prop · H40360 · 2016-12-14 00:00:00 — Därmed skapas bättre förutsättningar för en verksamhet som bygger på människors egna upplevda problem och behov. För att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling krävs ökad transparens även vad gäller andra finansiella flöden än biståndet. att data samlas in och aggregeras från olika utvecklingsflöden – offentliga och privata, nationella och internationella – förbättras förutsättningarna för att kunna fatta strategiska beslut, utvärdera resultat och möjliggöra ansvarsutkrävande. I detta sammanhang är det viktigt att värna det internationella regelverket för vilka flöden som räknas som bistånd (). Bristen på tillförlitliga data försvårar resultatuppföljning i många länder. är därför viktigt att stödja institutionsbyggande och förmågan att ta fram, analysera och tillhandahålla relevant köns- och åldersuppdelad statistik. Som ett led i att verka för öppenhet och transparens i relation till genomförandet av Agenda 2030 ska det svenska utvecklingssamarbetet bidra till att ländernas egna statistiksystem stärks. bedriver utvecklingssamarbete i riskfyllda miljöer. Det kan handla om bl.a. politisk osäkerhet, konfliktsituationer, svaga system och institutioner samt korruption. Risktagande är ofta en förutsättning för att nå resultat i utvecklingssamarbetet. Risk måste vägas mot de resultat i form av minskad fattigdom och hållbar utveckling som potentiellt kan uppnås. Det kan därför ibland vara befogat att stödja en insats även om riskerna är höga. Detta fordrar en bra riskhantering och att formerna för riskdelning utvecklas. Riskbedömning ska ske både på insats- och strateginivå och vara en integrerad del i beredning, genomförande och uppföljning. Osäkerhetsfaktorer som kan påverka verksamheten negativt eller orsaka skada ska identifieras och värderas med avseende på sannolikhet och konsekvens. För risker som inte kan accepteras ska kontrollåtgärder vidtas. Riskbedömningar och åtgärder ska regelbundet följas upp. Dialog och konsultation mellan intressenter ska ske, särskilt gällande riskvärdering och risktolerans, med beaktande av dem som berörs av riskernas utfall. Länder som är drabbade av konflikt eller som har stora problem vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter utgör särskilt riskfyllda miljöer för utvecklingssamarbete. I ett stort antal länder har möjligheterna för ett starkt och oberoende civilsamhälle begränsats genom bl.a. restriktiv lagstiftning. också utsatts för hot och påtryckningar. Sådana miljöer gör att stöd till olika civilsamhällesorganisationer och MR-aktivister därmed präglas av kan utvecklingssamarbetet göra stor nytta i dessa En beredskap krävs för högre risktagande och att utvecklingssamarbete genomförs med ett konfliktkänsligt angreppssätt. Resultat, lärande och erfarenhetsåterföring Allt utvecklingssamarbete ska bidra till resultat till gagn för människor som lever i fattigdom och förtryck. bidrar till en positiv samhällsutveckling tillsammans med nationella samarbetspartner och Sådan förändring är ofta resultatet av komplexa processer som kan kräva tid. Det svenska utvecklingssamarbetets effekter ska återspegla regeringens prioriteringar i detta ramverk och bör därför ses i ett brett och långsiktigt perspektiv. Ett effektivt utvecklingssamarbete och välgrundade beslut kräver kunskap om vad som bidrar till verksamhetsresultat och hållbara förändringar för människor som lever i fattigdom. Analys, lärande och erfarenhetsåterföring ska därför genomsyra utvecklingssamarbetet. Dialogen mellan utvecklingssamarbetets aktörer är central. grunden till kontinuerlig utveckling av samarbetet. Information om utvecklingssamarbetets effekter är viktigt för både lärande och ansvarsutkrävande. Det förutsätter väl fungerande system för uppföljning och utvärdering i såväl som samarbetsländer och 2016/17:60 inom internationella organisationer. I linje med Parisdeklarationen för biståndseffektivitet och Agenda 2030 ska fortsätta att bidra till att stärka samarbetsländernas egna system för uppföljning, utvärdering och användning av resultatinformation. Data utifrån kvantitativa och kvalitativa indikatorer kompletterar den bredare analysen. Indikatorerna ska utgå från samarbetsländerna eller vara internationellt överenskomna. Rutiner för uppföljning och rapportering ska i möjligaste mån bygga på befintliga system och harmoniseras med andra givares för att minska rapporteringsbördan för samarbetsländerna. Data och statistik ska, där det är möjligt, vara köns- och åldersuppdelad och ge en helhetsbild av utvecklingen. /DAC har en unik roll i att tillförsäkra kvalitet i utvecklingssamarbetet och effektivt försvara biståndets grundläggande principer. knyts det internationella arbetet med fattigdomsminskning tydligt till samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling – ekonomisk, social och miljömässig. utvecklingsdagordning som slogs fast 2015 i