prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — MTM har inriktat sin verksamhet på att producera och införskaffa titlar som efterfrågas av användare och även satsat stort på att de tal- och punktskriftsböcker som myndig- heten producerar ska komma ut i nära anslutning till förlagens utgivningsdatum. Lättlästförlaget, som är en del av MTM, har producerat 24 titlar. Verksamhetsåret har i övrigt präglats av arbetet med att integrera förlaget i MTM:s övriga verk- samhet. MTM har arbetat aktivt med läsombudsverksamheten genom inspirations- dagar, utbildningsdagar, mässor och informa- tionsmaterial. En översyn av regional och lokal läsombudsverksamhet har också inletts. Tidningen 8 Sidor har utkommit med 52 nummer . Tidningen tillgängliggörs i flera format, både digitalt och analogt. Vid utgången av 2015 hade tidningen 8 143 prenu- meranter och upplagan av papperstidningen var 7 506. Besöken på 8 Sidors webbplats ökade . har som sin mening gett regeringen till känna att regeringen bör utreda tidningen 8 SIDOR:s framtid inom ramen för ett public service-uppdrag (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356). Regeringen har i skrivelsen Redo- görelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) redogjort för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet. Regeringen bedömer vidare att den återrapportering av regeringens uppdrag som Myndigheten för tillgängliga medier har redovisat visar att tidningens redaktionella oberoende och spridningen till målgruppen till- godosetts på ett ändamålsenligt sätt (dnr Ku2014/01216/MF). För att säkerställa det redaktionella oberoendet har bl.a. åtgärder vid- tagits avseende lokaler, it-lösningar och administration. Regeringen anser mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits att tillkännagivande har tillgodosetts. Tillkänna- givandet får därmed anses slutbehandlat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter fördelar flera bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läsning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga. Av tabell 6.2 framgår fördelning av stöd inom området. Tabell 6.2 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2013–2015 (beviljade medel) tur (tkr) främjande bidrag 1 (tkr) Litterära evenemang 1 (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) och översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion, utveckling och tidskriftsverkstäder) (tkr) Alla tiders klassiker (tkr) Övrigt (planerad utgivning, verkstäder m.m.) (tkr) TOTALT (tkr) 1Från och med 2015 är stöd till läsfrämjande insatser och litterära evenemang en bidragsform. 2Beslut om produktionsstöd till kulturtidskrifter har fattats inför nästkommande år utifrån beviljade bemyndiganden. Med anledning av osäkerheten års budget och regleringsbrev avvaktade med beslutet till . Läs- och litteraturfrämjande insatser har fortsatt arbetet med att genomföra handlingsprogrammet för läs- främjande inom flera områden. har flyktingar och asylsökande varit en tydlig målgrupp i fördelningen av bidrag till läs- och litteraturfrämjande insatser. En utbyggnad av Bokstart, en satsning för att stimulera små barns språkutveckling, har gjorts och glesbygds- områden har särskilt prioriterats. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Forskningsöversikten Med läsning som mål – Om metoder och forskning på det läsfrämjande området som publicerades rönte stor uppmärksamet och kommer att ligga till grund för fortsatta arbete på området. På 2015 utsågs en ny läsambassa- dör och årets Barnbokskatalog släpptes. Där- utöver slutredovisade den treåriga satsningen på samarbete mellan idrotts- föreningar och bibliotek för att stärka pojkars och flickors läsning. Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek söktes 2015 av 248 kommuner varav 245 fick stöd. Ett nytt stödvillkor var att sökande kommuner måste ha en politiskt antagen och aktuell biblioteksplan. Litteraturpriset till minne tilldelades 2015 den sydafrikanska läsfrämjande organisationen , Project for Alternative Education in South . Stöd till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter Efterhandsstöd till utgiven litteratur är det bidrag inom vilket mottar flest antal ansökningar av samtliga bidragsformer (se tabell 6.2). Av de beviljade ansökningarna utgörs en betydande andel av titlar utgivna av små förlag, vilka står för en stor del av kvalitetsutgivningen i landet. Dessa förlag är i hög grad beroende av litteraturstöd för att kunna bedriva sin verk- samhet. För att bidra till ökad spridning av kvalitets- litteratur distribueras samtliga litteraturstödda titlar till bl.a. landets huvudbibliotek. Kultur- rådet arbetar för att underlätta för biblioteken att arbeta läsfrämjande med de litteraturstödda böckerna. Medel som avsattes till planerad utgivning av nationella minoriteters litteratur nära fördubb- lades jämfört med året innan och uppgick till . fördelar också stöd till pro- duktion och utveckling av kulturtidskrifter, både i tryckt och i digital form, se tabell 6.2. fick 80 kulturtidskrifter stöd, varav 13 digitala kulturtidskrifter. har Kultur- rådet höjt