prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — En viktig källa till jobbskapande är tillväxt i unga företag. nya tillväxtprogram, som riktar sig till unga företag, har fått en mycket positiv respons och bedöms vara en insats som väl bidrar till regeringens sysselsättningsmål. Att andelen kvinnor har minskat inom rådgivningsverksamhet 2015 jämfört med tyder på vikten av att stärka jämställdhetsarbetet. informationsinsatser bedöms ha bidragit till att stimulera entreprenörskap och företagsutveckling genom att sprida information både generellt och riktat till vissa målgrupper och branscher. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 givningsinsatser och bidrag bedöms bidra till att uppnå målet för näringspolitiken genom att det ökar förutsättningarna för att flera personer ska kunna försörja sig genom att driva företag i hela landet och genom att fler företag som kan växa och anställa skapas. Arbetet med är viktigt för att för- enkla för företag. Utveckling av väl fungerande digital information och digitala tjänster under- lättar myndighetskontakter och minskar den administrativa bördan för företagen och förv- äntas även frigöra resurser hos de myndigheter som deltar, t.ex. genom färre förfrågningar och en högre andel korrekta ansökningar från start. kommer att behöva utvecklas ytter- ligare framöver, bl.a. genom fler och fördjupade tjänster men också fler deltagande myndigheter, för att kunna möta de höga förväntningar och för att tillvarata den förenklingspotential som finns. Insatser för företagsfrämjande på lika villkor Vid fördelning av finansiella medel som riktar sig direkt till företag, främst inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, var kvinnor, unga och personer med utländsk bak- grund underrepresenterade i förhållande till riksgenomsnittet för företagare. fortsatte att arbeta med att införliva mångfaldsfrågorna i verksamheten, framför allt i uppföljningen, men även i bedömning av ansök- ningar och utveckling av nya insatser. Regering- ens bedömning är att detta arbete bör fortsätta. arbetar med snabbspåret för företagare tillsammans med berörda myndig- heter och privata och offentliga aktörer för att fånga upp nyanlända med erfarenhet av före- tagande så att de kan ges möjlighet att bli företa- gare även i . Att identifiera och åtgärda hinder som denna grupp möter när de vill starta och utveckla företag bedöms bidra till ökad sysselsättning, fler företag och ett konkurrens- kraftigt näringsliv. Kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland företa- gare i i förhållande till sin andel av befolkningen. För att bidra till att utveckla kon- kurrenskraften i företagen och för att skapa sysselsättningstillfällen är det viktigt att även fortsättningsvis främja företagsstart och affärs- utveckling i dessa grupper. Främjandeinsatser på vissa områden arbete med samhällsentreprenör- skap och sociala innovationer har bidragit till att nya företag skapats och att sociala innovationer har fått möjlighet att prövas. Detta bidrar till stärkt konkurrenskraft och sysselsättnings- utveckling bl.a. genom att bidra till att kompe- hos personer som står långt från arbets- marknaden tillvaratas. fick i uppdrag att, i samråd med , utarbeta och genomföra ett nationellt program för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala före- tag (A2016/00424/A). Programmet omfattar –2018. Inom ramen för uppdraget kommer den kunskap som byggt upp att tillvaratas och upp- draget bedöms leda till att myndigheten får för- utsättningar för att bidra till sysselsättnings- tillväxt i arbetsintegrerande sociala företag. insatser för att främja besöksnäringen bedöms bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft och till syssel- sättningstillväxt i en sysselsättningsintensiv bransch. För att bidra till att utveckla den svenska turismen och generera bra besluts- underlag behöver den statistik som Tillväxt- verket producerar utvecklas. satsningar på kulturella och kreativa näringar har fått ett positivt genomslag, såväl regionalt som hos enskilda branscher. Myndigheten agerar som nationellt kompetens- centrum och bidrar till att de olika näringarna samordnas och stödjer varandra. Myndighetens arbete med att bygga upp och sprida kunskap om de kulturella och kreativa näringarna bidrar till att stärka svenska företags konkurrenskraft. arbete med att förbereda före- tag för internationalisering bedrivs bl.a. genom kunskapsuppbyggnad, deltagande i olika nätverk och information på webbplatser. Myndighetens arbete med förberedelser för internationalisering stärker konkurrenskraften genom att bidra till att företag når nya marknader. Det leder till att företagen kan växa vilket bidrar till jobbskapande