och med antagandet av Agenda 2030, Action Agenda och klimatavtalet från Även antagandet av om katastrofriskreducering var ett viktigt framsteg. Mot denna bakgrund ges vi en unik möjlighet att jobba horisontellt med utveckling. för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd lägger fast regeringens inriktning för detta arbete. Det övergripande målet för svenskt internationellt bistånd såsom fastlagt av (prop. 2013/14:1 UO 7, bet. 2013/14:UU2) är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck bekräftas i denna skrivelse och ligger fast. om verksamhet bedrivs bilateralt, regionalt, tematiskt, i multilaterala organisationer eller genom Europeiska unionens utvecklingssamarbete, ska det syfta till att uppfylla detta mål och vara baserat på den inriktning som presenterats i policyramverket. egna visioner och prioriteringar, baserat på principen om samarbetsländernas ägarskap och ansvar för sin egen utveckling. principer i den så kallade biståndseffektivitetsagendan är också fortsatt Med detta sagt måste svenskt utvecklingssamarbete och det humanitära biståndet fortsätta att utvecklas. ser inte ut som gårdagens, men svensk policy ligger långt fram och vårt internationella trovärdighetskapital är stort. och knyts samman med andra politikområden, med allt fler aktörer. Bryggan mellan agerande i humanitära kriser och långsiktigt utvecklingssamarbete måste stärkas. Inget land, ingen organisation, ingen sakfråga bär ensamt nyckeln till framgångsrik fattigdomsbekämpning, utan samstämmighet i politiken och mobilisering av andra resurser för utveckling än bara bistånd krävs. Sambanden är många och komplexa, så vikten av ett kunskapsbaserat förhållningssätt till utvecklingsproblematik kan inte nog understrykas. ska fortsatt vara en stark röst i världen i utvecklingsfrågor och för humanitär verksamhet. Vi ska bidra till nytänkande, till att skapa förändring och till att göra skillnad för människor som lever i fattigdom. Med detta policyramverk, i form av en skrivelse till , presenterar regeringen sin politik för att uppnå detta. Bilaga 1: Förteckning över remissinstanserna Remissyttranden över skrivelsen har avgetts av följande instanser. , , , , för utvecklingsfrågor, , Chamber Trade , CONCORD , , (), , Expertgruppen för biståndsanalys (), (), Fair Action, FIAN , , , (FBA), , Fonden för mänskliga rättigheter, för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Forum Syd, (), Försvarsmakten, , , Global Hälsa, , Global Utmaning, , Havs- och vattenmyndigheten, , , , för Fred och Frihet (IKFF), Internationellt (), , , , , Kemikalieinspektionen (KEMI), KFUM, , , Kriminalvården, Kristdemokratiskt internationellt center (KIC), , Kungl. (), Kulturarv utan gränser, Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA, (), , i (LO), (), Lantmäteriet, Linnéuniversitetet, , LSU - Ungdomsorganisationer, (), , , , , , , , Mistra (), Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Myndigheten för , , , , (), Näringslivets Internationella Råd (NIR), Center, Operation 1325, Parlamentarikerforum för Lätta vapenfrågor, (), , Per , Pingstmissionens Utvecklingssamarbete (PMU), , , PRO Global, , , , bisexuellas, transpersoners och queers rättigheter (RFSL), (), Riksgälden, , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation , , , Sektionskansliet , , , , , , , (), (), Statskontoret, Stiftelsen , (), (), (), (), , (), Studieförbunden, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), (Sida), Svalorna , , Svensk Projektexport (SPE), , Svenska generalkonsulatet i , (), , (), Svenska nätverket för katastrofriskreducering och resiliens (SNKR), Svenska nätverket för övergångsrättvisa, Svenska Röda Korset, Svenska , Svenskt internationellt liberalt centrum (Silc), akademikers centralorganisation (), , , , , Chisinau, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Arkitekter, delegation vid och , Kommuner och Landsting (SKL), kristna råd (SKR), (), (), ständiga delegation vid organisationen för säkerhet och samarbete i (), ständiga representation vid de internationella organisationerna , ständiga representation vid (), ständiga representation vid Europeiska unionen i , (), , , , (), , , (UmU), , Union to Union, Universitets- och högskolerådet (UHR), United Nations Human Settlements Programme , , WaterAid, We Effect, Verket för innovationssystem (), , 2016/17:60 Bilaga 2: Från policyramverk till genomförande Bilaga 3: De globala målen Avskaffa fattigdom i alla dess former överallt Avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk Säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar Säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla Säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation Minska ojämlikheten inom och mellan länder Göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling Skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva, och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd