prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — 20–som förvärvsarbetar i , 2014 ..................... Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 efter kön bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts efter Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i sfi 1997–2015 ................................ Övergripande mål för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I avsnittet redovisas vissa generella resultat för integrationen i förhållande till några utvalda indikatorer inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Resultat av insatser med betydelse för integrationen redovisas även inom andra utgiftsområden. 1.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultat för integrationen inom arbetsmarknad, utbildning och hälsa är följande: –Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–efter kön. –Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– efter kön. –Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– efter kön. –Andel heltidsarbetande av sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda 15–efter kön. –Andel tidbegränsat anställda av samtliga anställda bland inrikes respektive utrikes födda 15–efter kön. –Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta bland inrikes- och utrikes födda 15–74 efter kön. –Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön. –Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i efter kön. –Andel inrikes respektive utrikes födda förvärvsarbetande 20–med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 –Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts . –Genomströmning för nybörjare inom gymnasieskolan efter kön. –Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland födda utanför EU/EFTA efter kön. –Elever, nybörjare och kursdeltagare i svenska för invandrare (sfi). –Studieresultat för de som börjat utbildning i sfi. –Andel med bra hälsotillstånd, inrikes och utrikes födda, efter kön. –Andel med sömnbesvär och besvär av ängslan, oro och ångest, inrikes och utrikes födda, efter kön. Det finns många olika faktorer som påverkar utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Bland dem kan nämnas tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, nätverk, hur länge personen varit i och grund för bosättning. Det finns även forskning som visar att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Nedan följer en redovisning av ett urval av sådana faktorer. I arbetskraften ingår personer som kan och vill arbeta och som har eller söker arbete. Enligt statistik från () var det totala antalet utrikes födda i arbetskraften 997 100 personer. Det är jämfört med en ökning med 48 600 personer, varav 34 900 var kvinnor. Tabell 1.1 visar andelen personer i arbetskraften relaterat till befolkningen. Ökningen i arbetskraftsdeltagandet var störst i gruppen utrikes födda kvinnor, men andelen i arbetskraften är ändå lägre än bland inrikes födda kvinnor. Arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda män är något högre än bland inrikes födda män. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 Tabell1.1 Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes i åldern 15–74 år Källa: SCB, årsmedeltal 2006–2015. var antalet sysselsatta bland utrikes födda i åldern 15–837 900 personer. Det är jämfört med en ökning med 42 100 personer varav 30 700 var kvinnor. har antalet sysselsatta utrikes födda kvinnor ökat med 138 000 och antalet sysselsatta utrikes födda män med 136 000, totalt 274 000 personer. Tabell 1.2 visar andel sysselsatta av befolkningen uppdelat efter kön. Sysselsättningsgraden uppgick totalt till bland utrikes födda. Andelen sysselsatta av befolkningen bland utrikes födda kvinnor uppgick till , en ökning jämfört med . Detta kan jämföras bland inrikes födda kvinnor. Sysselsättningsgraden ökade endast marginellt bland inrikes födda kvinnor och män samt utrikes födda män. Andelen sysselsatta utrikes födda män uppgick till 2015, vilket kan jämföras bland inrikes födda män. I båda fallen är det den högsta sysselsättningsgraden . För såväl inrikes som utrikes födda kvinnor är sysselsättningsgraden den högsta under hela den senaste tioårsperioden. Källa: SCB, årsmedeltal 2006–2015. var i genomsnitt 159 300 utrikes födda personer arbetslösa. Andelen utrikes födda arbetslösa relaterat till arbetskraften är generellt högre än bland personer födda i . minskade arbetslösheten bland inrikes födda, medan den var i stort sett oförändrad för utrikes födda. Andelen arbetslösa utrikes födda kvinnor uppgick till jämfört för inrikes födda kvinnor. Arbetslösheten för utrikes födda män uppgick till och för inrikes födda män (tabell 1.3). Tabell1.3 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–74 år Källa: SCB, årsmedeltal 2006–2015. Tabell1.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–74 år Heltid och tidsbegränsade anställningar Av de som är sysselsatta arbetar män heltid i betydligt större utsträckning än kvinnor oavsett födelseland. Bland män arbetade av de utrikes födda och av inrikes födda heltid 2015. Motsvarande siffror för kvinnor var bland utrikes födda och bland inrikes födda. Skillnaden mellan män och kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, har dock minskat något då andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat (se diagram 1.1). Diagram 1.1 Andel heltidsarbetande av sysselsatta 15–bland inrikes och utrikes födda, 2006–2015 Källa: SCB, . Tidsbegränsade anställningar är vanligare bland utrikes födda än bland inrikes födda (se diagram 1.2). Bland utrikes födda har andelen med tidsbegränsade anställningar fluktuerat mellan . Utvecklingen har varit mer stabil för inrikes födda och uppgår till (män) och (kvinnor). Diagram 1.2 Andel tidsbegränsat anställda av samtliga anställda 15–bland inrikes och utrikes födda, 2006– 2015 Källa: SCB, . Undersysselsatta och ofrivillig deltid I Arbetskraftsundersökningarna () räknas en person som undersysselsatt om hen kan och vill arbeta mer än vad som är fallet i den nuvarande arbetssituationen. I diagram 1.3 redovisas undersysselsatta bland deltidsarbetande. Det är generellt sett vanligare att kvinnor arbetar ofrivillig deltid. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 kvinnor i sysselsättning är det , eller drygt 40 000 personer, som skulle vilja arbeta mer. Motsvarande andel för utrikes födda män är . har dock skillnaderna i andelen som arbetar ofrivillig deltid minskat mellan könen såväl för utrikes som inrikes födda. Diagram 1.3 Undersysselsatta 15–som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes och utrikes födda, 2006–2015 Källa: SCB, . För att komplettera bilden redovisas även andelen sysselsatta bland dem som har vistats i landet i två till grupperat på födelseland vilket ger ett mått på hur väl etableringen fungerar i (se diagram 1.4). Dessa uppgifter är hämtade från den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). och skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättningsnivåerna inte är jämförbara. Diagram 1.4 Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring, 2006–2014 Källa: SCB, registerdata för integration. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor 2–efter folkbokföring. Det gäller i synnerhet bland personer födda utanför EU/EFTA där hälften av männen var sysselsatta 2014 jämfört bland kvinnorna. Motsvarande andelar för män födda inom EU/EFTA uppgick till och bland kvinnor. Sedan finanskrisen runt 2009 har sysselsättningsgraden ökat för alla grupper, men har varit starkast bland män. till gruppen flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga är andelen förvärvsarbetande män med relativt kort vistelsetid i påtagligt högre än motsvarande andel för kvinnor. Könsskillnaderna minskar markant för personer som har varit i . Diagram 1.5 Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i , 2014 Källa: SCB, registerdata för integration. Källa: SCB, särskild beställning. Andelen högutbildade utrikes födda som arbetar inom ett yrke med hög kvalifikationsnivå är lägre än för motsvarande grupp inrikes födda. Det gäller särskilt utrikes födda män från länder utanför EU/EFTA, där andelen är , vilket kan jämföras bland kvinnor. Den markanta ökningen av andelen högutbildade personer födda utanför EU/EFTA som arbetar i högkvalificerade yrken beror delvis på övergången till ny yrkesklassificering (SSYK12) och bör därför bedömas med försiktighet. över den senaste tioårsperioden rör det sig dock om en tydlig ökning av andelen högutbildade födda utanför EU/EFTA som arbetar i högkvalificerade yrken, som det har skett en minskning bland inrikes födda kvinnor. Andel högutbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning Ur såväl den enskildes som ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att människor kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfarenheter i ett arbete med rätt kvalifikationsnivå. Ett sätt att redovisa det är att mäta antalet förvärvsarbetande personer med eftergymnasial utbildning som har ett arbete med hög kvalifikationsnivå (yrkesområde 2-3 i svensk yrkesklassificering) och dividera det med alla förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning. Dessa andelar redovisas för inrikes och utrikes födda i tabell 1.4. Tabell 1.4 Andel förvärvsarbetande 20–med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå bland inrikes och utrikes födda –2014 Utrikes födda elever i Utrikes födda elever har som grupp sämre utbildningsresultat än elever födda i . Resultaten i skolan är beroende bl.a. av föräldrarnas utbildningsbakgrund, elevens kön och elevens ålder vid invandringstillfället. Utrikes födda elever som har invandrat efter ordinarie skolstartsålder har betydligt svårare att uppnå gymnasiebehörighet, både jämfört med inrikes födda och jämfört med övriga utrikes födda elever. I tabell 1.5 och diagram 1.6 redovisas uppgifter avseende andelen elever invandrade som har gymnasiebehörighet efter att ha avslutat årskurs nio. Andelen är betydligt lägre bland de som invandrar från länder utanför EU/EFTA än bland andra. elever födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts var andelen med gymnasiebehörighet (flickor och pojkar ), vilket är en minskning jämfört med . Även för de övriga grupperna av utrikes födda har det skett en minskning jämfört med . För inrikes födda elever är andelen med gymnasiebehörighet (flickor och pojkar ). För elever som invandrat från länder utanför EU/EFTA var andelen med gymnasiebehörighet för flickor och 2015. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 Källa: SCB, särskild beställning. Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 efter kön bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts Källa: SCB, särskild beställning. Många elever som har invandrat till i nära anslutning till gymnasiestarten har svårt att slutföra sina studier. I tabell 1.6 redovisas studie- resultat för nybörjare i gymnasie- Resultaten visas för elever med svensk bakgrund (elever som är födda i med minst en förälder född i ) och elever med utländsk bakgrund (elever som är födda utomlands eller elever som är födda i vars båda föräldrar är födda utomlands). Tabell 1.5 Andel elever med gymnasiebehörighet efter även för nyinvandrade elever, årskurs 9 bland inrikes födda och utrikes födda som har liksom för det totala antalet elever när nyinvand- folkbokförts 2006–2015 rade har exkluderats. som kommit till tidigast före sin EU/EFTA (exkl. elever som är folkbokförda, asylsökande elever Tabellen visar att av de nyinvandrade elever 2011 är det som har en gymna- som har ett studiebevis.2 Motsvarande siffror för elever med svensk bakgrund är närmare 75 pro- 1 behörighet till minst ett nationellt program. avses med behörighet att en person är behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna och framåt inte helt jämförbara . 2 Studiebevis utfärdas för elever som inte uppfyller kraven för gymnasieexamen. Studiebevisen som redovisas i tabell 1.6 gäller elever som slutfört ett fullständigt program (2 500 poäng) och blivit betygsatta (A–F) i sammanlagt 2 500 kurspoäng eller fler. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 Som framgår av tabell 1.6 är andelen med gymnasieexamen genomgående högre för kvinnor än för män. Nyinvandrade elever med gymnasieexamen kan antingen ha påbörjat gymnasieskolan på att introduktionsprogram och sedan fullföljt ett nationellt program, alternativt ha varit behöriga redan från . har i en uppföljning visat att av de nyinvandrade eleverna som var nybörjare på ett högskoleförberedande program 2012 hade en gymnasieexamen . Motsvarande andel för yrkesprogram var . Tabell 1.6 Genomströmning 1 Av tabell 1.7 framgår hur stor andel av de som avslutat gymnasieskolan som också har behörighet till högskola. Man kan se samma mönster som för gymnasiebehörighet; kvinnor har bättre studieresultat än män. Andelen med högskolebehörighet har ökat något för kvinnor födda utanför EU/EFTA. Tabell 1.7 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA 2006–2015 EU/EFTA män Anm.: * Gymnasiereformen 2011 (Gy 2011) har bland annat medfört att andelen behöriga till högskolan minskade kraftigt för personer som läst yrkesprogram och . Källa: SCB registerdata för integration. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi fortsätter att öka och uppgick till drygt 138 000 elever. Även antalet nybörjare (personer som fått sin första kursstart ) ökar och uppgick till drygt 53 000 personer. Varje elev studerar i genomsnitt 1,3 kurser , vilket innebär att antalet kursdeltagare uppgår till drygt 183 000. Det vanligaste födelselandet bland eleverna var . Föregående år har det vanligaste födelselandet varit . Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i sfi 1997– 2015 I tabell 1.8 redovisas studieresultat för elever som började sfi 2012 och 2013. Resultaten visar att drygt sex av tio har avslutat någon kurs med minst godkänt resultat . Det är en större andel kvinnor () än män () som får godkänt på någon kurs. Andelen som avbröt studierna var högre bland män än bland kvinnor. Det är drygt en av tio som antas fortsätta utbildningen. Se närmare beskrivning av sfi under utgiftsområde 16, avsnitt 5. Tabell 1.8 Studieresultat för elever som påbörjat sin utbildning respektive 2013, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs Samtliga elever (antal) Andel (%) som slutfört någon kurs med godkänt Andel (%) avbrott/ Andel (%) som fortsätter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 B i l a g a 1 Tabell 1.10 Andel med sömnbesvär respektive besvär med ängslan, oro och ångest 2014–2015, personer Ängslan, oro och ångest Källa: SCB, /SILC. Utrikes föddas allmänna hälsotillstånd I undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC) –2013 och 2014–2015 studeras bland annat det allmänna hälsotillståndet. I tabell 1.9 nedan redovisas hur stor andel som uppger att de har ett bra hälsotillstånd för inrikes och utrikes födda män och kvinnor. Bland utrikes födda kvinnor uppger att de har ett bra hälstillstånd. Detta kan jämföras med inrikes födda män där uppger att de har ett bra hälsotillstånd. Tabell 1.9 Andel med bra hälsotillstånd 2012–2013 respektive 2014–2015, personer Källa: SCB, /SILC. Psykisk hälsa mäts med frågan om förekomsten av sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest. Att ha sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest är vanligast bland utrikes födda kvinnor där uppger att de har sömnbesvär och uppger att de känner ängslan, oro och ångest.