prop · H40353 · 2016-12-19 00:00:00 — och hålla kontakt med Statsrådsberedningen och berörda departement; samt övervaka att brådskande beslut som fattas av departementschefen eller regeringen verkställs.55 Vidare har krisberedskapsmodell ”hög medvetenhet” som en byggsten (se vidare kapitel 4.2). I praktiken innebär det att tröskeln för att larma ska vara låg och att larm ska ske omgående; att skala ner en insats bedöms vara enklare än att växla upp. Detta gäller såväl för utlandsmyndigheterna som för den handläggare på UD i som tar emot ett samtal om att något akut har hänt. På UD i finns också lokaler som är förberedda för krisarbete.56 Ett rum ska fungera som lägescentral för den operativa ledningen och lägesbildfunktionen. Det är utrustat med fyra TV-skärmar, fem datorer och en skrivare. Beredskapsgruppen ansvarar för att utrustningen alltid fungerar. Ett annat rum är iordningsställt för att fungera som call center. Där finns 15 arbetsplatser med datorer och skrivare. Den gemensamma beredskapsplaneringen som tillämpas inom utrikesförvaltningen är också betydelsefull (se vidare kapitel 4.3). Beredskapsgruppen har utvecklat en gemensam mall för utlandsmyndigheternas beredskapsplanering som alla ska följa. Av framgår att utlandsmyndigheterna ska uppdatera sin beredskapsplan och förbereda för att lägesrum och callcenter snabbt kan ställas i ordning. har som en del av granskningen gått igenom alla utlandsmyndigheters beredskapsplaner och jämfört dem mot . Den genomgången utvecklas i kapitel 4, men i detta sammanhang kan helt kort nämnas att alla planer inte följer i alla delar. Alla planer uppdateras inte heller , vilket de ska enligt föreskrifterna. Det kan därför finnas anledning för UD att se över hur beredskapsplanerna följs upp och vilka styrmedel som kan tillämpas för att få utlandsmyndigheterna att följa och verkligen uppdatera sina planer . bedömning är att den konsulära krisberedskapsorganisationen i allt väsentligt är ändamålsenligt organiserad. Det är tydligt genom regleringar och föreskrifter att UD genom den konsulära och civilrättsliga enheten, och beredskapsgruppen som finns inrättad där, ansvarar för utrikesförvaltningens löpande krisberedskapsarbete och den operativa krishanteringen. Detta ansvar och de uppgifter som följer av det är också tydliga för enheten. Chefen för bedömer att organisationen i har tillräckliga resurser för att fullgöra sina uppgifter. 5510 § föreskrifter (UF 2016:1) med arbetsordning för . 56UD-KC:s plan för konsulär krishantering, reviderad , s. 24. UD-KC har flyttat till nya lokaler. Detta har medfört att ett nytt rum tas i anspråk för lägesbild och operativ verksamhet medan rummet för call center finns kvar enligt tidigare. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N revisionen har dock noterat att många beredskapsansvariga tjänstemän på utlandsmyndigheterna efterfrågar mer utbildning och stöd från beredskapsgruppen än vad den kan erbjuda . Den organisation som arbetar löpande med specifikt konsulär krisberedskap inom UD är begränsad. I händelse av kris kan istället olika förstärkningsresurser kallas in med kort varsel. De personer som ingår i dem har andra arbetsuppgifter inom UD. bedömer att detta är ett effektivt sätt att hushålla med begränsade resurser eftersom kostnader förknippade med överkapacitet minimeras. Organisationsformen ligger också helt i linje med den flexibilitet och situationsanpassning som betonas i forskningslitteraturen. Det är dock upp till ansvariga beslutsfattare och operativt ansvariga chefer att bedöma vad som är en rimlig beredskapsnivå och tilldela organisationen resurser därefter. Avslutningsvis konstaterar att det finns indikationer på att beredskapsansvaret måste förtydligas för många av de beredskapsansvariga tjänstemännen på utlandsmyndigheterna. Det finns också indikationer på att beredskapsarbetet på vissa utlandsmyndigheter är eftersatt – många beredskapsansvariga vittnar om att de inte kan avsätta tillräckligt med tid till dessa frågor. Beredskapsansvaret är författningsreglerat och ytterst är det myndighetsledningens ansvar att se till att det efterlevs. En del i detta är att beredskapsfrågorna även på utlandsmyndigheterna tilldelas de resurser och ges den prioritet som krävs. Dessa brister är potentiellt allvarliga. bör därför identifiera hur de kan rättas till. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 4 Är beredskapsplaneringen ändamålsenlig? Planering är en central del i krisberedskap.57 Den andra frågeställningen tar därför sikte på planeringen av den organisation som är tänkt att aktiveras i händelse av kris. Inom utrikesförvaltningen används begreppet ”särskild organisation” för den funktionsbaserade organisation som då träder i kraft. För att krishanteringen snabbt ska komma igång och kunna bedrivas effektivt krävs vissa förberedelser. har därför granskat beredskapsplaneringen inom utrikesförvaltningen. Inom ramen för frågan om ändamålsenlig beredskapsplanering ingår också en granskning av förutsättningarna för UD:s konsulära förstärkningsresurser: snabbinsatsstyrkan och beredskapsstyrkan. Bedömningsgrunderna utgår från de riktlinjer och föreskrifter som styr beredskapsplaneringen inom utrikesförvaltningen. Vidare utgår bedömningsgrunderna från den enkelhetsprincip som formulerade i sitt slutbetänkande, vilken innebär att krisorganisationen ska vara enkel och överblickbar samt att tröskeln för att aktivera den ska vara låg.58 Avslutningsvis gäller att varje kris är unik och som tidigare nämnts i kapitel 2.3 måste det därför finnas en flexibilitet i den planerade krisorganisationen. Planeringen kan därför inte vara alltför detaljerad. Mot bakgrund av det ovanstående anser att en ändamålsenlig beredskapsplanering: •präglas av enkelhetsprincipen, det vill säga att det finns en tydlighet i den särskilda organisationens ledning, struktur, informationsvägar, beslutsansvar samt ansvar för förverkligande av fattade beslut •följer de föreskrifter som finns •innebär att förstärkningsresurserna kan engageras snabbt och har goda förutsättningar att genomföra insatser. En central del i beredskapsplaneringen är själva beredskapsplanen. Den är en i förväg dokumenterad plan för hur organisationen ska arbeta i ett krisläge. anser att beredskapsplanerna ska vara: •tydliga och lätta att använda •kända av de som förväntas använda dem. 57Beredskapsplanering ingår i den andra fasen (Preparation) i modellen efter Drennan et al., 2015, som presenterats i Figur1. 58SOU 2005:104, s. 299. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utifrån dessa bedömningsgrunder har granskat beredskapsplaneringen inom utrikesförvaltningen, det vill säga både på UD i och ute på utlandsmyndigheterna. Inom utrikesförvaltningen tillämpas en krisberedskapsmodell som bygger på fyra övergripande byggstenar:59 •utbildad och tränad personal Den gemensamma beredskapsorganisationen är basen. I korthet innebär detta att krisorganisationen på utlandsmyndigheterna och på UD i är uppbyggda på samma sätt och kommunicerar med varandra. För att kunna agera snabbt krävs en hög medvetenhet – tjänstemännen inom utrikesförvaltningen ska larma direkt då något händer så att krishanteringen omgående kommer igång, såväl på UD som på berörd utlandsmyndighet. Tröskeln för att aktivera den särskilda organisationen och komma igång med krisarbetet ska vara låg, vilket kan innebära att förvaltningen måste agera utifrån knapphändig information. Utbildad och tränad personal är ytterligare en byggsten i beredskapsmodellen. Alla som arbetar inom utrikesförvaltningen ska kunna få igång den funktionsbaserade särskilda organisationen och upprätthålla krisarbetet till dess att förstärkning kan anlända. Därför är utbildning och övning viktigt. I kapitel 5 granskas utrikesförvaltningens utbildnings- och övningsverksamhet