och sysselsättningstillväxt. arbete med att hitta synergier mellan olika insatser inom området internationalisering är också vik- tigt för företagens utveckling och tillväxt. håller samman ett brett nätverk för Östersjöstrategin och har ett samman- hållande ansvar för de svenska huvudaktörernas Genom regeringsbeslut om fort- satt arbete med strategin tydliggjordes strategins koppling till kärnuppgift och regeringens mål om att stärka den svenska kon- kurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Uppdraget kopplas också till det strategiska regionsam- arbetet. arbetar på många olika sätt med frågor som kan sorteras under miljödriven näringslivsutveckling och som bidrar till att uppfylla de nationella miljömålen. Arbetet med att integrera miljöaspekter i kärnverksamhet bör prioriteras även fortsätt- ningsvis. Likaså uppföljningen av hur de projekt som myndigheten finansierar bidrar till att möta miljömässiga utmaningar. Den genomförda översynen av det offentliga terminologiarbetets organisation och struktur pekar på ett behov av att omstrukturera det offentliga terminologiarbetet för att åstad- komma mer effektivitet, ändamålsenlighet och långsiktighet i arbetet. Som aviserades ekonomiska vårproposition flyttas de ändamål och verksamheter som avser bidrag till termino- logisk verksamhet och som finansieras från anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet över från utgiftsområde 24 Näringsliv till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Den högteknologiska utvecklingen under 2000- talet kräver tillgång till långt fler olika metaller och än vad som har varit bruk- ligt. Största delen av de metaller som krävs för en omställning till fossiloberoende energislag såsom vindkraft, solkraft och biobränsle, eller för hög- teknologiska produkter som datorer eller mobil- telefoner utvinns inte alls inom EU. förädlar EU:s industrisektor betydligt fler än de relativt få som primärt utvinns genom gruvbrytning i . Så kallade ”sällsynta jordartsmetaller” (REE – Rare Earth Elements) har blivit oumbärliga i det moderna samhället och alltmer viktiga inom högteknolo- gisk industri, medicinsk diagnostik, miljövänlig teknik och energieffektivisering. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 pågår prospekteringsverksam- het i efter ett flertal av dessa viktiga metaller, men ingen gruvbrytning är ännu påbörjad. De låga metallpriserna har kraftigt försämrat förutsättningarna för gruvnäringen. Det märks inte minst genom minskade prospekterings- investeringar och fortsatt nedgång av nya ansök- ningar om undersökningstillstånd. I detta sam- manhang är det viktigt att skapa långsiktiga för- utsättningar och goda ramvillkor. Den svenska mineralstrategin syftar till ett håll- bart utnyttjande av landets mineralresurser. Insatserna har därför en bred inriktning som täcker flera områden. Genomförandet av mine- ralstrategins olika uppdrag och insatser sker i huvudsak i enlighet med den planering som lades fast 2013. Som tidigare redovisats har omkring hälften av beslutade uppdrag och aktiviteter redovisats. Flera viktiga analyser pågår fort- farande. De uppdrag, kartläggningar och underlag som har rapporterats utgör en viktig grund för regeringens överväganden om fortsatta insatser inom området. Geologisk information bidrar till ökad tillväxt i hela landet Kvalitetssäkrad geologisk information är nöd- vändig för att tillgodose samhällets och närings- livets behov. Beslut som rör samhällsplanering, infrastruktursatsningar, naturresursutvinning och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen medför ett behov av kvalificerad geologisk information. Användningen av SGU:s webb- tjänster har ökat kraftigt . Inrikt- ningen går mot utveckling av nya visualiserings- metoder och öppna data i dialog med externa intressenter som vill vidareförädla och anpassa den geologiska informationen. Regeringen gör bedömningen att det kontinu- erliga arbetet med kvalitetssäkring av insamlad geologisk information samt utveckling av data- baserna ger goda förutsättningar för ett hållbart och ansvarsfullt nyttjande av naturtill- gångar samt för fysisk planering. De senaste årens höga efterfrågan på kvalitets- säkrad geologisk information och andra tjänster från SGU, tillsammans med andra behov som uppkommer från den svenska gruvnäringen, har synliggjort nyttan av en kontinuerlig utveckling 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av anpassade produkter och distribution. Fri tillgänglighet till data utan begränsande användarvillkor bidrar till innovation och skapar mervärden för användarna och samhället. Minerallagen och miljösäkring m.m. Bergsstaten har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av . Beslutsorganet ansvarar för prövning och tillsyn av verksamheter enligt minerallagen (1991:45). Under en följd av år har intresset för mineral- utvinning varit stigande, men har intresset avtagit, till följd av fallande metallpriser. Exempelvis är antalet beviljade undersökningstillstånd och antalet platsbesök av prospektörer vid mineralinformationskontoret i på en låg nivå jämfört med . Intresset för prospektering och investeringar i redan pågående gruvverksamhet genererar ett stort informationsbehov hos markägare, en bred allmänhet, företag och offentliga aktörer. SGU:s ansvar i arbetet med förorenade områden har lett till att flera kommuner kommit med förfråg- ningar om operativt huvudmannaskap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Regeringen ser sammantaget att SGU:s utvecklade kompetens inom efterbe- handling, inventering och ansvarsbedömning av förorenade områden, liksom myndighetens möj- lighet att påta sig ett huvudmannaskap å en kommuns vägnar, som positivt. 4.5.4Ramvillkor för företag och konkurrens För att nå upp till regeringens övergripande sysselsättningsmål prioriterar regeringen sats- ningar som syftar till att stärka den svenska konkurrenskraften och att skapa fler jobb i fler och växande företag. Goda ramvillkor för företag och företagande är tillsammans med öppna och väl fungerande marknader med effektiv kon- kurrens grundläggande förutsättningar för att stärka de svenska företagens konkurrenskraft. De statsstöd som ges ska vara välriktade och i enlighet med de regelverk som finns, med beak- tande av att företagsamhet på lång sikt i regel blir mer konkurrenskraftig om den står på egna ben. Goda ramvillkor för företag och företagande – för att skapa tillväxt och sysselsättning Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för fler jobb i . Stora företag är viktiga för sysselsättningen, som nya jobb skapas främst i små och medelstora företag. Särskilt viktiga för jobbskapandet är de högpresterande, innovativa företagen. Av- görande för regeringens arbete med att öka näringslivets konkurrenskraft är därför goda villkor för företag i alla delar av landet genom väl utformade regelverk och administrativa system. Goda ramvillkor och regelförenkling är därför centrala och viktiga åtgärdsområden för rege- ringen. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva, äga och utveckla företag. Att driva företag innebär att förhålla sig till och följa en mängd regler. För- utom regler för start, drift och avslut av företag, finns det andra regelverk som styr verksam- heten. För viss typ av verksamhet kan det be- hövas tillstånd, att olika skatter redovisas och betalas in och att affärshändelser bokförs. anställda följer skyldigheter avseende arbetsmiljö och anställning m.m. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och den närmare utformningen kan vara avgörande för centrala beslut i företagen som t.ex. investe- ringar, lokalisering och anställning. Ramvillkor för företag innefattar regelverk som påverkar företag och företagande generellt, oavsett bransch eller typ av verksamhet, t.ex. skatter och socialavgifter, arbetsrätt, associa- tionsrätt, regler om finansiering, ekonomisk redovisning och rapportering samt revision. Ramvillkor innefattar även regler som har breda och mer allmängiltiga ändamål, såsom att skydda människors liv och hälsa, skydda konsumenter och miljö, t.ex. plan- och bygglagstiftning, mil- jörätt, punktskatter, regler kring produktsäker- het och konsumenträtt. Sådana regler inverkar i hög grad på företagens möjligheter att bedriva sin verksamhet. Ramvillkor är mer än rättsliga regelverk. Det kan även handla om regler kring administrativa system som företagen hanterar i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det hand- lar också om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Det är särskilt viktigt att regelverk som utgör ramvillkor är enkla, tydliga och ändamålsenligt utformade för att inte skapa snedvridande inci- tament, undvika tolkningsproblem och mini- mera företagens administrativa kostnader. Företag i har generellt sett goda ramvillkor att verka inom. Regeringen prioriterar fortsatt arbete med att ytterligare förbättra dessa ramvillkor, inte minst för små och medelstora företag. Förbättrade ramvillkor för företag är en viktig och central del i att förverkliga regeringens prioriteringar och strategier. Nedan följer ett urval av åtgärder som har vidtagits på områden som har stor betydelse för att skapa goda ram- villkor för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande Att nyckelpersoner i ett företag tilldelas finan- siella instrument, såsom optioner och andra aktierelaterade incitament, kan vara ett viktigt verktyg för ägarstyrningen, inte