produktionsstödet till kulturtid- skrifter med till och 93 kulturtidskrifter har fått stöd. Av dessa är 16 tidskrifter helt eller delvis på annat språk än svenska och 7 tidskrifter behandlar nationella minoriteters språk och kultur. verkar för att stärka den svenska kvalitetslitteraturen i utlandet genom projekt- och översättningsstöd samt egenini- tierad verksamhet (se tabell 6.2). Översättningsstödet är det viktigaste instru- mentet för att öka utgivningen av svensk littera- tur utomlands. Efterfrågan är fortsatt stor, särskilt inom det nordiska översättningsstödet. infördes stöd till produktions- kostnader inom ramen för översättarstödet med syftet att stimulera utgivning av svenska bilder- böcker och serier. Språk och immateriellt kulturarv I arbetet med att följa tillämpningen av språklagen (2009:600) har vid och folkminnen bl.a. utkommit med en årlig språkpolitisk omvärldsrapport och en rapport om klarspråks- verksamheten 2015. I den sistnämnda rapporten konstaterar myndigheten bl.a. att klarspråks- verksamheten når ut till allt fler myndigheter, kommuner och landsting och att nätverk av kontaktpersoner hos myndigheter, kommuner och landsting ökat från 473 personer 2014 till 501 personer 2015. Inom ramen för de språkvårdande insatser som Institutet och språk och folkminnen genomför har myndigheten bl.a. publicerat en svensk-romsk skolordlista och påbörjat ett arbete med ett läromedel som riktar sig till nya svenskar som läser ämnet svenska som andraspråk. Myndighetens kunskapsspri- dande insatser inom svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk har överlag ökat något . Även myndighetens forsknings- och utvecklingsinsatser inom samma områden har ökat något . har en översyn av det offentliga terminologiarbetets organisation och struktur genomförts av en utredare vid Näringsdeparte- mentet (dnr N2015/06730/FÖF). Översynen redovisades i promemorian Uppdrag om offentlig terminologi. I översynen föreslås bl.a. att ansvar för terminologifrågor bör tydliggöras och att statens bidrag till AB bör preciseras och inriktas på ett antal definierade allmännyttiga tjänster. hölls en hearing med berörda aktörer och skriftliga synpunkter har mottagits. I arbetet med tillämpningen av kon- vention om tryggande av det immateriella kulturarvet har och folk- minnen lanserat en nationell förteck- ning på institutets webbplats, med exempel på immateriellt kulturarv. Allmänhet och organisa- tioner har uppmanats att lämna förslag till förteckningen. Statens kulturråds stöd till litteratur och kulturtidskrifter är betydelsefulla för att främja mångfald och kvalitet i utgivningen. Regeringens bedömning är att insatser bidrar till att alla ges möjlighet att utveckla en god läs- förmåga, bl.a. genom att prioritera flyktingar och asylsökande i bidragsgivningen och genom att bygga ut Bokstart. Den sjunkande läsförmågan och den ökande klyftan när det gäller kunskap och utbildning mellan olika grupper i samhället är en stor samhällsutmaning framöver. ekono- miska vårproposition (prop. 2015/16:100) har regeringen aviserat en omfattande läsfrämjande insats som innebär att berörda aktörer – skola, kultur-, idrotts- och föreningsliv – och de läs- främjande insatserna samlas under paraplyet Hela läser med barnen. Det yttersta syftet med satsningen är att ge alla barn och ungdomar likvärdiga förutsättningar till en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Bibliotekens uppdrag är bl.a. att verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsikts- bildning. De har därför en betydelsefull roll när det gäller att motverka de kunskapsklyftor som finns i samhället. Biblioteken har också en viktig roll för att stimulera framför allt barns och ungas intresse för läsning och litteratur, men även för att bevara och tillgängliggöra en viktig del av kulturarvet. Mot den bakgrunden har regeringen gett Kungl. i uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi för att bibehålla och utveckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Talboksverksamheten vid MTM fungerar tillfredsställande när det gäller såväl produk- tionstakt som utlåning, där både antalet använd- are och utlån ökar kraftigt. Det kan noteras att den tidigare iakttagna utvecklingen av distri- butionen fortsätter, vilket innebär att utlåning av fysiska exemplar av talböcker minskar till fördel för nedladdning av digitala talböcker. Även när det gäller punktskriftsböcker ökar antalet utlån och låntagare. De förbättrade produktions- tiderna innebär att användarna får böckerna snabbare och att fler böcker i punktskriftsformat kan produceras. Myndighetens arbete bedöms vara mycket positivt för användarna Regeringen bedömer att insatserna inom språkvården och språkpolitiken sammantaget har bidragit till att fler får tillgång till språk, vilket ytterst är en fråga om jämlikhet och allas lika rätt till demokratisk delaktighet. och folkminnen har en viktig uppgift att fort- sätta följa tillämpningen av språklagen och genomföra språkvårdsinsatser, inte minst avseende de nationella minoritetsspråken och svenska som andraspråk. Den genomförda översynen av det offentliga terminologiarbetets organisation och struktur pekar på ett behov av att omstrukturera det offentliga terminologiarbetet för att åstad- komma mer effektivitet, ändamålsenlighet och långsiktighet i arbetet (se vidare avsnitt 3.6.6). 