särskilt och den berörs därför inte närmare i detta kapitel. Förstärkningskapacitet är den fjärde byggstenen. Möjligheten att förstärka krishanteringen med resurser som i största möjliga mån anpassas till varje situation är viktig för att kunna hantera kriser på ett ändamålsenligt sätt som är resurseffektivt. Förstärkning är också viktig för uthålligheten i krishanteringen så att personalen kan få tid för vila och återhämtning mellan arbetspassen. Beredskapsgruppen vid enheten för konsulära och civilrättsliga ärenden har utarbetat en konsulär krishanteringsplan för den Stockholmsbaserade organisationen. 59Intervju UD, ; PowerPoint ”Konsulär krisberedskap” . 60UD-KC:s plan för konsulär krishantering, reviderad . R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P För utlandsmyndigheterna har gruppen tagit fram en gemensam mall för beredskapsplaner som alla ska följa.61 Varje utlandsmyndighet kompletterar enligt anvisningar med egna uppgifter. Den ifyllda utgör utlandsmyndighetens beredskapsplan. Tanken är att UD-KC:s krishanteringsplan och utlandsmyndigheternas beredskapsplaner ska vara ett operativt stöd för både förberedelser och aktiv krishantering. Samtliga medarbetare på UD-KC och all utsänd personal ska vara väl förtrogna med respektive plan och dess innehåll. Planerna ska uppdateras , eller oftare vid behov. UD-KC:s krishanteringsplan beslutas av enhetschefen. Ut- landsmyndigheternas beredskapsplaner beslutas av respektive myndighetschef, det vill säga ambassadör eller generalkonsul. UD-KC:s plan för konsulär krishantering är indelad i tre delar. Larmfasen anger vad som initialt ska göras när en kris uppstår. Här ingår bland annat en beskrivning av larmrutinen och former för beslutsfattande om att aktivera den särskilda krisorganisationen. Uppstartsfasen beskriver hur den särskilda krisorganisationen ska arbeta under krisens gång. Här beskrivs också de olika förstärkningsresurserna (se vidare under 4.4). Avslutningsfasen preciserar vilka åtgärder som ska vidtas innan krisarbetet kan anses vara helt avslutat, som rapportering, erfarenhetsåterföring och stöd till personalen. för utlandsmyndigheternas beredskapsplaner omfattar 41 sidor. Med ledning av olika frågeställningar ska utlandsmyndigheterna föra in egna uppgifter i rödmarkerade rutor och komplettera med bilagor. Del 1 i fokuserar på uppstart och organisering av det aktiva krisarbetet och del 2 på fortlöpande förberedelser. intryck efter att ha tagit del av är att uppgifter under flertalet rubriker i del 2 är relevanta vid ett aktivt krisarbete, som exempelvis beskrivning av larmrutin, uppgifter om svenskar i verksamhetslandet och platser för uppsamling och evakuering. bedömer därför att samtliga delar av beredskapsplanerna som baseras på är relevanta för aktivt krisarbete.62 Både UD-KC:s och utlandsmyndigheternas krisorganisationer är uppbyggda av olika funktioner, inte personer. Grundtanken med en funktionsbaserad organisation är att det aldrig går att veta exakt vilka personer som finns att tillgå när något inträffat, eller hur många, medan de uppgifter som måste utföras är desamma. Figur 2 visar den funktionsbaserade krisorganisationen för UD-KC och Figur 3 den 61Mall för myndighetens konsulära beredskapsplan. 62Denna bedömning bekräftas av UD-KC som vid faktagranskning av rapporten förtydligat att de förberedelser som ingår i del 2 är sådana som är möjliga att förbereda och som i vissa delar är en förutsättning för att kunna genomföra ett snabbt och effektivt krisarbete. Vid en kris finns således viktig information som på förhand är inhämtad och genomtänkt att hämta ur del 2. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N krisorganisation som skisseras i för utlandsmyndigheternas beredskapsplanering. Figur 2 för enheten för konsulära- och civilrättsliga ärenden Källa: UD-KC:s plan för konsulär krishantering, s. 7. Figur 3 för utlandsmyndigheterna Operativ ledning/stabschef Källa: för myndighetens konsulära beredskapsplan, s. 6. Som framgår av figurerna är de två krisorganisationerna likartade. Beroende på specifika förhållanden, såsom krisens art och omfattning, eller utlandsmyndighetens storlek till exempel, kan funktionsindelning, uppgifter och bemanning avvika från den skisserade modellen. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 4.3.2 Tydliga uppgifter och kommunikationsvägar i särskild organisation En av de bedömningsgrunder som specificerades inledningsvis anger att beredskapsplanerna ska präglas av enkelhetsprincipen, det vill säga att det finns en tydlighet i den särskilda organisationens ledning, struktur, informationsvägar, beslutsansvar samt ansvar för förverkligande av fattade beslut. I enkäten till utlandsmyndigheterna ställdes därför en fråga om de olika funktionernas uppgifter upplevdes som tydliga, och ytterligare en fråga om det var tydligt till vem eller vilken funktion dessa skulle rapportera. Av svaren att döma uppfattas såväl uppgifter som rapportering som tydliga över lag. Dock uppger flera utlandsmyndigheter av mindre storlek att de kan ha svårt att upprätthålla de olika funktionerna i en krissituation och hålla hög kompetens inom dem; personalstyrkan är begränsad från början och givet arbetets natur med många tjänsteresor är sällan samtliga utsända på plats på utlandsmyndigheten. En medarbetare kan därför få ansvara för flera funktioner och det kan då bli svårt för denne att prioritera mellan de olika uppgifterna i en ansträngd situation. 4.4 De konsulära förstärkningsresurserna När en konsulär kris är så omfattande att den inte kan hanteras av UD-KC:s och den berörda utlandsmyndighetens ordinarie personal kan enhetsledningen besluta om att kalla in de egna förstärkningsresurserna: beredskapsstyrkan och snabbinsatsstyrkan.63 Beredskapsstyrkans uppgift är att med kort varsel förstärka UD-KC:s krisorganisation på plats i . Styrkan har formell beredskap under helgdagar och veckoslut. De tre personer som har beredskap ska kunna infinna sig på UD inom en timme.64 Det är chefen för som beslutar om att kalla in beredskapsstyrkan. Det sker vanligtvis när UD-Jouren bedömer att en händelse genererar fler samtal än vad de kan hantera med ordinarie bemanning. Vid en kris är styrkans primära uppgifter att registrera information som kommer in till UD-KC och att förmedla information till allmänheten via olika kanaler. ingick 23 personer i beredskapsstyrkan. Sju av dem är så kallade ”KC Resurs”.65 Dessa sju arbetar på UD-KC och förväntas därmed ha en i högre grad arbetsledande och stödjande roll. Vid mindre förstärkningsbehov är det i första 63UD-KC:s plan för konsulär krishantering, reviderad , s. 25. 64Intervju UD, (a). 65KC Resurs är en pool av tjänstemän från UD-KC. En KC Resurs har (till ) beredskap att vid behov förstärka UD-Jouren och arbetsleda registerfunktionen. Utanför kontorstid under ordinarie arbetsvecka tillfrågas personal ur KC Resurs-poolen på ad hocbasis. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hand KC Resurs som kallas in. Beredskapen består alltid av en KC Resurs samt två medlemmar ur övriga beredskapsstyrkan.66 har beredskapsstyrkans medlemmar olika uppgifter inom UD. Det finns en övervikt av UD-KC-tjänstemän vilket till stor del beror på att den efterfrågade kompetensen inkluderar tidigare konsulära erfarenheter, arbete vid utlandsmyndighet samt eventuell erfarenhet från krisarbete. Vidare efterfrågas också språkkunskaper och god empatisk förmåga.67 En tjänsteman i beredskapsgruppen har särskilt ansvar för beredskapsstyrkan, t.ex. att medlemslistan är uppdaterad. Beredskapsstyrkan har använts i större skala (5–10 personer) vid ett antal händelser , bland annat i samband med jordbävningen i , arabiska och kärnkraftsolyckan i 2011.68 Vid ytterligare ett antal tillfällen har styrkan använts i mindre skala, främst genom inkallandet av KC