prop · H40316 · 2016-09-22 00:00:00 — För EU:s del kan detta ske efter att rådet fattat beslut om att EU ska godkänna avtalet och för medlemsstaterna efter det att deras nationella godkännandeprocesser avslutats. I artikel 4.16 18 i finns bestämmelser som möjliggör ett gemensamt fullgörande av ansvaret för att utarbeta, meddela och upprätthålla de successiva nationellt fastställda bidragen. Dessa bestämmelser påminner om artikel 4 i Kyotoprotokollet som EU och dess medlemsstater har tillämpat i samband med sitt gemensamma fullgörande inom ramen för Kyotoprotokollet. Enligt artikel 20.3 ska organisationer för regional ekonomisk integration ange omfattningen av sin behörighet i de frågor som omfattas av avtalet i sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument. EU och dess medlemsstater har i rådsslutsatser (miljö) uttryckt sin avsikt att agera gemensamt inom ramen för . godkände i sina slutsatser att utsläppen av växthusgaser ska minskas med inom EU jämfört med . Vid sitt möte godkände rådet (miljö) detta bidrag från EU och dess medlemsstater som sitt planerade nationellt fastställda bidrag (Intended Nationally Determined Contribution, INDC) till det kommande klimatavtalet. Bidraget överlämnades till FN:s klimatsekretariat . Kommissionen lade fram ett förslag till rådets beslut om ingående, på EU:s vägnar, av (COM[2016] 395 final av ). Rådsbeslutet förhandlas nu inom rådet (miljö). EU:s energi- och klimatramverk 2030 är grunden för EU:s gemensamma fullgörande EU:s övergripande klimatmål är att den globala uppvärmningen ska kunna hållas , och 2009 antog EU målet att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050. godkände i sina slutsatser att utsläppen av växthusgaser ska minskas med inom EU jämfört med . Den vägledning som gavs innebär att utsläppsmålet ska nås genom att utsläppen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) minskas jämfört med och genom att utsläppen i de sektorer som inte omfattas av EU ETS minskas . I slutsatserna står dessutom att regelverket för att inkludera sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land Use, Land- Use Change and Forestry, LULUCF) ska fastställas . Kommissionen har presenterat tre lagstiftningsförslag som tillsammans utgör kärnan av genomförandet av EU:s övergripande klimatmål till 2030 och åtagande om utsläppsbegränsningar under . För det första, när det gäller sektorer som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) presenterade kommissionen ett förslag till och rådets direktiv om förändring av direktiv /87/EC för att stärka kostnadseffektiva utsläppsminskningar och investeringar i tekniker med låga utsläpp (COM[2015] 337 final av , faktapromemoria 2014/15:FPM47). Förslaget är en översyn av EU ETS för perioden –2030 som genomför vägledningen för utformningen av EU ETS som angavs i Europeiska rådets slutsatser . För det andra, för sektorer som inte omfattas av EU ETS, presenterade kommissionen ett förslag till och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp –2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM[2016] 482 final av , faktapromemoria 2015/16:FPM124). Detta förslag kallas för ansvarsfördelningsförordning (ESR). Förslaget till ansvarsfördelningsförordning innehåller bindande mål för de utsläppsminskningar varje medlemsstat ska uppnå till 2030 jämfört med för utsläppen i sektorer utanför EU ETS. För det tredje, för växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) presenterade kommissionen, också , ett förslag till och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM[2016] 479 final av , faktapromemoria 2015/16:FPM125). Förslaget till förordning innehåller bland annat åtaganden och regler för bokföring av utsläpp och upptag av växthusgaser inom sektorn. Åtagandet innebär att för varje medlemsstat får de bokförda nettoupptagen inte minska, eller i förekommande fall nettoutsläppen inte öka, i sektorn. 2016/17:16 För samtliga tre rättsakter föreslås flexibilitet kring hur medlemsstater kan uppnå målen. Förhandlingar om kommissionens tre förslag pågår inom rådet och . Regeringen verkar för ett så ambitiöst och skyndsamt genomförande av som möjligt. Regeringen anser att EU kontinuerligt ska öka sin ambitionsnivå för att delta i femåriga ambitionscykler på ett konstruktivt sätt. Regeringen bedömer att EU:s mål till 2030 är otillräckliga för att nå temperaturmålen i och verkar därför för att en stark översynsklausul ska finnas med i alla tre rättsakterna. Enligt artikel 4.16 i ska FN:s klimatsekretariat inom den relevanta tidsperioden underrättas om överenskommelsen om den gemensamma åtgärden, och även vilken utsläppsnivå som varje part tilldelas. Överenskommelsen ska anmälas när parten meddelar sitt nationellt fastställda bidrag. Eftersom EU och dess medlemsstater redan har lämnat in ett planerat nationellt fastställt bidrag (INDC) är de inte skyldiga att lämna nationellt fastställda bidrag vid ratificeringen. De kommer i stället att behöva meddela nationellt fastställda bidrag (NDC) . EU och medlemsstaterna ska då lämna in ett avtal om deras respektive utsläppsnivåer. Det är därmed möjligt för EU och dess medlemsstater att ratificera innan den interna ansvarsfördelningen är beslutad. 2030-ramverket, inklusive ansvarsfördelningsbeslutet, behöver alltså inte ha antagits när EU och dess medlemsstater ratificerar avtalet. Den utsläppsnivå som tilldelas EU förväntas omfatta utsläpp av växthusgaser inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Medlemsstaternas respektive utsläppsnivå förväntas omfatta de sektorer som inte omfattas av systemet, den s.k. icke-handlande sektorn, och bestäms av ansvarsfördelningsförordningen samt förordningen om LULUCF. I förslaget till ansvarsfördelningsförordning får ett mål på minus till 2030 jämfört med . Därutöver formuleras medlemsstaternas åtaganden i förslaget om förordning om LULUCF som en skyldighet att se till att de bokförda nettoutsläppen inte ökar, eller nettoupptagen inte minskar, inom sektorn och landets territorium. Regeringens förslag: godkänner . Skälen för regeringens förslag: Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är också regeringens högst prioriterade miljöfråga. liga panel om klimatförändring (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) konstaterar i sin femte utvärderingsrapport att klimatför- Det varmaste årtiondet och de varmaste åren som har uppmätts har inträffat efter 2000. Havet värms upp alltmer och havs- Natur och samhällen påverkas över hela världen. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Motståndskraftiga ekosystem är förutsättningen för vår existens eftersom de producerar vår mat, vårt rena vatten och det syre vi andas. Det går att bromsa klimatförändringarna och det krävs ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . lägger grunden för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Regeringen anser att och EU ska fortsätta att visa sitt ledarskap och verka för ett snabbt ikraftträdande av . I sina slutsatser av den 17–betonade vikten av att EU och dess medlemsstater ratificerar och så att de är parter i avtalet från och med dess ikraftträdande. FN är ryggraden i det internationella systemet och genom har FN lyckats samla världssamfundet i ett gemensamt globalt arbete mot klimatförändringar. har verkat för och värnar om ett rättsligt bindande Parisavtal som är grundat i det av vetenskapen identifierade behoven av globala utsläppsminskningar. har även verkat för ett långsiktigt hållbart avtal som ställer krav på länder att ta ansvar i klimatfrågan genom att vidta allt mer ambitiösa åtgärder för minskade utsläpp . Därutöver har verkat för att ska utgöra en helhet med en balans mellan frågor om utsläppsbegränsningar, anpassning och genomförandestöd, inklusive finansiering. Regeringen konstaterar att omfattar alla dessa delar och ger ramverket för ett långsiktigt och kontinuerligt ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Regeringen anser att och EU bör ratificera för att fortsätta att visa vårt ledarskap i och stöd för det internationella klimatarbetet. Det är angeläget för att vara berett att ratificera för att kunna bli part vid avtalets ikraftträdande. Sannolikheten för att ska träda i kraft redan till klimatkonventionens tjugoandra partsmöte (COP22) har ökat väsentligt då många länder har påskyndat sina nationella godkännandeprocesser av avtalet och då fler länder än väntat, däribland och , har ratificerat avtalet . Regeringen bedömer att är en sådan internationell överenskommelse av större vikt att det krävs godkännande innan regeringen kan ratificera avtalet. bör därför godkänna . För att möjliggöra för att delta som part vid det första partsmötet för , om detta äger rum i , behöver ratificera avtalet . Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att det finns anledning för att besluta om förkortad motionstid för följdmotioner till propositionen. Det omfattande arbetet med att genomföra tar nu vid. Ytterligare beslut behöver fattas i de internationella klimatförhandlingarna. Alla länder, och även EU, måste nu överväga hur klimatarbetet kan stärkas. 2016/17:16 Regeringen anser att och EU ska fortsätta prioritera och vara drivande i de frågor som är betydande för möjligheten att kunna höja den globala ambitionen. Här är den femåriga cykeln för utsläppsbegränsningar, inklusive den globala översynen central. åtagande för utsläppsbegränsningar för perioden –2030 kommer att regleras genom en överenskommelse om gemensamt fullgörande med EU och dess medlemsstater. I kommissionens förslag till förordning om ansvarsfördelningen mellan medlemsländerna för de utsläpp som inte omfattas av EU ETS ska minska sina utsläpp till 2030 jämfört med . Detta är det högsta möjliga målet för en medlemsstat i ansvarsfördelningsförordningen i enlighet med vägledningen i Europeiska rådets slutsatser. respektive överlämnade den parlamentariska Miljömålsberedningen sina delbetänkanden om ett klimatpolitiskt ramverk och en samlad klimat- och luftvårdspolitik till regeringen (SOU 2016:21 och SOU 2016:47). I delbetänkanden presenterar beredningen förslag på flera nya mål för klimatpolitiken, bland annat att utsläppen i inom de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem bör vara lägre än utsläppen . Miljömålsberedningens förslag till utsläppsminskningsmål till 2030 omräknat med 2005 som basår motsvarar en minskning om . Högst av utsläppsminskningarna får, men måste inte, ske genom så kallade kompletterande åtgärder, till exempel ökat upptag i mark och skog eller åtgärder i andra länder. Miljömålsberedningens förslag överstiger således med god marginal det åtagande som tilldelats i förslaget till ansvarsfördelningsförordning. Miljömålsberedningens betänkanden har remitterats. Regeringen planerar att återkomma med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål, med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. Regeringens bedömning: kräver inte lagändringar för att ratificeras. Skälen för regeringens bedömning: kräver inte lagändringar för att ratificeras, men kommer när det träder i kraft att innebära att såväl EU:s som klimatarbete kommer att behöva bedrivas inom ramarna för de skyldigheter som följer av avtalet. Regeringen återkommer till om det behövs lagändringar, t.ex. som en följd av EU:s genomförandelagstiftning av EU:s energi- och klimatramverk 2030. är inte tidsbegränsat och tillträde till innebär att förbinder sig till ökad ambition för att nå avtalets mål om att begränsa den globala uppvärmningen till långt och göra ansträngningar för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. innehåller skyldigheter för parterna i avtalets olika delar men lämnar i stora delar möjlighet för parterna att själva utforma hur de avser att genomföra åtagandena. De statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenserna av att tillträda är beroende av vilket konkret bidrag som väljer att lämna till avtalets genomförande för att möta skyldigheter. Konsekvenserna av de framtida åtgärder som behövs för att uppfylla åtagandena inom kommer således att analyseras och bedömas allteftersom den nationella politiken utformas. Parterna i detta avtal, som är parter i ramkonvention om klimatförändring, nedan kallad ”konventionen”, som iakttar Durbanplattformen för förstärkta insatser inrättad genom beslut 1/CP.17 av partskonferensen för konventionen vid dess sjuttonde möte, som söker uppnå målet för konventionen och som vägleds av dess principer, såsom principen om rättvisa och gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, i ljuset av olika nationella förhållanden, som inser behovet av effektiva och gradvis tilltagande insatser för att motverka det överhängande hotet från klimatförändringen utifrån den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen, som också inser de särskilda behoven och speciella förhållandena hos de parter som är utvecklingsländer, i synnerhet de som är särskilt utsatta för skadliga effekter av klimatförändringen på det sätt som anges i konventionen, som fullt ut beaktar de minst utvecklade ländernas särskilda behov och speciella omständigheter vad avser finansiering och tekniköverföring, som inser att parterna utöver klimatförändringen också kan drabbas av konsekvenserna av de åtgärder som vidtagits för att motarbeta den, som betonar det inneboende samband som åtgärder mot klimatförändringen, samt deras konsekvenser, har till rättvis tillgång till The Parties to this Agreement, Being Parties to the United Na- tions Framework Convention on Climate Change, hereinafter referred to as “the Convention”, Pursuant to the Platform for Enhanced Action established by decision 1/CP.17 of the Conference of the Parties to the Convention at its seventeenth session, In pursuit of the objective of the Convention, and being guided by its principles, including the principle of equity and common but differentiated responsibilities and respective capabilities, in the light of different national circumstances, Recognizing the need for an effective and progressive response to the urgent threat of climate change on the basis of the best available scientific knowledge, Also recognizing the specific needs and special circumstances of developing country Parties, especially those that are particularly vulnerable to the adverse effects of climate change, as provided for in the Convention, Taking full account of the specific needs and special situations of the least developed countries with regard to funding and transfer of technology, Recognizing that Parties may be affected not only by climate change, but also by the impacts of the measures taken in response to it, Emphasizing the intrinsic relationship that climate change actions, responses and impacts have with equitable access to sustain- en hållbar utveckling och fattig- able development and eradication prioriteten att trygga livsmedels- priority of safeguarding food secu- försörjningen och avskaffa hunger, rity and ending hunger, and the och den särskilda utsattheten hos production systems to the adverse för skadliga effekter av klimatför- impacts of climate change, som beaktar att en rättvis över- Taking into account the impera- gång av arbetskraften och skapan- tives of a just transition of the de av anständigt arbete och arbets- workforce and the creation of de- platser av hög kvalitet i enlighet cent work and quality jobs in med nationellt fastställda priori- accordance with nationally defined som är medvetna om att klimat- förändringen är en gemensam an- change is a common concern of gelägenhet för hela mänskligheten, och som anser att parterna när de taking action to address climate vidtar åtgärder för att motverka change, respect, promote and con- klimatförändringen bör respektera, främja och beakta sina respektive on human rights, the right to skyldigheter i fråga om mänskliga health, the rights of indigenous rättigheter, rätten till hälsa, urfol- peoples, local communities, mig- kens rättigheter, lokala samhällen, rants, children, persons with disa- bilities and people in vulnerable situations and the right to deve- i utsatta situationer och rätten till lopment, as well as gender equa- lity, empowerment of women and mellan kvinnor och män, stärkan- det av kvinnors ställning och som inser vikten av att bevara och förbättra, i förekommande fall, the conservation and enhancement, sänkor och reservoarer för de växt- as appropriate, of sinks and re- husgaser som avses i konven- servoirs of the greenhouse gases referred to in the Convention, som noterar vikten av säkerställt ensuring the integrity of all tillstånd, inklusive oceanerna, och ecosystems, including oceans, and skydd av den biologiska mångfal- den, vilka i vissa kulturer erkänns recognized by some cultures as såsom Moder Jord, och som no- Mother Earth, and noting the terar att begreppet ”klimaträttvisa” importance for some of the är betydelsefullt för vissa när åt- concept of “climate ”, when gärder vidtas för att motverka kli- taking action to address climate som bekräftar vikten av utbild- Affirming the importance of edu- cation, training, public awareness, tens medvetenhet, deltagande och tillgång till information samt samarbete på alla nivåer i de frågor som omfattas av detta avtal, som inser vikten av att alla nivåer av den offentliga makten och olika aktörer deltar för att motverka klimatförändringen i enlighet med parternas respektive nationella lagstiftning, som också anser att hållbara livsstilar och hållbara konsumtions- och produktionsmönster, i fråga om vilka de utvecklade länder som är parter i avtalet tar ledningen, spelar en viktig roll i bemötandet av klimatförändringen, har enats om följande. public participation, public access to information and cooperation at all levels on the matters addressed in this Agreement, Recognizing the importance of the engagements of all levels of government and various actors, in accordance with respective national legislations of Parties, in addressing climate change, Also recognizing that sustainable lifestyles and sustainable patterns of consumption and production, with developed country Parties taking the lead, play an important role in addressing climate change, agreed as follows: Vid tillämpningen av detta avtal ska definitionerna i artikel 1 i konventionen gälla. a)konventionen: ramkonvention om klimatförändring, antagen i . b)partskonferensen: konventionsparternas konferens. c)part: en part i detta avtal. Detta avtal syftar till att genom ett förstärkt genomförande av konventionen, inbegripet dess mål, stärka de globala åtgärderna mot hotet från klimatförändringen i samband med en hållbar utveckling och insatser för att utrota fattigdom, bl.a. genom att a) hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till över förindustriell nivå, då For the purpose of this Agreement, the definitions contained in Article 1 of the Convention shall apply. (a)“Convention” means the United Nations Framework Convention on Climate Change, adopted in on 9 1992; (b)“Conference of the Parties” means the Conference of the Parties to the Convention; (c)“Party” means a Party to this Agreement. This Agreement, in enhancing the implementation of the Convention, including its objective, aims to strengthen the global response to the threat of climate change, in the context of sustainable development and efforts to eradicate poverty, including by: (a) Holding the increase in the global average temperature to well below above pre-industrial levels and pursuing efforts to limit the temperature increase to above pre-industrial levels, man är medveten om att detta vä- recognizing that this would signi- med och konsekvenserna av kli- impacts of climate change; (b) Increasing skadliga effekter av klimatföränd- adapt to the adverse impacts of ringen och främja den klimat- climate change and climate resilience and low greenhouse gas utvecklingen mot låga växthusgas- utsläpp på ett sätt som inte hotar that does not threaten food (c) Making enliga med en väg mot låga växt- consistent with a pathway towards husgasutsläpp och en klimat- low greenhouse gas emissions and Detta avtal genomförs så att det återspeglar rättvisa och prin- implemented to reflect equity and cipen om gemensamma men olik- the principle of common but diffe- artade ansvar och respektive för- rentiated responsibilities and re- måga, i ljuset av olika nationella spective capabilities, in the light of different national circumstances. Såsom nationellt fastställda bidrag As nationally determined contri- till de globala åtgärderna mot kli- butions to the global response to climate change, all Parties are to vidta och meddela ambitiösa insat- undertake and communicate am- ser enligt artiklarna 4, 7, 9, 10, 11 bitious efforts as defined in och 13 i syfte att uppnå den i Articles 4, 7, 9, 10, 11 and 13 with artikel 2 angivna målsättningen för the view to achieving the purpose of this Agreement as set out in insatser kommer att visa framsteg The efforts of all Parties över tid, som behovet av will represent a progression over att stödja de parter som är utveck- time, while recognizing the need to lingsländer erkänns för ett effektivt support developing country Parties genomförande av detta avtal. for the effective implementation of In order to achieve the long- term temperature goal set out in artikel 2 strävar parterna efter att Article 2, Parties aim to reach nå kulmen för de globala utsläppen global peaking of greenhouse gas av växthusgaser så snart som emissions as soon as possible, möjligt, medvetna om att detta recognizing that peaking will take kommer att ta för de Parties, and to undertake rapid reductions thereafter in accordance minskningar i enlighet med den bästa tillgängliga vetenskapen för att uppnå en balans mellan antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag av växthusgaser i sänkor under andra hälften av detta sekel, på grundval av principen om rättvisa och inom ramen för en hållbar utveckling och ansträngningar för att utrota fattigdom. 2.Varje part ska utarbeta, meddela och upprätthålla successiva nationellt fastställda bidrag som den avser uppnå. Parterna ska eftersträva nationella utsläppsbegränsningsåtgärder i syfte att uppnå målet med dessa bidrag. 3.Varje parts successiva nationellt fastställda bidrag kommer att visa en förbättning i förhållande till partens då aktuella nationellt fastställda bidrag och återspegla dess högsta möjliga ambition, som det återspeglar dess gemensamma men olikartade ansvar och respektive förmåga, i ljuset av olika nationella förhållanden. 4.De utvecklade länder som är parter i avtalet bör fortsätta att ta ledningen genom att förbinda sig till absoluta utsläppsminskningsmål som gäller hela ekonomin. De parter som är utvecklingsländer bör fortsätta att förstärka sina begränsningsansträngningar och de uppmuntras att med tiden övergå till utsläppsminsknings- eller utsläppsbegränsningsmål som gäller hela ekonomin i ljuset av olika nationella förhållanden. 5.Stöd ska ges till parter som är utvecklingsländer för genomförande av denna artikel i enlighet med artiklarna 9, 10 och 11, då man är medveten om att förbättrat stöd för parter som är utvecklingsländer möjliggör en högre ambition i deras åtgärder.