prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — Det totala antalet sökande uppgick till 32 182 personer, varav 6 172 kvinnor och 26 010 män (se diagram 3.6). Diagram 3.6 Antal sökande till grundläggande militär utbildning Källa: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Försvarsmakten reducerade antalet platser till GMU efter en avvägning mellan förbandsproduktion, övriga uppgifter och tillgängliga resurser. Det resulterade i att planering om 4 500 individer inte uppnåddes. Totalt påbörjade ca 2 300 rekryter GMU 2014, jämfört med ca 3 800 . ökades antal platser till 3 000, att jämföra med de 4 650 platser som planerades i budgetunderlaget . Utfallet 2015 var att ca 2 700 rekryter påbörjade GMU, varav kvinnor och män. Av dessa har ca 1 350 fullföljt utbildningen, kvinnor och män, och ingått anställning som GSS/T eller K, påbörjat utbildning mot officer eller specialistofficer eller tecknat avtal med hemvärnet, jämfört med ca 1 500 . Andelen kvinnor som valt att ta anställning eller att teckna avtal efter genomförd grundutbildning var 2015 jämfört 2014. Mål enligt Försvarsmaktens jämställdhetsplan är att av de som genomför grundläggande militär utbildning ska vara kvinnor. Från har den tidigare grundläggande militära utbildningen (GMU) ersatts av en ny, förlängd grundutbildning. Krigsförbanden är fortfarande till stor del uppfyllda av tidigare utbildade värnpliktiga. Då flertalet av de värnpliktiga inte har repetitionsutbildats sedan grundutbildningen sjunker deras användbarhet successivt som de inte kan användas till insatser i fredstid. Användbarhet och förmåga höjs i takt med att de tidigare värnpliktiga byts ut mot nyutbildad personal. Även de som utbildas men som inte fullföljer sin anställning bidrar vid sin krigsplacering till att höja förmågan. Försvarsmakten är därmed fortfarande till stor del beroende av krigsplacerad men ej anställd totalförsvarspliktig personal för att fullt ut bemanna alla krigsförband. Med anledning av detta samt mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget beslutade regeringen om att åter aktivera den del av pliktlagstiftningen som ger Försvarsmakten möjlighet att med stöd av lagen om totalförsvarsplikt kalla in även den krigsplacerade personal som inte är anställd i Försvarsmakten till repetitionsutbildning. Därigenom förbättras Försvarsmaktens möjligheter att öva hela krigsförband vilket i sin tur verkar positivt för krigsdugligheten hos dessa förband. Med stöd av detta beslut kallade Totalförsvarets rekryteringsmyndighet på uppdrag av Försvarsmakten in 527 personer till repetitionsutbildning med stöd av lagen om totalförsvarsplikt . Av de 527 inkallade var det 326 personer som genomförde repetitionsutbildning . Ca 200 personer genomförde inte repetitionsutbildningen då de beviljades uppskov på grund av arbete, studier, hälsa samt övriga skäl. Den antalsmässiga obalansen mellan officersbefattningar och officerare samt mellan officerare och specialistofficerare har minskat Antalet officerare har fortsatt minska medan antalet specialistofficerare har ökat, vilket följer myndighetens personalförsörjningsplan. Till dess att antalet grundutbildade specialistofficerare svarar mot myndighetens behov fortsätter Försvarsmakten att placera officerare på de vakanta specialistofficersbefattningarna. var ca 2 600 officerare och ca 1 700 grundutbildade specialistofficerare placerade på specialistofficersbefattningar. Antalet kontinuerligt tjänstgörande yrkesofficerare är fler än planerat, bl.a. på grund av att avgångarna är färre än planerat. Försvarsmakten räknar emellertid med omfattande pensionsavgångar kommande år. har reservofficerssystemet haft ett begränsat inflöde, resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. Medelåldern är och andelen kvinnor bland reservofficerarna är . Försvarsmakten har arbetat enligt sin strategi för att komma i balans mellan tillgång och behov av reservofficerare. Försvarsmakten erbjuder regelmässigt en avgången yrkesofficer en ny anställning som reservofficer, för att skapa bättre förutsättningar att tillföra kompetenser och erfarenheter till den samlade volymen av reservofficerare. Utveckling och genomförande av grundläggande reservofficersutbildning av blivande reservofficerare har även fortsatt . Försvarsmakten har genomfört första steget mot den av regeringen beslutade inomverksutbildningen av såväl specialistsom taktiska reservofficerare. De elever som har eller kommer att ha en civil högskoleexamen om 180 högskolepoäng kommer genom utbildningen att examineras som taktiska reservofficerare. Utbildningen kommer att fortsatt utvecklas . Personalförsörjningen syftar ytterst till att kunna bemanna organisationens befattningar med krigsplacerad personal. Andelen bemannade befattningar 