Resurs. Detta skedde exempelvis i samband med orkanen i och jordbävningen i 2015.69 Efter en genomförd insats för UD-KC ett samtal med de medlemmar som deltagit om deras erfarenheter och tar emot eventuella synpunkter på det fortsatta krisarbetet.70 Enligt uppgift från UD-KC får nya medlemmar i styrkan utbildning i att registrera individuppgifter i UD:s krisregistreringsverktyg. De kan också löpande öva registrering på egen hand. Nya medlemmar får allmän information om uppdraget och en manual som uppdateras vid behov. Handläggaren i beredskapsgruppen som är ansvarig för beredskapsstyrkan följer upp medlemmarnas övningar i krisregistreringsverktyget . Några, men inte alla, medlemmar utnyttjar möjligheten att själva öva registrering. Utöver detta övas styrkan ”vid behov när det anses motiverat för uppdraget”.71 Beredskapsstyrkans medlemmar deltar också regelbundet när UD tillsammans med MSB arrangerar större simuleringsövningar för utlandsmyndigheterna. Beredskapsstyrkan brukar då ingå i det så kallade motspelet som styrs från UD . Snabbinsatsstyrkans uppgift är att snabbt förstärka en utlandsmyndighet i krisläge. Personerna som ingår i styrkan ska kunna lämna med mycket kort varsel. Det är chefen för som efter förfrågan från myndighetschefen på den aktuella utlandsmyndigheten beslutar om att styrkan ska skickas iväg. När styrkan är på 66Intervju UD, (a). 67Intervju UD, (a). 68Intervju UD, (a). 69UD:s förstärkningsstyrkor SNITS & BESTYR. 70E-post från UD, . 71E-post från UD, . 72E-post från UD, . R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P plats är dess personal underställd myndighetschefen på den utlandsmyndighet som förstärks.73 Enligt UD-KC ska de medlemmar som ska skickas iväg inställa sig för briefing efter det att UD-KC kontaktat dem. Enligt uppgift har medlemmar ur styrkan lämnat från inställelse.74 Snabbinsatsstyrkan utgörs av cirka 30 tjänstemän, vilket UD-KC bedömer som rimligt mot bakgrund av de behov som funnits vid de senaste årens kriser.75 Då har mellan en och fyra medlemmar varit på plats för att förstärka utlandsmyndighetens krisarbete.76 När snabbinsatsstyrkan åker ut på ett uppdrag är tanken att den första gruppen ska stanna i , maximalt . Under den tiden planeras avlösning som byter av den första gruppen om förstärkningsbehovet kvarstår.77 För att snabbt kunna åka iväg har alla som ingår i styrkan ett så kallat ”grab-kit” hemma med bland annat funktionskläder och kläder med svenska flaggan för igenkänning på plats.78 De har också utrustats med en manual med information om uppdraget inför, under och efter en insats.79 Samtliga medlemmar i snabbinsatsstyrkan genomgår UD:s konsulära grundkurs (se vidare kapitel 5.2.5). Nya medlemmar kallas också till en särskild introduktionsträff där manualen och den utrustning som ska hanteras gås igenom. UD-KC arrangerar också löpande utbildning för styrkan vid fyra till fem tillfällen . Då övas till exempel tillverkning av provisoriska pass, kriskommunikation, personlig säkerhet, konsulär ärendehantering och lägesbildrapportering. Medlemmarna deltar också i övningar som beredskapsgruppen genomför på utlandsmyndigheterna och i större övningar såsom nationella samverkansövningar i MSB:s regi.80 Efter en genomförd insats arrangerar UD-KC alltid en uppsamlingsträff med dem som deltagit. Utvärderingen sker oftast muntligt och med fokus på operativa förändringar som kan förbättra nästa insats. Personalen erbjuds också debriefing av UD:s personalkonsulenter. 73Prop.2009/10:98, s. 17. 74E-post från UD, . 75De har medlemmar ur snabbinsatsstyrkan skickats till (2011), (2011), (2011), (2012), (2013), (2013), (2014), (2015) och (2016). 76Sammanställning av snabbinsatsstyrkans insatser 2010-2015, mottagen från UD . 77Intervju UD, (b). 78Intervju UD, (b). 79E-post från UD, . 80E-post från UD, . 81Intervju UD, (b) samt e-post från UD, . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.4.3 De konsulära stödjepunkterna utsågs ett tjugotal utlandsmyndigheter till så kallade konsulära stödjepunkter.82 Syftet var att höja beredskapen regionalt och lokalt genom att prioritera utbildning och övning i krishantering till stödjepunkterna. Vid kris skulle dessa då kunna förstärka närliggande utlandsmyndigheter i samma region (se även kapitel 5.2.1).83 Stödjepunkterna valdes ut mot bakgrund av faktorer som antalet bosatta svenskar i landet, antalet svenska turister, kommunikationsmöjligheter och aktuell hotbild. fanns 20 stycken konsulära stödjepunkter där personalen hade särskild kompetens inom krisberedskapsområdet.84 har undersökt de konsulära stödjepunkternas aktuella status. Beredskapsgruppen uppger att en intern översyn av systemet med konsulära stödjepunkter pågår och att det är sannolikt att konceptet avvecklas . Detta har främst två orsaker. För det första har beredskapsgruppen under de som stödjepunkterna funnits sett att det krävs hög flexibilitet i förstärkningsaktiviteterna. Varje kris är unik och kräver situationsanpassade lösningar. I praktiken har personal flyttats från andra utlandsmyndigheter än just stödjepunkterna för att förstärka en utsatt myndighet. Detta har visat att systemet där personal ska hämtas från stödjepunkterna inte alltid används i praktiken, helt enkelt för att det inte anses mest ändamålsenligt. Att arbeta efter den modellen kan också bli stelbent i en krissituation då just snabbhet och flexibilitet är avgörande. Beredskapsgruppen har i sammanhanget framhållit att begreppet stödjepunkt bygger på att personalen på plats är övad och utbildad – beredskapen sitter i hög utsträckning i personalens kunskaper och är inte knuten till en fysisk plats.85 Det andra skälet till att konceptet med stödjepunkter kan avvecklas är enligt beredskapsgruppen att UD har en hög ambitionsnivå för hela utrikesförvaltningen vad gäller krisberedskap. Att fokusera på ett mindre antal utlandsmyndigheter var logiskt i uppbyggnadsfasen då kunskaperna var begränsade och utbildnings- och övningsinsatser behövde prioriteras mer riktat. är ambitionen att alla utlandsmyndigheter och all utsänd personal ska kunna starta ett krisarbete och sedan upprätthålla detta till dess att förstärkning anländer. Som nämndes ovan framhåller beredskapsgruppen att det är personer snarare än fysiska platser som ska ses som stödjepunkter. Gruppen är medveten om att detta synsätt gör att kontakten med utlandsmyndigheterna är viktig i bemärkelsen att beredskapsgruppen får kunskap om vilka 82Myndigheterna var , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . 83Protokoll från UD, daterat , dnr. UD2006/31256/EXPCH, krisberedskap och konsulära verksamhet – kompletterande inriktningsbeslut, s. 2. 84Prop.2009/10:98, s. 17. 85Intervju UD, (b). R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P kompetenser olika personer har och var dessa personer finns.86 I sammanhanget kan också nämnas att enkätundersökning visar att det inte är helt tydligt ens för de berörda ambassaderna om de är stödjepunkter eller inte.87 ser inte att en formell avveckling av konceptet stödjepunkter skulle få några märkbara effekter på utrikesförvaltningens förutsättningar att hantera konsulära kriser jämfört med den kapacitet som finns . 4.4.4 UD:s planering av transporter i händelse av kris kritiserade i sitt slutbetänkande88 hanteringen av transporter för att föra hem drabbade från katastrofområdena i . Transportinsatser hade varit försenade och vissa olämpliga för ändamålet. För att undvika liknande situationer menade kommissionen att det var viktigt att hålla isär strategisk och operativ verksamhet. uppgifter borde enligt kommissionen ligga på det strategiska planet och de operativa uppgifterna utföras av myndigheter eller företag med expertkunskaper.89 har undersökt hur UD-KC har planerat för ett eventuellt behov av transportkapacitet i händelse av kris.