prop · H4031d26 · 2016-09-20 00:00:00 — För att ytterligare öka konkurrens- kraft behöver fler företag bli medvetna om och få en förståelse för det immateriella värdeskap- andet. Regeringen gör bedömningen att en över- gång till anslagsfinansiering av PRV kommer bidra till att myndigheten i ökad utsträckning kan leda en kraftsamling på området. Med anslagsfinansiering kan PRV genomföra insatser för värde- och affärsskapande utifrån immateri- ella tillgångar som inte är möjliga . Vidare gör regeringen bedömningen att ändrade för- utsättningar till följd av införandet av ett enhet- ligt patent i medför behov av ett byte av finansieringsform för myndigheten. Insatser för att förenkla för företagen En viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga för- utsättningar i förhållande till omvärlden. Regler som omfattar företagande är en sådan faktor och det är därför centralt att reglerna är ändamåls- enliga för att begränsa den administration som krävs för att följa regelverken. Men även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företags- klimat. inriktas därför förenklingsarbetet mot områdena ”Bättre ser- vice” och ”Mer ändamålsenliga regler” och följs 4.5.3Entreprenörskap och företagande upp mot fyra mål. Målen för området ”Bättre I detta avsnitt redogörs för insatser som har bedrivits 2015 med syfte att förbättra förutsätt- ningarna för entreprenörskap och företagande, att öka nyföretagandet samt att öka tillväxten i befintliga företag. Entreprenörskapsfrämjande insatser bedrivs under utgiftsområde 24 Nä- ringsliv bl.a. genom insatser för att förenkla för företagen, kapitalförsörjning, information och rådgivning samt andra främjandeinsatser. Under utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.5.1 redovisas insatser inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. De statliga kapitalförsörjningsinsatserna kom- pletterar finansieringen från den privata mark- naden och bidrar till utveckling och tillväxt i företag i alla delar av landet. (), , , stiftelserna Industri- fonden och Norrlandsfonden är några av aktö- rerna inom detta område. Informations- och rådgivningsinsatser genomförs bl.a. av och , övriga främjandeinsatser genom- förs främst av . , till hälften ägt av staten, och är viktiga aktörer på turismområdet. service” är att det ska bli enklare att lämna upp- gifter och att handläggningstiderna kortas. För området ”Mer ändamålsenliga regler” är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Stort fokus i arbetet är att förenkla för företagen genom att fler myndighetskontakter hanteras digitalt. har i uppdrag att följa upp 19 myndigheters arbete med att förenkla för de företag som de har kontakt med (dnr N2014/05377/ENT). Inom ramen för uppdraget följs tre delar upp; handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndig- heterna och myndigheternas samråd med före- tag. Resultatuppföljningen visar att majoriteten av myndigheterna lämnar svar som ligger inom det positiva spannet för frågorna. I uppföljningen har det enbart skett marginella föränd- ringar jämfört . Flera av de för- enklingsinsatser som har genomförts handlar om olika digitala lösningar och de flesta uppges främst bidra till målen att fler företagare ska vara nöjda med kontakterna med myndig- heten eller att handläggningstiderna ska minska. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Länsstyrelserna hade i uppdrag att redovisa bl.a. mål och måluppfyllelse för hand- läggningstid för fyra utvalda ärendetyper, hur den förväntade handläggningstiden kommunice- ras till företag när ett nytt ärende inleds och hur nöjda företagen är med kontakten med läns- styrelserna. Enligt i , som samordnar uppdraget, börjar förenk- lingsperspektivet bli en naturlig del av verksam- hetsutvecklingen på länsstyrelserna. Länsstyrel- serna ansvarar för bemötande och samordning av kontroller. Resultatet visar att alla läns- styrelser arbetar vidare för ett förbättrat be- mötande på olika sätt. Uppföljningen av mål och måluppfyllelse av de två ärendetyperna, ansökan om förprövning av djurstall och prövning av miljöfarlig verksamhet, där det går att göra en jämförelse, visar att måluppfyllelse ökat något. Arbete återstår för att företag och andra kunder på ett enkelt sätt ska kunna använda e- tjänster med förifylld information och snabbt få information om det underlag som krävs för att göra rätt från början. Flera länsstyrelser har helt övergått till digital ärendehantering med digitala beslut vilket bl.a. möjliggör kortare handlägg- ningstider och enklare kommunikation i ären- dena. En viktig del i förbättrad service är återkopp- ling i samband med en ansökan. Om och hur återkoppling ges ser fortfarande olika ut på olika länsstyrelser och inom olika verksamhetsområ- den. Alla som använder länsstyrelsernas e-tjäns- ter där det finns att tillgå får ett kvitto automa- tiskt. Digitalt först för ett enklare företagande Det finns en outnyttjad potential i digitali- seringen som hjälpmedel för att göra det enklare för företagen. ”Digitalisering” kommer därför först i regeringens målbild för förenklingsarbetet som är att ”ska vara digitalt, transparent och innovationsfrämjande för ett enklare och konkurrenskraftigt företagande”. , som tillsattes , lämnade sitt slut- betänkande Uppgiftslämnarservice för företagen (SOU 2015:33). har tillsammans med , , , och E- delegationen arbetat med att genomföra utredningens förslag t.ex. genom att det på skapats en ingång för före- tagen. Där får företagen som ett första steg en presentation av sina grundläggande uppgifter. Det handlar t.ex. om namn, adress, säte och län. har och tillsammans utvecklat tjänsten lämna uppgifter och sök tillstånd. Tjänsten nås via och här kan företagaren bl.a. ändra de grund- läggande uppgifter som finns registrerade om företaget hos flera myndigheter . Verk- beskrivs vidare under avsnittet Infor- mation och rådgivning. Regeringen har gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredo- visningar. Genom elektroniska årsredovisningar skapas bättre möjligheter för att uppgifterna kan återanvändas av flera myndigheter vilket kan minska företagens administration. Regeringen har under inledningen av 2016 prioriterat fyra utvecklingsområden för digital samverkan, med myndighetsövergripande pro- cesser som går på tvärs genom nationell, lokal och regional nivå. För att förenkla för företag arbetades en överens- kommelse fram om att ta fram en nationell digi- tal process som finns tillgänglig via portalen . Överenskommelsen underteck- nades av regeringen och Kommuner och Landsting. Arbetet inleddes med restaurangbranschen med ambitionen att senare även omfatta andra branscher där tillväxt- viljan och sysselsättningspotentialen är stor. Överenskommelsen anger att det vid utgången av 2017 ska finnas digitala tjänster för restaurangföretagare som gör det enklare att starta och driva sin verksamhet. och fick parallellt med detta i upp- drag att verka för att syftet med överens- kommelsen nås. Mer information om de andra utvecklingsområdena finns under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Genom att utforma regler och processer så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet skapas goda förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. Målet att regler ska främja företagens tillväxt följs upp genom att mäta andelen små och medelstora företagare som upplever regler som ett tillväxthinder. Nästa uppföljning kommer att göras . Kostnader till följd av regler ska minska för företagen följer utvecklingen av företagens administrativa kostnader till följd av I korthet bygger den metod som används på att följa beräkningarna som finns i de konse- kvensutredningar som remitteras till . visar resultatet på en svag minskning av de administrativa kostnaderna med ca 45 mil- joner kronor jämfört med . För att bredda arbetet med att följa företagens kostnader har haft i uppdrag att ta fram en metod för att följa upp andra kostnader för företagen än de administrativa. Den före- slagna metoden förväntas synliggöra fler rele- vanta kostnader för företagen i konsekvens- utredningen. Ett bra beslutsunderlag ökar förutsättningarna för att ändamålsenliga regler skapas. har till uppgift att granska konsekvensutredning- arnas kvalitet. har be- handlat 375 remisser. Andelen godtagbara konsekvensutredningar uppgick för vilket i princip är oförändrat mot året innan. drar i sin årsrapport bl.a. slutsatsen att de delar av konsekvensutred- ningarna som avser påverkan på företagens kost- nader samt konkurrensförhållanden oftare är bristfälliga än andra delar. Vidare rekommende- rar att fortsätter att satsa på utbildning och olika typer av stödinsat- ser för att förbättra konsekvensutredningarnas kvalitet. och svarar för metodutveckling, rådgivning och utbildning i konsekvensutredningar vid regel- givning. har det genomförts åtta utbildningar i konsekvensutredningar och gjorts 20 besök på myndigheter för att ge utbildning i hur företagens kostnader kan beräknas i en kon- sekvensutredning. och Ekonomi- styrningsverket genomförde även sex utbild- ningar som en del av kom- mittéutbildning. gav även stöd i närmare 30 fall till departement, kommittéer och myndigheter i deras arbete med specifika konse- kvensutredningar. För att underlätta för regelgivare att göra en bedömning av hur omfattande effekterna för- väntas bli av en regeländring har haft i uppdrag att ta fram en metod för detta. Den nya metoden innebär att regelgivare får ett stöd i att göra en rimlig prioritering av de resur- ser som står i proportion till förslagets troliga påverkan när en konsekvensutredning tas fram. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förenklingsarbetet inom EU och stödjer Europeiska kommissionens arbete med Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT). har i EU-arbetet verkat för principen tänk småskaligt först, bättre konsekvensutredningar på EU-nivå samt att mål sätts för minskade regelbördor. Genom deltagande i kan dra nytta av en stor samlad kunskap och kunnande om regelförenkling som bl.a. omfattar regel- tillämpning och efterlevnad, effektutvärderingar och kommunikation samt alternativ till regle- ringar. genomför också djupgående genomlysningar av enskilda länder och gör jäm- förelser mellan olika länders regelreformerings- arbete. Av , som är en jämförelse av regel- förenklingsarbetet i de 34 medlemsländerna, framgår t.ex. att tillhör genomsnittet när det gäller att engagera intressenter vid fram- tagandet av nya regler. framhåller för del vikten av utvärdering i efterhand och förbättringar av konsekvensutredningar. har till uppgift att bl.a. hand- lägga frågor om auktorisation och godkännande av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisions- bolags verksamheter, att pröva frågor om disci- plinära åtgärder samt att ansvara för att god revi- sorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. arbete syftar till att upprätthålla förtroendet för reviso- rers verksamheter och för auktorisationssyste- met för att på så sätt bidra till att olika intres- senter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och för- valtning. Målen för verksamhet an- gående anordnande av prov för revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om auktorisation, godkännande och registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked. Tillsyn utgjorde av nämndens verksamhet 2015. Nämnden avgjorde 112 disciplinärenden , vilket är en minskning med 23 pro- cent jämfört med . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tillgång till kapital är en förutsättning för start och expansion av företag. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är därför en själv- klar del i regeringens arbete med att förbättra innovations- och företagsklimatet. Grund- läggande är att det finns väl fungerande ram- villkor som stödjer en stabil finansmarknad. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning, men där det finns ett samhälls- ekonomiskt motiv för insatser som leder till tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Ökat behov av marknadskompletterande lån ska medverka till att utveckla och finan- siera små och medelstora företag. Verksamheten inriktas i huvudsak på företag med lönsamhets- och tillväxtpotential och syftar till att stärka näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt. finansieringsverksamhet är en del i detta. Nyutlåningen från ökade kraftigt, från 2014 till 2015 fördelat på ca 4 400 lån. utlåning har genererat ytterligare i lån från banker och andra finansiärer . För varje krona som lånar ut innebär det att företagen får låna ytterligare från banker eller andra kreditgivare. lanserade ett nytt lån, Till- växtlån för innovativa företag. Efterfrågan var stor och utlåningen uppgick till . Tillväxtlånet var det främsta skälet till att nyutlåning ökade kraftigt jämfört med . gick av utlåning till exporterande företag eller företag med verksamhet på en internationell marknad, vilket motsvarar ca . Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljades lån av har ökat och uppgick till 1 300. Även utlånad volym till denna målgrupp ökade 2015 jämfört med . An- delen lån till företag som ägs eller leds av kvinnor av den totala nyutlåningen minskade dock något 2015; jämfört 2014. Däremot ökade andelen låntagare med utländsk bakgrund. Av nyutlåningen gick till denna grupp. Motsvarande andel året innan Utlåningen till företagare med utländsk bakgrund kan inte redovisas fördelat på kön. Den årliga uppföljningen av tillväxteffekter i visar att för de företag som blev kunder hos har omsätt- ningen ökat –2014. I en jämförbar kontrollgrupp var omsättningsökningen . Liksom tidi- gare år har haft en bättre sysselsättningsökning, jämfört med kontrollgruppens . Statens krav på , att bedriva låneverk- samheten så att kapitalet hålls nominellt intakt, har uppnåtts. Stiftelsen verkar för tillväxt i näringslivet i de fem nordligaste länen, främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden bevil- jade krediter för totalt till 154 företag. Av dessa