0-1 1-2 2-3 3-4 4-5 5-6 6-7 7-8 8-9 9-10 10-11 11-12 12+ Tabell 2.7 Genomsnittlig handläggningstid arbetstillstånd De ärendekategorier som brukar ha kortast handläggningstider, bland annat arbetstagare hos certifierade arbetsgivare, artister och idrotts- utövare, har även haft korta men ökande handläggningstider. Handläggningstider för dessa kategorier av ärenden låg 2015 inom intervallet 17–, i jämförelse med 11–2014. handlades av arbetsmarknadsansökningarna elektroniskt, vilket var en minskning förhållande då motsvarande andel var . Handläggningstiden för studerandeärenden ökade Den genomsnittliga handläggningstiden för ansökningar om uppehållstillstånd för studerande var , en ökning i jämförelse med . I studerandeärenden är det vanligast med ansökningar från män medan kvinnors ansökningar sett beviljats i något högre utsträckning än män. var av de sökande män och kvinnor. Studerandeärenden är det ärendeslag där de elektroniska ansökningarna är vanligast. uppgick andelen webbansökningar för denna ärendekategori till , vilket var en ökning då andelen var . Effektivitet - produktivitet och styckkostnader –Produktiviteten minskade inom samtliga kategorier/ärendeslag –Antalet årsarbetskrafter på fortsatte att öka, i första hand inom mottagandet men även inom prövningsverksamheten –Styckkostnaderna inom samtliga kategorier/ärendeslag ökade Myndigheternas produktivitet och styckkostnader kan ge en fingervisning om hur väl myndigheterna använt tillgängliga resurser. En utmaning är att dessa indikatorer även påverkas av en rad andra faktorer som behöver beaktas vid en bedömning. Produktiviteten minskade och styckkostnaderna ökade inom asylprövningen har totalt sett avgjort fler asylansökningar jämfört med , ca 58 800 jämfört med ca 53 500, men produktiviteten i asylprövningen, mätt som 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 avgjorda asylansökningar per årsarbetare, har minskat jämfört . Prognosen var att betydligt fler ärenden skulle avgöras, närmare 76 000. Tabell 2.8 Produktivitet och styckkostnader vid Kostnad per avgjord asylansökan (kr) En förklaring till den minskade produktiviteten, dvs. antalet avgjorda ärenden per årsarbetskraft, var den kraftiga ökningen av antalet asylsökande då mottagning och registrering av ansökningar prioriterades. Myndigheten omfördelade handläggarresurser från asylprövningen till mottagning och registrering. Den stora ökningen av asylansökningar från ensamkommande barn bidrog även till att antalet utredningskrävande ärenden ökade . Vid utgången av 2015 var antalet öppna asylärenden 154 108, motsvarande antal vid utgången av 2014 var ca 48 000. Antalet avgjorda uppenbart ogrundade ansökningar, ett relativt okomplicerat ärendeslag, ökade till mer än det dubbla, cirka 4 200 från 1 800 . har prioriterat dessa ärenden , även vilket har bidragit till en ökad produktivitet och minskade styckkostnader inom denna ärendekategori. Den främsta förklaringen till den minskade produktiviteten i övriga ärendeslag står att finna i den omfattande rekrytering av nya medarbetare som genomförde samt brist på beslutfattare. Diagrammet nedan visar på den ökning av personal som har skett inom hela , inte enbart inom prövningsverksamheten. Myndigheten har inte haft möjlighet att anställa prövningspersonal i samma takt som antalet asylsökande har ökat. Det har lett till ökade vistelsetider och ett ökat antal inskrivna i mottagningssystem. Majoriteten av de nyanställda har därför behövt anställas inom mottagandet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diagram 2.7 Asylsökande och årsarbetskrafter Det tar tid innan ny personal uppnår full produktivitet som rekryteringen och introduktionen tar kraft från övrig personal. Insatserna har varit nödvändiga för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag och uppnå en effektivare verksamhet . Vid migrationsdomstolarna var produktiviteten, mätt som antal avgjorda migrationsmål per årsarbetskraft, i stort sett oförändrad och något högre än 2013. I genomsnitt avgjordes 64 mål per årsarbetskraft. Kostnaderna per migrationsmål mål ökade något från per mål till 16 500, bland annat till följd av ökade tolkkostnader. För de tvångsvisa återvändandet har kostnaden per utrest person fortsatt öka, från 2014 till 2015. I huvudsak förklaras det av att antalet transporterade personer minskat och att kostnaderna för verksamheten, t.ex. personal och lokaler, inte minskat i samma utsträckning. Produktiviteten minskade och styckkostnaderna ökade inom kategorierna arbete, besök och bosättning Trenden från föregående år med lägre produktivitet för ansökningar inom kategorin arbete, besök och bosättning fortsatte även . Tabell 2.9 Produktivitet och styckkostnader vid 2013-2015 Avgjorda ansökningar inom arbete, besök och bosättning per Kostnad per avgjord ansökan (kr) Den största delen av produktivitetsminskningen har skett i anknytningsärenden, men en minskning skedde även i övriga ärendekategorier. Det finns flera förklaringar till detta resultat. För det första har det gjorts en omfattande personalförstärkning även inom tillståndsprövningen, vilket på kort sikt minskat produktiviteten och lett till en ökad styckkostnad. har personal flyttats från tillståndsprövning till mottagandeverksamhet. Vidare har införandet av digital handläggning tagit mer resurser i anspråk än beräknat och inte gett de resultat som förväntats. var av anknytningsansökningarna elektroniskt inlämnade, vilket är samma andel som . När det gäller arbetstillstånden har antalet avgjorda ärenden per årsarbetskraft minskat, trots en ökad andel elektroniska ansökningar. Dessutom har prioriterat äldre ärenden som inte lämnats digitalt vilket krävt mer resurser än förväntat. Myndighetens bedömning av den egna rättsliga kvaliteten är svårbedömd då inga tydliga kriterier finns för bedömning av måluppfyllelsen. har i sitt regleringsbrev krav på att redovisa indikatorer som möjliggör en bedömning av huruvida den rättsliga kvaliteten är tillräcklig. Detta redovisas inte i myndighetens årsredovisning, vilket har föranlett kritik från . Ändringsfrekvensen i domstol fortsatt låg Andelen mål som har ändrats i migrationsdomstol är fortsatt mycket låg. har den varit ca 5–. var ändringsfrekvensen , vilket är en procentenhet lägre än 2014. Fortsatt utveckling av en systematisk uppföljning av den rättsliga kvaliteten genomför olika kvalitetsuppföljningar i prövningsverksamheten. har systematiska kvalitetsuppföljningar genomförts på 15 asylenheter, fyra ansökningsenheter och en förvarsenhet. Totalt har ca 2 700 ärenden granskats. På grund av den höga arbetsbelastningen ställde in de resterande planerade systematiska uppföljningarna för att prioritera det rättsliga stödet och styrningen till verksamheten. De systematiska uppföljningarna på asylenheterna visar på likartade resultat vad gäller verksamhetens styrkor och förbättringsområden. Styrkor är bemötande, asylutredningens genomförande och tydlighet i beslut och disposition. Förbättringsområden är bland annat bevisvärdering, riskbedömning, bristande utredningsdjup och bedömning av identitet och hemvist. Arbete mot missbruk av regler har stärkts Vikten av arbetet med att utöva tillsyn och motverka korruption och oegentligheter inom har tydliggjorts genom att myndighetens tillsynsenhet har blivit en fristående funktion som rapporterar direkt till generaldirektören. Efterkontroller för att motverka missbruk av regler för arbetskraftsinvandring har rättsligt stöd att göra efterkontroller i arbetstillståndsärenden avseende om arbetstagaren har påbörjat arbetet och att anställningsvillkoren följs. Rutiner för efterkontrollen har utvecklats . Urvalet för efterkontroller baseras såväl på riktade kontroller mot vissa branscher och slumpmässiga stickprov för samtliga branscher samt kontroller baserade på inkomna tips. avslutades 141 ärenden om efterkontroll. Kontrollerna resulterade i tre återkallanden av tillstånd. 19 ärenden avskrevs på grund av att tillståndstiden löpt ut. Arbetet med jämställdhet och likabehandling Jämställdhetperspektivet är en central del av myndighetens kvalitetsarbete och integreras i styrning, uppföljning, metodutveckling och kvalitetsmätningar. Även barnrättsperspektivet ska beaktas genomgående i enlighet med internationella konventionsåtaganden om barns 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 särskilda rättigheter (FN:s konvention om barnets rättigheter). Som en del av utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter har redovisat en handlingsplan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering har tre mål: att kvinnor och män som söker tillstånd hos får likvärdig prövning, bemötande och service. Det andra målet är att motverka mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och det tredje omfattar att verksamheten genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Handlingsplanen ska genomföras under 2016- 2018 och redovisning av åtgärder och resultat ska bland annat ske i myndighetens årsredovisning. För att stärka arbetet med lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck har dels tagit fram ett nytt rättsligt ställningstagande, dels tagit fram en ny standard för arbetet. Önskade effekter är ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet avseende hbtq-ärenden. ska tillhandahålla service med väl utvecklad kvalitet och tillgänglighet, vilket är ett ansvar som åligger varje enskild myndighet (prop. 2009/10:175). Ökat antal anmälningar till JO om bristande service beslutade () i två ärenden där fick kritik för långa handläggningstider i tillståndsärenden samt bristande service och tillgänglighet. Antalet anmälningar har ökat till 468 anmälningar jämfört med 236 . Anmälningarna gäller framför allt långa handläggningstider, svårigheter att komma i kontakt med , bristande bemötande och att ärenden inte fördelats på ansvarig handläggare. De flesta anmälningarna avser ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning, men även ansökan om uppehållskort. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Att anknytningsärenden utgör en stor del av anmälningarna beror troligen dels på att handläggningstiderna för denna kategori är särskilt långa, men också på att det ofta är de anhöriga som redan är etablerade i som tar kontakt med myndigheter i för sin familjemedlems räkning. har antalet telefonsamtal till ökat markant. Antalet samtal var fortsatt högt och ökade markant jämfört med , bland annat på grund av att antalet personer som väntade på besked ökade i takt med att ärendebalanserna ökade. besvarades av de samtal som kom in till myndigheten, mot . För att förbättra servicen infördes det ett nytt arbetssätt i form av en integrerad kundtjänst som innebär att handläggare i verksamheten bemannar kundtjänsten. Efter förändringen besvaras av de inkomna samtalen. Det är dock för tidigt att bedöma de långtgående effekterna och huruvida svarsfrekvensen kommer att påverkas. Fortsatt utveckling för att göra information lättillgänglig samt nya e-tjänster har fortsatt att utveckla informationen på sin webbplats samt digitala tjänster för att underlätta för den sökande att ansöka och få information om vad som händer i ärendet. Vidare har tagit fram en e-tjänst som ger varje landsting information om vilka asylsökande som vistas i det egna länet. Samtliga landsting är anslutna till denna tjänst. Motsvarande tjänst för kommuner är under utveckling. Sammantaget innebär detta att den digitala samverkan med kommuner och landsting ökar. Internationellt och europeiskt samarbete präglades av ett kraftigt ökat antal asylsökande till EU. Europeiska kommissionen presenterade därför en rad förslag i syfte att framför allt jämna ut ansvarsfördelningen mellan medlemstaterna. presenterades meddelandet om en europeisk migrationsagenda som satte ramen för kommissionens framtida ambitioner på migrationsområdet. Meddelandet innehöll förslag till åtgärder på både kort, medellång och lång sikt. På kort sikt handlade det främst om livräddande insatser, kampen mot människosmuggling samt ökad ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. På medellång sikt delades åtgärderna in i fyra delområden: irreguljär migration, gränsförvaltning, asylpolitik och reguljär migration. Migrationsagendan avslutades med ett antal åtgärder som kommissionen såg som långsiktiga mål för den gemensamma migrationspolitiken. Några av de åtgärder som stått i fokus är besluten om tillfällig omplaceringsmekanism av totalt 160 000 asylsökande från och , samt överenskommelsen om vidarebosättning av 22 000 personer. Enligt dessa beslut fördelades personer över hela medlemsstatskretsen med hjälp av en fördelningsnyckel. Regeringen har verkat för ökad solidaritet inom EU, med syfte att skapa ett välfungerande europeiskt asylsystem där alla medlemsstater lever upp till den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande tas emot och får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt. Regeringen har vidare verkat för att samtliga medlemsstater ska ge skydd åt fler genom vidarebosättning. Med anledning av det stora antal asylsökande till beslutade regeringen att anhålla om en revidering av rådsbeslutet om omplacering av asylsökande så att även kunde bli föremål för omplacering. begärde även uppskov med omplacering av de drygt 5 700 asylsökande som sammantaget skall omplaceras till enligt de två gällande rådsbesluten. Regeringen har varit aktiv för att fördjupa det internationella samarbetet samt för att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. Detta har inkluderat svenskt deltagande och finansiellt stöd till det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD). Det har också inneburit finansiellt stöd till FN:s särskilde representant för internationell migration och utveckling (SRSG) i syfte att stödja samstämmigheten och samarbetet mellan SRSG:s uppdrag, GFMD och the (). Andra samarbetsprocesser och internationella organisationer som regeringen varit verksam i under 2015 inkluderar () och (). har deltagit i ordförandetrojkan för för ökad vidarebosättning av flyktingar från . Denna grupps insatser har resulterat i 160 000 platser för vidarebosättning eller humanitärt mottagande av syriska flyktingar fram . Utgifterna under utgiftsområde 8 Migration styrs till stor del utav antalet inskrivna i mottagande. Vidare påverkas vistelsetiderna och utgifterna för mottagandet av hur snabbt fattar beslut i asylärenden. Utgifterna på anslag 1:1 och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader uppgick av de totala kostnaderna på utgiftsområde 8. Enbart anslag 1:2 utgjorde av kostnaderna vilket är högre än tidigare års utfall då kostnaderna på anslag 1:2 utgjort ungefär hälften av kostnaderna. Utgifterna inom utgiftsområdet har ökat och som diagram 2.8 visar har kostnaderna ökat i takt med antalet asylsökande och inskrivna i mottagandet. har dock kostnaderna inte ökat i samma takt som antalet asylsökande då majoriteten av de asylsökande kom sent och kostnaderna kommer inte att uppkomma förrän . Utgifterna bedöms minska då bedöms ha kommit ned till betydligt kortare handläggningstider och minskar antal inskrivna jämfört med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diagram 2.8 Utgiftsutveckling utgiftsområde 8 Migration 2004-2015, prognos 2016-2020 Ökade ekonomiska resurser för att hantera flyktingsituationen Den exceptionellt kraftiga ökningen av antalet asylsökande innebar att tidigare ekonomiska prognoser omkullkastades. I oktoberprognos skrevs det beräknade antalet asylsökande upp från 74 000 till 160 000 . Till följd av utvecklingen reviderade regeringen sin bedömning av resursbehovet . I Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) föreslog regeringen ett tillskott på sammantaget ca för att hantera den uppkomna situationen. Tillskotten syftade främst till att minska trycket på den kommunala ekonomin och underlätta för civilsamhällets arbete i den rådande situationen. Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader på utgiftområde 8 utökades i samband med beslutet med . ökade utgifterna på anslag 1:1 med jämfört med till följd av det ökade antalet inskrivna i mottagandet och fler öppna asylärenden vilket innebar att fler anställdes på myndigheten. Totalt uppgick utgifterna på anslaget till . Kostnaden för personal utgjorde och uppgick till , vilket är högre jämfört med . Den ursprungliga planeringen innebar att personalresurserna skulle förstärkas med minst 700 årsarbetare men hade det genomsnittliga antalet årsarbetare vid 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 myndigheten ökat med 1 085 och antalet anställda ökat med 1 313 personer jämfört med . Den största ökningen skedde inom prövnings- och mottagningsverksamheten. Situationen medförde också att kostnaderna för övertid ökade med ca 50 miljoner, liksom ökade verksamhetskostnader för t.ex. lokaler, tolkar och övriga externa tjänster. I procent av arbetad tid ökade övertidsuttaget från . Till följd av detta infördes schemalagd arbetstid på en dryg tredjedel av enheterna inom den operativa verksamheten för att minska kostnaderna. Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Utgifterna på anslaget påverkas framförallt av antalet inskrivna och kostnaden per inskriven. Kostnaden per inskriven påverkas i sin tur främst av hur stor andel ensamkommande barn som ansöker om asyl. ökade antalet asylsökande mycket kraftigt och i synnerhet antalet ensamkommande barn, varför utgifterna under anslaget ökade jämfört med . I propositionen Vårändringsbudget bedömde regeringen att antalet asylsökande skulle överstiga det antal som låg till grund för anslagna medel i budgetpropositionen . Anslaget ökade därför med .