2015 i den organisation som beslutades i inriktningspropositionen 2009 redovisas i tabell 3.4. Redovisningen inkluderar tidigare värnpliktiga samt tidigare anställd personal som krigsplacerats efter sin anställning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 3.4 Andelen bemannade befattningar inom stridskrafterna har arbetet med att krigsplacera personal koncentrerats på den nya krigsorganisation som beslutade ska gälla från . Den nya organisationen innebär förändringar som gör att krigsplaceringen måste göras om på ett stort antal befattningar inom olika krigsförband. Den redovisade andelen bemannande befattningar i den tidigare organisationen enligt ovan är därför oförändrad jämfört med läget . Försvarsmaktens arbete med veteranfrågor har fortsatt . Ett systematiskt uppföljningssystem efter internationell militär insats har skapats i syfte att följa upp de enskilda individerna från hemkomst och framåt. Vidare har Försvarsmakten genomfört ett gemensamt seminarium tillsammans med andra myndigheter med veteranverksamhet i syfte att identifiera samarbetsområden. Vidare fortsätter samarbetet mellan Försvarsmakten och de ideella organisationer som stödjer veteraner och deras anhöriga liksom forskningen inom veteranområdet. Frivillig försvarsverksamhet är av stor betydelse för det svenska totalförsvarets folkförankring och utvecklingen av krigsförbandens operativa förmåga. Regeringen bedömer att verksamheten i stort svarat mot planeringen. har det genomförts 19 grundläggande soldatutbildningar för frivilliga (GU-F) med drygt 400 godkända elever. Av dessa var kvinnor. Ett fyrtiotal rekryteringshelger har genomförts. Av omkring 2 000 anmälda deltagare fullföljde endast drygt 900 utbildningen. Utbildningarna blir ofta snabbt fulltecknade och alla intresserade kan inte beredas plats i det tidiga antagningsskedet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 grund av stort antal sena återbud blir dock många platser tomma vid själva genomförandet. Ett antal av de frivilliga försvarsorganisationerna har genomfört befattningsutbildningar, bl.a. till ordonnans, kock, signalist, hemvärnssjukvårdare, flygförare, besättningsmän, bil- och hundförare. Även ledarskaps- och instruktörsutbildningar har genomförts. Ungdomsverksamhet genomförs för ca 7 000 ungdomar i central, regional och lokal regi. De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd (organisations- och verksamhetsbidrag) inom ramen för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organisationsstödet uppgick till ca , vilket var en oförändrad nivå i förhållande till 2014, och gick bl.a. till administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhetsutveckling. fördjupade sina försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten vilket enligt regeringens bedömning bidragit till säkerheten och stabiliteten i närområdet. undertecknades ett ramavtal om försvarssamarbete med . undertecknades också ett samarbetsprogram med . Regeringen bedömer vidare att Försvarsmaktens deltagande i internationella förmågeutvecklingssamarbeten har bidragit till ökad interoperabilitet och kostnadseffektivitet. Utvecklingen av partnerskap med Nato, främst inom ramen för Enhanced Opportunities Programme (EOP) har fortsatt. Det fördjupade samarbetet har särskilt fokuserat på politisk dialog, deltagande i övningsplanering och tillgång till kvalificerade övningar. har ett antal aktiviteter och samarbeten genomförts såsom deltagande i övningar samt möten och seminarier på olika nivåer. har fortsatt att anmäla förband till Natos snabbinsatsstyrkas reservstyrkeregister. Förberedelser för ikraftträdandet av samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd har vidtagits. Försvarsmaktens engagemang i förmågeutvecklingsprojekt inom den europeiska försvarsbyrån, , har fortsatt . Försvarsmakten deltog i 24 olika projekt, bl.a. för tillvaratagande av analyskunskaper för att säkerställa förmåga till teknisk destruering av hemmagjorda bomber. Exempel på andra projekt är en EU-gemensam modulär sjukvårdsförmåga för internationella insatser, utbyte av reservdelar med andra länder samt analys av hybridhotens påverkan på militär förmågeutveckling. Det har i flera fall identifierats möjligheter till samarbetslösningar. har ett brett och djupt försvarspolitiskt samarbete med . kom och överens om att uppdatera det svensk-amerikanska försvarspolitiska samarbetet. Som ett led i detta har dialogen fördjupats på såväl militär som på politisk nivå. har också övningsutbytet fortsatt och har bjudits in att delta i Cross Border Training. För att fortsätta fördjupa den bilaterala relationen med undertecknades en bilateral avsiktsförklaring . var ordförande i det nordiska försvarssamarbetet Nordefco (Nordic Defence Cooperation). Det svenska ordförandeskapet tog sin utgångspunkt i den politiska vision som de nordiska länderna enades om . har arbetet fortsatt med att stärka den säkerhetspolitiska dialogen och koordineringen mellan länderna på det säkerhets- och försvarspolitiska området. Ett exempel på detta är att öka informationsutbytet rörandet kränkningar och incidenter i vårt närområde. Det försämrade säkerhetspolitiska läget i föranledde de nordiska ministrarna att skriva en gemensam artikel som betonade vikten av ett förstärkt nordiskt samarbete. Under det svenska ordförandeskapet upprättades handlingsplaner inom prioriterade områden såsom etablerandet av en gemensam nordisk luftlägesbild, säker kommunikation och samarbete i internationella insatser. En ytterligare prioritering för ordförandeskapet var fördjupningen av det nordisk-baltiska samarbetet. Under ordförandeskapet verkade för att utveckla övningsverksamheten i och tillvarata hela det nordiska övningsområdet genom att verka för etableringen av en nordisk flygövning – Northern Flag. Övnings- och träningssamarbetet har därtill fortsatt bl.a. inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet mellan flygstridskrafterna, Cross Border Training. framförhandlades ett avtal för gemensamt utnyttjande av alternativa landningsplatser. genomförde Försvarsmakten 196 aktiviteter, inklusive inom ramen för CBT, inom nordiskt försvarssamarbete vilken är en ökning (188 st) och 2013 (133 st). Sammanfattningsvis har samarbetet inom Nordefco 2015 utvecklats och fördjupats. Det har bidragit till Försvarsmaktens operativa förmåga och bedöms ha bidragit till att höja tröskeln för incidenter, kriser och konflikter i närområdet. presenterade och försvarsministrar huvuddragen i försvarsmakternas gemensamma rapport i vilken olika samarbetsområden utretts: inom stridskrafterna, säker kommunikation samt materielförsörjning och logistikförsörjning. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att gå vidare med utvecklingen av den gemensamma svensk-finska stridsgruppen (SFNTG) samt etablera säker kommunikation på politisk och militärstrategisk nivå. I det inriktningsbeslut som fattades angavs vidare att samarbetet med är av särskild vikt. Som ett led i det fördjupade samarbetet har Försvarsdepartementet initierat ett tjänstemannautbyte med försvarsministeriet i . Det bilaterala samarbetet som även ska omfatta operativ planering och förberedelser för gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier har påbörjats . Sammantaget bedömer regeringen att det bilaterala fördjupade försvarssamarbetet med har tagit betydande steg framåt vilket bedöms ha bidragit till båda ländernas säkerhet. undertecknades ett samförståndsavtal med med målet att öka den operativa effekten inom maritima insatser och flyginsatser i fredstid. Arbetet med att fördjupa samarbetet i enlighet med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 samförståndsavtalet bereds vidare tillsammas med t.ex. genom att se över möjligheten att förenkla tillträdesärenden för att under vissa förutsättningar kunna ge varandra tillgång till att landa på varandras flygbaser, möjlighet att bunkra i varandras hamnar och förberedelser för att under vissa omständigheter ha tillgång till varandras sjö- och luftterritorium. tillsatte regeringen en särskild utredare (2015:04) som ska analysera förutsättningarna enligt regeringsformen för att, under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas, med militära resurser agera gemensamt med annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna samt för att hindra kränkningar av någon av staternas territorium i fred och under krig mellan främmande stater. Uppdraget ska redovisas . Beredskap och nationella operationer Bedömningarna utgår från de krav som finns i Försvarsmaktens beredskapsorder och beslut om nationella insatser. Nationell beredskap har upprätthållits i syfte att hävda den territoriella integriteten. Stridsflyg med incidentuppgifter har funnits tillgänglig med hög startberedskap och incidentberedskapen har ständigt anpassats mot utvecklingen i närområdet. Elva kränkningar av svenskt luftrum har skett , vilket är i nivå med och 2013. har kränkt danskt luftrum . Fartyg har funnits tillgängliga för att identifiera och ingripa mot överträdelser av tillträdesbestämmelserna. Ingen kränkning har skett på havsytan. Som en respons på den höga militära aktiviteten i närområdet har beredskapsanpassningar genomförts, framförallt med flyg- och marinstridskrafter. På land har beredskapsstyrkor och bevakningsförband ständigt funnits avdelade. har 600 bevakningsinsatser genomförts, att jämföra med ca 450 stycken . Framförallt kopplas denna fortsatta ökning av bevakningsinsatserna till bevakning av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 skyddsvärd verksamhet, såsom transportverksamhet och stationär bevakning. Den utökade övningsverksamheten har bidragit till att visa svensk vilja och förmåga att värna sitt territorium. Övningsverksamheten bidrar därmed till att höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. Därtill har verksamheten bidragit till att Försvarsmaktens förmåga att planera, leda och genomföra militära operationer har utvecklats och i förlängningen till att förmågan att hävda territoriella integritet har stärkts. I likhet med 2014 har den ökade verksamheten i närområdet resulterat i att antalet operationer kvarligger på förhöjd nivå. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten har lämnat värdefullt stöd till civil verksamhet, däribland till i samband med flyktingsituationen . Försvarsmaktens stöd till har samordnats med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Stödet har bestått i att fyra anläggningar för boende har ställts till förfogande varav en, , har använts. Uppemot 50 personer har i olika befattningar lämnat stöd till flyktingrelaterad verksamhet. Vidare har stöd till polisen lämnats vid fem tillfällen, bl.a. vid höjning av terrorhotnivån då stödet omfattade materiel, personal samt transport med medeltung helikopter. Försvarsmakten har även upprätthållit beredskap att kunna stödja med flygtransportresurs med anledning av ebola utbrottet i . Stöd som har lämnats enligt lagen om skydd mot olyckor har skett vid ett 70-tal tillfällen, vilket är något lägre än . Avseende stödet till polisen har detta utökats och upprätthålls helikopterkapacitet dygnet runt. slöts en ramöverenskommelse mellan , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Regeringen ser överenskommelsen som ett viktigt steg i ökat samarbete för att möta hotet från terrorism. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmakten har kunnat erbjuda stöd till civil verksamhet . Regeringens bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställs i respektive insatsområde på förbandets organisation, bemanning, utrustning och genomförande. har Försvarsmakten deltagit med en väpnad styrka i Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ) i , RSM (Resolute Support Mission) i , EUNAVFOR Operation utanför samt i den multinationella koalitionen mot Daesh i . Försvarsmakten har vidare deltagit i EUTM (European Training Mission) , EUTM samt i EUMAM (European Union Military Advisory Mission) i samt i EU:s insats mot människosmugglare på , EUNAVFORMED Operation . Vidare har Försvarsmakten deltagit i verksamhet inom ramen för säkerhetshetssektorsreform och kapacitetsbyggande. Försvarsmakten har deltagit i samtliga EU:s militära GSFP-insatser. har 1 357 personer varav 110 kvinnor, varit insatta i internationella insatser. Detta är en ökning jämfört med föregående år, då 853 personer var insatta i internationella insatser, vilket främst beror på den ökade närvaron i Minusma. uppgick antalet till 1 499 personer. Försvarsmakten har fortsatt genomförandet av resolution omfattande bl.a. chefsansvar, utbildning och jämställdhetsintegrering under utbildning inför och i de internationella insatserna. har anmält förband till FN:s, EU:s och Natos internationella styrkeregister. Dessa register sammanställer de resurser som efter nationellt beslut kan bidra med till internationella insatser under ledning av FN, EU eller Nato. Försvarsmakten har deltagit med stabsofficerare på central och regional nivå inom ramen för FN:s insats i , Minusma. Det av beslutade bidraget med ett underrättelseförband har bidragit med operativa underrättelser till Minusmas styrkechef som en del av det multinationella underrättelseförbandet ASIFU (All Sources Information Fusion Unit). Förbandsbidragets huvuduppgift är att förse insatsens underrättelseenhet med information som kan användas för att uppfylla säkerhetsrådets mandat. Det svenska bidraget uppgick till ca 250 personer. Förbandet verkar i en komplex miljö med många aktörer, ett extremt klimat och i ett område med bristfällig infrastruktur. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till Minusma bidragit till att uppnå insatsens mål, och inneburit viktiga erfarenheter för Försvarsmakten. deltog Försvarsmakten med ett styrkebidrag till EUNAVFOR (European Union Naval Force) Operation . Syftet med insatsen är att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför . Det svenska styrkebidraget var baserat ombord det nederländska fartyget de Witt och utgjordes av styrkechef med stabspersonal samt fartygsbaserade stridsbåtar och helikoptrar med besättningar. Totalt bestod det svenska förbandet av 77 personer fördelade på 52 befattningar. Därutöver har Försvarsmakten bemannat fem befattningar vid operationens operativa högkvarter i . Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till insatsen bidragit till att uppnå syftet med insatsen och bidragit till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext. Resolute Support Mission (RSM), Försvarsmakten har bidragit till Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) med ca 28 personer. Personalen består i huvudsak av rådgivare till de afghanska säkerhetsstyrkorna och stabspersonal baserade på Camp Marmal i Mazar-e-Sharif i norra . Stabsofficerare har även tjänstgjort vid högkvarteret för insatsen i inklusive en samverkansofficer utsänd från det regionala kommandot i Mazar-e-Sharif (/TAAC-N). är ramansvarig nation för TAAC-N. har antalet befattningar som bemannat inom det operativa högkvarteret i minskat i antal. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till RSM bidragit till de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 självständigt bedriva militär verksamhet. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att engagemanget även bidragit till viktiga erfarenheter för Försvarsmakten, inte minst förmågan att samverka med andra länder i sin roll som bl.a. rådgivare och stabsofficerare. Den svenska styrkan har bidragit till att bibehålla och utveckla myndighetens förmåga att samverka med andra länder och att ge militärt stöd. Operation Inherent Resolve (OIR), Det svenska styrkebidraget i har varit operativt inom ramen för den multinationella koalitionen OIR (Operation Inherent Resolve) mot Daesh i norra . Uppgiften är utbildning och rådgivning till de irakiska självförsvarsstyrkorna. Den svenska styrkans verksamhet omfattar utbildning av irakiska förband i bl.a. vapentjänst, strid i bebyggelse, sjukvård och skydd mot vägbomber samt rådgivning till irakiska förbandschefer på bataljons- och brigadnivå. Styrkan har bidragit till de lokala styrkornas utbildningsresultat och utvecklat relationer med soldater och chefer i det lokala området. Regeringens bedömning är att den svenska styrkan bidragit till de irakiska säkerhetsstyrkorna förmåga att självständigt bedriva militära operationer mot Daesh. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att viktiga erfarenheter gjorts avseende möjligheten till att ge militärt stöd och att samverka med andra nationer. Nordic Battlegroup (NBG) 15 ledde Försvarsmakten för tredje gången en stridsgrupp och bildade Nordic Battlegroup 15 tillsammans med , , , , och . Interaktionen med deltagande länder har fungerat väl, bl. a. genom högkvarterets samordnande roll samt det ansvar som rörlig operativ ledning/force headquarters ålades för integreringen av de andra ländernas förband och stabspersonal i NBG 15. Utvärderingen av NBG 15 visar att utbildning och övning av förbandet varit utvecklande och att förmågan varit högre än i tidigare stridsgrupper. NBG 15 hade vid inledning av beredskapen en del brister i ledningsförmågan orsakat av sena materielleveranser samt ett inte fullt driftsatt ledningssystem. Detta åtgärdades delvis genom P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 kompletterande utbildning och övning under inledningen av beredskapen. Regeringens bedömning är att deltagandet i NBG 15 har stärkt Försvarsmaktens förmåga att verka i en multinationell kontext. European Training Mission (EUTM) Försvarsmakten har bidragit till EU:s utbildningsinsats i med en stabsofficer och ett utbildnings- och träningsteam, totalt tio personer. Den svenska personalen har ingått i den gemensamma nordisk-baltiska utbildningsgruppen som leds av . Gruppen har bestått av utbildare från , , , och . Utbildningen har genomförts enligt plan på plats i Koulikoro, nordöst om huvudstaden . Insatsen ingår i en långsiktig EU-strategi för hela regionen och till uppgifterna hör att bistå med rådgivning till försvarsledning samt att tillhandahålla utbildning av försvarsmakt. Insatsen har en koppling till det svenska bidraget till Minusma. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till EUTM bidragit till de maliska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt bedriva militär verksamhet och bidragit till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext. European Training Mission (EUTM) Försvarsmakten deltog med totalt nio personer till insatsen, fördelade på ställföreträdande chef för insatsen, stabsofficerare i insatsens högkvarter samt ett utbildningsteam. EU:s utbildningsinsats i har bjudits in av den somaliska regeringen för att utbilda den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor och därigenom förbättra säkerheten i landet. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till EUTM Somali bidragit till den somaliska regeringens säkerhetsstyrkors förmåga att självständigt bedriva militär verksamhet och bidragit till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext. Säkerhetssektorreform (SSR)