gick till företag som ägs eller leds av kvinnor. Den totala utlåningen beräknas, enligt Norrlands- fonden, generera investeringar i norrländskt näringsliv med ca , främst för små och medelstora företag. Norrlands- fonden hade totalt 411 kunder med en utlåning, inklusive borgensförbindelser och garantier på . Fortsatt stor efterfrågan på riskkapital i tidiga skeden Efterfrågan på riskkapital i tidiga skeden var stor 2015. Antalet investeringar inom ramen för verksamheten vid () ökade något jämfört med föregående år. hade vid utgången av 2015 inne- hav i 377 portföljbolag och andelar i 10 fond- bolag. riskkapitalinvesteringar genomförs oftast tillsammans med privata medinvesterare. har investeringar om bidragit till att privata investerare tillskjutit ytterligare . Detta innebär en uppväx- ling på per investerad krona från . reste nya fonder, vilkas kapital uppgår till ca som kan investeras –2021. Fonderna medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, se även utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Investeringar för utveckling och expansion Stiftelsen Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. Industrifonden tillhandahåller kapital, kompe- tens och nätverk. Under /16 investerade fonden totalt , varav 38 miljonger kronor utgjorde in- vesteringar i tre nya bolag och 292 miljoner kro- nor utgjorde följdinvesteringar i tidigare enga- gemang. På balansdagen var Industrifonden direkt engagerad i 75 portföljbolag. bedriver finansierings- verksamhet i de sju nordligaste länen och har investerat i små och medelstora företag som har potential att utvecklas. ökade investe- ringstakten något . Totalt gjordes 29 investeringar, varav 14 i företag nya för Inlands- innovation. har fem investeringar realiserats. Antalet portföljbolag hos Inlands- innovation ökade med nio företag till totalt 52 företag vid årets utgång. är ett statligt ägt risk- kapitalbolag med en investeringsinriktning som, förutom fordonsindustrin, även omfattar övriga delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. ska vara en långsiktig industriell partner som investerar på kommersiella grunder. investerades totalt , varav investerades i tre nya portföljbolag. Två investeringar har realiserats och bestod portföljen av 24 bolag. Ny struktur för statligt riskkapital Utbudet av privat riskkapital har minskat , särskilt för tillväxtföretag i tidiga faser som har ett behov av att kommersialisera nya produkter och tjänster. I syfte att förbättra statens kapitalförsörjning till företag överläm- nade regeringen propositionen Staten och kapi- talet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) till riks- dagen . I propositionen föreslås att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag in- rättas. Bolaget ska bedriva finansieringsverksam- het med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom markandskomplet- terande indirekta investeringar. Genom ett fond- i-fondupplägg kan det privata utbudet av risk- kapital främjas och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka, då statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapi- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 talet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Samverkan och smart industri Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, inno- vativ och hållbar produktion i . I syfte att stödja regeringen i utarbetandet och genom- förandet av strategin har ett råd för nyindustria- lisering tillsatts och ett antal dialoger har genomförts. Regeringen har också genomfört industrisamtal under ledning av näringsministern med representanter från akademi, arbetsmark- nadens parter och myndigheter. Industrisam- talen är en plattform för samverkan om närings- livets villkor med externa aktörer, närings- ministern och berörda statsråd. För strategins genomförande beslutade regeringen om en handlingsplan . Rådgivning är ett av tre affärsområden inom och den är indelad i huvudområdena ny- företagarrådgivning, mentorverksamhet, tillväxt- rådgivning, innovationsrådgivning samt rådgiv- ning riktad till personer med utländsk bakgrund. fick över 14 000 personer rådgivning genom , vilket ligger i linje . Nyföretagarrådgivningen, som svarade för av rådgivningen 2015, består i stor utsträckning av den rådgivning som vänder sig till företagare med utländsk bakgrund. Tillväxtrådgivningen svarade för av rådgivningen. lanserade två tillväxtprogram, riktade dels till unga företag som står inför sin första stora tillväxtresa och dels till etablerade företag. Programmen hade redan första året över 500 deltagande företag. svarade innovationsrådgivningen för av rådgivningen och övrig rådgivning svarade för . Det ökade mottagandet av asylsökande och nyanlända skapade ökad efterfrågan på nyföretagarrådgivning riktad till perso- ner med utländsk bakgrund. Därför förstärktes anslag 2015. Det bidrog till att tillgodose 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 den ökade efterfrågan från målgruppen samt till att introducera telefonrådgivning på engelska, arabiska och persiska. Kunder med utländsk bakgrund fick av nyföretagarrådgiv- ningen 2015 och 70–av kunderna i den nya telefonrådgivningen var nyanlända vilket understyrker betydelsen av rådgivning för denna målgrupp. Tabell 4.12 visar andelen kvinnor och män i olika rådgivningsinsatser och tabell 4.13 visar andelen personer med utländsk respektive övrig bakgrund bland i rådgivningsinsat- ser. Tabell 4.14 visar antalet kvinnor och män som är var företagare i samt antalet med utländsk bakgrund och övrig bak- grund. Tabell 4.12 Deltagare i rådgivningsverksamhet, kvinnor och män Andel kvinnor och män, procent Tabell 4.13 Deltagare i rådgivningsverksamhet, utländsk bakgrund och övriga Andel deltagare med utländsk bakgrund och övriga, procent Tabell 4.14 Befolkningen 15–samt antalet företagare 2014 Befolkningen 15–64 år I uppdrag ingår att andelen kunder som utgörs av kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska vara högre än den procentuella andelen som gäller för företagsstocken och ny- företagandet bland dessa grupper. Detta har nåtts totalt sett och uppnås även för de flesta enskilda rådgivningsinsatser. Andelen kvinnor har dock minskat i alla rådgivningsområden jämfört med medan andelen personer med utländsk bakgrund har ökat inom alla rådgivningsområden. genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag och samverkar med andra myndigheter om utveckling av informations- och vägled- ningstjänster. arrangerar till- sammans med myndigheter och offentliga råd- givningsaktörer olika insatser för blivande före- tagare. deltog 3 300 personer på Starta företag-dagar. Dessa insatser kompletteras med webbseminarier, filmer och broschyrer. har även telefontjänsten Start- linjen dit personer som är på väg att starta eller just har startat ett företag kan vända sig och få svar på frågor. lanserades också Boot Camp, en intensiv- kurs, som riktar sig till digitala startup-företag i hela landet. har 20 företag deltagit. arbetar även med insatser för att stödja kompetensutveckling för tillväxt i små företag. fanns tre huvudspår: Inter- nationaliseringskompetens, Strategiskt styrelse- arbete och Produktionslyftet. Utvärderingen av piloten inom internationalisering visade bl.a. att den hade resulterat i att drygt hälften av de del- tagande företagen hade inlett ett förnyelsearbete och att av företagen ansåg att de hade fått mer kunskap om kunder, marknader och strategier för internationalisering och export. fördelar bidrag till organisationer som bl.a. arbetar med kunskapsuppbyggnad kring företagande, information och rådgivning i samband med företagsstart. De organisationer som fick bidrag 2015 var Coompanion, Driv- huset , Entreprenörskapsforum, ESBRI, , , SIQ, , SVID och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Dessa organisationer fick sammanlagt 65 miljo- ner kronor i bidrag . är ett samarbete mellan 11 myndig- heter som drivs av , och och innehåller samlad infor- mation och e-tjänster från flera myndigheter. har tjänsteutbudet utvecklats, främst inom områdena finansiering, internatio- nalisering, att anställa och ha anställda samt information riktad till rådgivare. De regionala sidorna har utökats till att omfatta fler regioner och kompletterats med en funktion som möjlig- gör matchning mellan företag och rådgivare och den engelska versionen har utvecklats. Som en del av Exportstrategin utvecklas samlad infor- mation om tillgängligt stöd för internationa- lisering och en kontaktpunkt för yrkeskvalifi- kationsdirektivet har tagits fram. hade 2,3 miljoner användare och 3,5 miljoner besök, vilket var en ökning med jämfört med . En ökande andel av trafiken sker via mobila platt- formar, kundnöjdheten har ökat och man har en god måluppfyllelse. Insatser för hållbart företagsfrämjande Regeringen ser det som angeläget att ta tillvara den tillväxtpotential som finns hos alla de som vill starta eller utveckla företag och strävar efter ett hållbart företagsfrämjande. För att åstad- komma en mångfald av företag och företagare har regeringen som målsättning att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk place- ring ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Företagande på lika villkor har tagit fram en strategi för att kvinnor och män ska kunna ta del av företags- främjande insatser på likvärdiga villkor.