6.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för admini- stration, uppföljning, främjande och genom- förande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. att skapa goda planeringsförutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter . har också behov av att fatta beslut om översättningsstöd i förskott eftersom stödets konstruktion innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är färdigpro- ducerat. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Tabell 6.4 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2017–2020 för läsfrämjande insatser, bl.a. satsningen Bokstart. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 6.5.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 120 035 tkr prisnivå. 3Motsvarar 120 035 tkr prisnivå. 4Motsvarar 120 036 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för tillgängliga mediers förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. beslutade och aviserade anslagsföränd- ringar innebär att anslaget minskas med och ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 65 933 tkr prisnivå. 3Motsvarar 65 934 tkr prisnivå. 4Motsvarar 65 933 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och folkminnens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till terminologiskt arbete. Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:3 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med till följd av att de ändamål och verksamheter som avser bidrag till terminologisk verksamhet flyttas från anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 och folkminnen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidrags- givning inom bild- och formområdet samt Sta- tens konstråds insatser för den konstnärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Verksamhet inom bild- och formområdet be- drivs dessutom av , National- museum med , Riksutställningar och . Moderna museets och med verksamheter redovisas dels i detta avsnitt, dels i avsnitt 11 Museer och utställningar. Riksutställningars verksamhet redovisas även i avsnitt 11 och verksamhet redovisas endast i avsnitt 8 Kulturskaparnas villkor. Vidare omfattas Statens centrum för arkitektur och design, vars verksamhet även redovisas i avsnitt 11, Föreningen form och . Statliga medel till bildkonst, form och design fördelas också via kultursamverkansmodellen till bl.a. länsmuseer, konsthallar och andra regionala och lokala organisationer. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit mål för statens ar- bete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: –arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling, –kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska över- väganden, Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (avsnitt 4.4.1). Nya sätt att tillgängliggöra och främja intresset för konst verkar för konstnärlig förnyelse och har fortsatt att arbeta för ökad mångfald i sin presentation av den –kulturhistoriska och estetiska värden i be- samtida konsten. Ett flertal utställningar och fintliga miljöer ska tas till vara och förstär- programaktiviteter i linje med museets motto ett –intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas, –offentligt och offentligt understött byg- gande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrå- gor, –svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Bedömningen av resultatet inom bildkonst, arki- tektur, form och design utgår från –främjande av intresse för och kunskap om bildkonst, arkitektur, form och design, –insatser för att främja konstens frihet, mångfald och kreativitet, –insatser för att främja tillgänglighet och delaktighet, –insatser för att berika den gemensamma miljön med konst, arkitektur, form och design, –insatser för att våra livsmiljöer ska präglas av hållbarhet, dialog och delaktighet, och –bidragsgivning till konstnärliga organisa- tioner med utgångspunkt i områdets förny- else och utveckling. öppet museum i en större värld har anordnats och synliggjort verk och konstnärer med bakgrund utanför västvärlden, och öppnar upp för andra kulturer och discipliner. Museets omfattande arbete med barn och unga fortsätter att visa goda resultat och antalet ungdomar och barn som besökte museet i och i ökade till en nivå som uppnåtts. fortsätter också att utveckla samarbeten med andra institutioner som ett led i att nå nya målgrupper. Ett exempel är samarbetet med och Röda korset som lett till program riktade till ensamkommande flykting- barn och hemlösa kvinnor. Verksamheten vid med har präglats av den pågående renoveringen och ombyggnationen av museibyggnaden på . Tillfälliga utställningslokaler finns på och på i . sker nya samarbeten som tillgängliggör konst för nya och breda mål- grupper. Konst har visats på fyra flygplatser och på järnvägsstationer runt om i landet. Utställ- ningen Slow art har turnerat i landet och visades vid i och i . har även inlett ett samarbete med Jamtli med sikte på att etablera en permanent samverkan inom ramen för Norr. har fortsatt det arbete som inleddes med att utveckla vad offentlig konst är och kan vara för att skapa större relevans för konsten i de gemensamma rummen. Detta har inneburit nya format för gestaltningar och ett tydligt fokus på spridningen av kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö, såväl nationellt som internationellt. Myndigheten har genomfört särskilda förmedlingsinsatser riktade till barn och unga där de kopplat konstprojekt till de ungas verklighet och erfarenhet för att skapa samtal om konstens roll och därmed uppmuntra medvetenhet om de offentliga rummen. Riksutställningar har fortsatt att långsiktigt utveckla arbetsmodellen för samverkan och utveckling inom samtidskonstområdet genom en rad aktiviteter som exempelvis Samtidskonst- dagarna, Mashup: Nod, Samtidskonstens infrastruktur och Kokpunkter. Samtidskonst- dagarna är ett årligt evenemang inom musei- sektorn och 2015 besöktes Samtidsdagarna av ca 300 internationella och lokala branschpersoner. Samarbeten mellan museerna för främjande av bildkonst och med har samarbetat kring Konstbiblioteket, som är museernas gemensamma bibliotek för konst, fotografi och design. Konstbiblioteket är ett av största specialbibliotek inom området. har det gemensamma arbetet vid och Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) som påbörjades fortsatt kring administrativa funktioner. Ett annat exempel är utställningen med verk av Ólafur som organiserades av i samarbete med Arkdes och som visades parallellt på de båda institutionerna. De statliga museerna med uppdrag inom konstområdet har även samarbetat med regionala och lokala museer, konsthallar, skolor och universitet liksom med aktörer i det civila samhället. Museisamverkan redovisas även under avsnitt 11 Museer och utställningar. Statens kulturråds stöd inom bildkonstområdet Tabellen nedan visar Statens kulturråds fördel- ning av bidrag inom bildkonstområdet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.2 Statens konstråds beviljade bidrag inom bild- och formområdet 2013–2015 1 Bild och form/projektbidrag2 Organisationer inom bild- och 1Avser endast anslag 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 2Ökningen mellan 2014–2015 beror på en omläggning av bidragsformer 3Exklusive de medel till regionala utvecklingsbidrag, bidrag till Akademin för de fria konsterna, bidrag för inköp av konst till lokalhållande organisationer och bidrag som kommit in utanför ordinarie ansökningsomgångar, som uppgår totalt till 5,5 mnkr. har också fördelat verksamhets- bidrag och utvecklingsbidrag till de två museer i som inte ingår i kultursam- verkansmodellen samt utvecklingsbidrag och forskningsbidrag till de statliga centrala muse- erna. Bidrag till bild- och formområdet uppgick till ca och utgjorde därmed av Statens kulturråds totala bidragsgivning 2015, exklusive de medel som fördelas inom ramen för kultursamverkans- modellen. beviljades av sökt belopp inom projektbidraget. har i samarbete med initierat ett pilotprojekt med exportstöd till bl.a. aktörer inom bild- och formområdet. regionala bidrag till musei- området redovisas under avsnitt 4.4.2. Arkitektur, form och design Ett antal institutioner verkar för att främja intresse för och kunskap om arkitekturens, formens och designens värden och betydelse. Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ska vara en nationell mötesplats för aktörer inom verksamhetsområdet. För att förtydliga och konkretisera arbetet med uppdraget har Arkdes bedrivit arbetet tematiskt, där ett tema löper under ett helt kalenderår med fokus på bl.a. medborgar- perspektivet. Inom ramen för varje tema har aktiviteter genomförts på olika platser i landet i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nära samverkan med lokala och regionala aktörer. Arkdes har arbetat med att stärka kun- skapen om och främja intresset för arkitektu- rens, formens och designens värden bl.a. genom the City om stadsutveckling (se även avsnitt 11 Museer och utställningar). Inom Arkdes form och designverksamhet kan nämnas utställningar som Ung Svensk Design i samarbete med Svensk Form samt den största soloutställningen någonsin om den tyske formgivaren . öppnade med en ny utställningsyta helt inriktad mot form och design på i . har vidareutvecklat sin webbplats och mer än fördubblat besöksantalet till denna. Vidare har påbörjat ett kartläggningsarbete av samtida slöjdande genom omvärldsspaningar som riktats mot slöjdande utanför etablerat föreningsliv och institutionella ramar. För att främja möjlig- heterna för professionella slöjdare att försörja sig på sin yrkeskunskap beviljade stöd till förstudien röst åt slöjdföretagarna. Svensk Form hade 4 200 med- lemmar och är rikstäckande genom 13 ideella föreningar (två nya regionalföreningar tillkom ). Det statliga bidraget till föreningen höjdes 2015 för att stärka den rikstäckande närvaron och öka samverkan med regionerna. Föreningen har avsatt särskilda resurser för regionala samarbeten och samverkan med branschorganisationer inom – Svenskt Designsamarbete.