minst i nystar- tade och mindre företag. överlämnade Utredningen om skatteregler för incitaments- program sitt betänkande Beskattning av incita- mentsprogram (SOU 2016:23). I betänkandet föreslås förändringar i beskattningen av vissa typer av incitamentsprogram. Syftet är enligt utredningen att öka möjligheterna för små växande företag att rekrytera och behålla kvalifi- cerad arbetskraft. Utredningens förslag har remitterats. För att små och medelstora företag ska kunna utvecklas och växa är god tillgång till finansie- ring, exempelvis i form av lån, krediter, ägar- kapital och bidrag, en mycket viktig faktor. I syfte att förbättra företagens kapitalförsörj- ningsmöjligheter överlämnade regeringen en proposition, Staten och kapitalet – struktur för finansiering och innovation och hållbar till- växt (prop. 2015/16:110), till med förslag om förändringar i organisationsstruk- turen för statens riskkapitalinsatser, se avsnitt 4.5.3. Ett viktigt steg i att gynna tillväxtfrämjande entreprenörskap och förbättra förutsättningarna att driva företag i är att införa särskilda regler om skuldsanering för företagare i syfte att minska riskerna med företagande och ge fler företagare en möjlighet till en andra chans. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tionen Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt (prop. 2015/16:125) till . I propositionen föreslås bl.a. en särskild form av skuldsanering för företagare för överskuldsatta personer som är eller har varit engagerade i näringsverksamhet som har drivits på ett försvarligt och lojalt sätt. har beslutat i enlighet med regering- ens förslag och de nya reglerna ska träda i kraft . För svenska rederier i internationell trafik är likvärdiga konkurrensvillkor av största vikt. av export och import transporteras under trans- portkedjan med fartyg. över- lämnade regeringen propositionen Ett svenskt tonnagebeskattningssystem (prop. 2015/16:127) till . I propositionen föreslås att ett system med tonnagebeskattning införs i . Systemet syftar till att ge svenska rederier konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . utgör ett viktigt inslag i det svenska näringslivet. beslu- tade regeringen propositionen Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:4). Förslagen gör det enklare att bedriva kooperativt företagande och ger de ekonomiska föreningarna likvärdiga förutsättningar som andra företag. beslutade i enlighet med regeringens förslag och de nya reglerna trädde i kraft . Skattereduktionen för hushållsarbete (RUT- avdraget) bedöms ha positiva effekter på före- tagandet i branschen samt för sysselsättningen. beslutade att i enlighet med rege- ringens förslag i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2015/16:99) komplettera RUT-avdraget med skattereduktion för vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster. De nya reglerna trädde i kraft . Mervärdesskatteområdet är ett av de områden som företagen upplever som mest komplicerat och administrativt betungande. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om översyn av mervärdesskattelagen. Översynen syftar till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att ge den en tydligare struktur och gör den mer överskådlig samt språkligt modernise- rad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överens- stämmelse med mervärdesskattedirektivet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 särskilt vad gäller begrepp och struktur. Utred- ningen ska lämna sitt betänkande . En biobaserad och cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för regeringen för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som det gynnar näringslivsutveckling och nya jobb. I regeringens strategi för nyindustrialisering är hållbar produktion ett särskilt fokusområde. Långsiktiga styrmedel samt välanpassade regelverk och ram- villkor utgör viktiga förutsättningar i en omställ- ning till hållbar produktion. Transparenta, tyd- liga och effektiva processer för tillstånd och tillsyn kan underlätta industrins strävan att producera mer resurssnålt och miljövänligt. har regeringen bedrivit ett aktivt påverkansarbete för att kommissionens om- arbetade förslag för en cirkulär ekonomi ska innehålla effektiva åtgärder och regelverk för att främja innovation, nya affärsmodeller, giftfria materialflöden, resurseffektivitetskriterier inom ramen för Eko-designdirektivet (2009/125/EC) och grön offentlig upphandling, stärkta mark- nader och handel med sekundärt och förnybart material samt ett ökat fokus på den biobaserade ekonomin som innebär att förnybara, biobase- rade produkter används eller substituerar fossila 2015 ett omarbetat förslag Förslaget förhandlas i rådet. Rådsslutser om cirkulär ekonomi antog vid miljörådsmötet . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska analysera och föreslå styrmedel för att främja återanvändning av produkter och förebygga uppkomsten avfall (dir. 2016:3). Utredaren ska bl.a. kartlägga vilka hinder som finns i lagstiftning och andra regel- verk, standarder och samhällsstrukturer mot att uppnå en ökad användning och återanvändning av produkter samt därmed förebyggande av av- fall. Uppdraget ska redovisas senast den 28 feb- ruari 2017. Hållbarhet har blivit en allt viktigare fråga i samhället och kraven på att företagen bidrar till en hållbar utveckling ökar. Att bedriva ett aktivt miljö- och hållbarhetsarbete och redovisa verk- samheten utifrån ett hållbarhetsperspektiv har blivit en del av företagens konkurrenskraft. I propositionen Företagens rapportering om håll- barhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193) föreslår regeringen att alla företag av en viss storlek ska upprätta en hållbarhetsrapport med upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Rapporterings- kraven, som bygger på ett EU-direktiv, ska göra informationen om hur företag arbetar med hållbarhetsfrågor mer öppen och jämförbar. Regeringen beslutade att överlämna propo- sitionen till . De nya reglerna ska börja tillämpas för räkenskapsår som inleds närmast efter . Regeringen satsar brett på att skapa goda ram- villkor för företag och företagande och tillsatte utredningen av inno- vations- och entreprenörskapsklimatet (dir. 2015:10). Utredningen har ett omfattande upp- drag att se över regelverk och innovations- och entreprenörskapsfrämjande insatser samt möj- ligheterna till ökad samverkan i syfte att säker- ställa att villkoren för entreprenörskap och inno- vationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga. En särskild del i uppdraget handlar om att göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar entreprenörskap, innovation och omsättnings- förmåga och vid behov lämna förslag till förbätt- ringar. Uppdraget ska slutredovisas . Konkurrens är ett viktigt medel för att nå de näringspolitiska målen Regeringen arbetar för väl fungerande mark- nader genom en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna och samhällsekonomin. Konkurrens är en förutsättning för skapandet av konkurrenskraftiga företag. Konkurrens är en viktig drivkraft för innovation. En effektiv kon- kurrens gör att företagen investerar i forskning och utveckling som kan leda till nya och bättre varor och tjänster. En effektiv konkurrens kommer även konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet och lägre priser på varor och tjänster. Det ska inte finnas några barriärer som gör det onödigt svårt att ta sig in på marknader. I ett långsiktigt perspektiv är därför en av kon- kurrenspolitikens viktigaste uppgifter att skapa förutsättningar för nya företag och verksamheter att utmana befintliga företag. har i många fall blivit framgångsrika just på grund av att de varit innovativa. Men fram- gångsrika företag med en stark marknadsposi- tion välkomnar inte alltid innovation om den kommer från annat håll eftersom det kan riskera att underminera deras egen marknadsposition. Företag med en stark marknadsposition kan antingen försöka hindra andra innovativa företag att lyckas på marknaden eller så köper de upp innovativa företag som hotar deras marknads- position. Inget av detta gynnar konsumenterna. För att inte riskera att innovation och utveckling hindras eller begränsas av befintliga marknads- aktörer är det av central betydelse att kon- kurrenspolitiken också säkerställer att det finns en modern och effektiv tillsyn över konkurrens- reglernas efterlevnad. Genom att företagen konkurrerar och följer de regler som finns måste de vara nytänkande, effektivisera, utveckla sina produkter och tjäns- ter samt hålla priserna på en konkurrenskraftig nivå. Detta ökar företagens förutsättningar att hävda sig på marknader såväl i som utanför . En väl utformad konkurrenspolitik skapar förutsättningar för ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att öka möjligheterna till mark- nadstillträde. Av betydelse för konkurrens och väl fungerande marknader är därmed även sek- torsspecifika regleringar och sektorsmyndig- heternas tillsyn över efterlevnaden av befintliga sektorsregleringar. Det konkurrensfrämjande arbetet kan delas in i tre områden; moderna konkurrensregler, en effektiv konkurrensmyndighet och väl funge- rande marknader. Moderna och effektiva regelverk är viktiga för- utsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för att få till stånd väl fungerande marknader. En övervägande del av den nationella kon- kurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom .