prop · H303127 · 2016-05-23 00:00:00 — ställning ombord på ett utländskt fartyg som huvudsakligen går i ocean- fart (sexmånadersregeln för sjömän) ska utvidgas till att avse fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart (dnr Fi2012/03521/S1, dnr Fi2013/02863/S1 och dnr Fi2015/04714/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i Lagrådets förslag och synpunkter behandlas i avsnitt 5.4.1, 5.5.1, 5.5.3, 5.6, 5.8.2, 5.8.5 och 5.8.7 samt i författningskommentaren. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag och synpunkter. språkliga förändringar och förtydliganden har gjorts i förhållande till Därutöver har ansökningstidens längd och tidpunkten för ikraftträdandet ändrats. 2015/16:127 Statsstöd Förslaget utgör ett statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, innan det genomförs. Förslaget an- mäldes till kommissionen för godkännande . Un- der beredningen av anmälan till kommissionen har en justering gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Denna justering behandlas i avsnitt 5.5.1. Regeringen beslutade En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö (dnr N2015/06135/MRT). regeringen sin syn på inriktningen på arbetet med att främja de maritima Regeringens mål är att ska ha konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad syssel- sättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. neutrala förutsättningar, harmoniserade regler och goda villkor ska bidra till att utveckla de maritima näringarna. En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader samt bidra till en minskad klimatpåverkan från Den internationella konkurrensen är hård på sjöfartsområdet. av den allt hårdare konkurrensen från tredjelands flagg har medlems- staterna inom Europeiska unionen (EU) infört olika stödsystem för sina Syftet är att förmå redarna att registrera och återregist- rera sina fartyg under nationell flagg. För att samordna medlemsstaternas åtgärder har Europeiska kommissionen utfärdat riktlinjer på området. Enligt kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C 13/03) kan stödåtgärderna avse bl.a. beskattning av rederier och beman- Riktlinjerna behandlas utförligare nedan. I har stödet till sjöfartsnäringen varit inriktat på att sänka bemanningskostnaderna för anställda på svenskflaggade fartyg. Sjöfartsstödet infördes i sin nuvarande form 2001 och omfattar svenskregistrerade fartyg som i sin näringsverksamhet är utsatta för inter- nationell konkurrens på sjöfartsmarknaden. Sjöfartsstöd lämnas för det skatteavdrag som arbetsgivaren har gjort på sjöinkomst och för arbets- givarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på dessa Andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan har trots detta minskat , både i termer av kapacitet och av antal fartyg. Antalet svenskflaggade fartyg har varit i stort sett oför- ändrat för att därefter minska. Siffrorna tyder på en ökning av antalet nyregistreringar av fartyg i andra länder samt att existerande fartyg har flaggats ut . Förutom bemanningskostnader har även skattereglerna betydelse för den svenskflaggade sjöfartens konkurrenssituation. en kapitalintensiv bransch och rederierna behöver balansera inkomster och utgifter i samband med försäljning och inköp av fartyg. De konven- Prop. 2015/16:127 skattereglerna upplevs ibland som mindre flexibla i detta avseen- De flesta sjöfartsstater inom EU har infört system med tonnage- beskattning för att stödja sina sjöfartsnäringar. Tonnagebeskattning inne- bär att det skattepliktiga resultatet av viss rederiverksamhet bestäms schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet, dvs. oberoende av in- komster och utgifter. Det schablonmässigt beräknade resultatet läggs samman med eventuellt övrigt överskott av näringsverksamhet och be- skattas med den gällande skattesatsen. Fördelen med tonnagebeskattning anses vara bl.a. att skattereglerna får mindre betydelse för rederiernas investeringsbeslut. Kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport Av kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C 13/03) framgår att ett system med tonnagebeskattning, som ersätter den vanliga företagsbeskattningen, betraktas som ett statligt stöd. Syftet med ett statligt stöd inom ramen för den gemensamma sjöfarts- politiken är att främja gemenskapens flottor på den globala sjöfartsmark- naden. Kommissionen har utfärdat riktlinjer för statligt stöd inom sjö- transportområdet för att i viss mån samordna medlemsstaternas stödåt- gärder i syfte att klargöra vilka stödordningar som kan införas för att främja gemenskapens sjöfartsintressen. De allmänna målen med riktlin- jerna är bl.a. att förbättra en tillförlitlig, effektiv, säker och miljövänlig sjötransport, främja registrering och återregistrering av fartyg i gemen- skapen och att upprätthålla och bevara sakkunskap i fråga om sjöfart. Enligt riktlinjerna får medlemsstaternas stödordningar inte påverka öv- riga medlemsstaters ekonomi negativt eller medföra någon risk för sned- vridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna i en större utsträck- ning än vad som ligger i det gemensamma intresset. Riktlinjerna omfattar allt stöd till förmån för sjötransport som beviljas av medlemsstaterna och som finansieras med statliga medel. Stödordningar i form av skattelättnader får enligt riktlinjerna i regel en- dast tillämpas om fartygen går under gemenskapsflagg. I undantagsfall får sådana stödordningar även tillämpas om de gäller en hel flotta som drivs av ett rederi etablerat inom en medlemstats territorium och som är underkastat företagsbeskattning, om det kan visas att den strategiska och ekonomiska förvaltningen av alla berörda fartyg faktiskt utförs inom territoriet och att denna verksamhet i stor utsträckning bidrar till den eko- nomiska verksamheten och sysselsättningen i gemenskapen. Innan stöd ges till flottor som också består av fartyg som för annan flagg, bör med- lemsstaten se till att de stödmottagande företagen åtar sig att öka eller upprätthålla den andel av tonnaget som förs under en medlemsstats flagg. Skattebelastningen för ett visst tonnage måste i stort överensstämma med de stödordningar som kommissionen redan har godkänt. De skatte- mässiga fördelarna måste vidare begränsas till sjöfartsverksamhet. Ett svenskt system med tonnagebeskattning Regeringens förslag: Ett system med schablonbeskattning för företag som bedriver kvalificerad rederiverksamhet införs (tonnagebeskatt- Tonnagebeskattning ska vara frivilligt. De företag som vill att verksamheten ska tonnagebeskattas ska ansöka om godkännande för Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot utredningens förslag. och Förvaltningsrätten i avstyrker förslaget. i (LO), Sjöfolk, , Sjöbefäls- föreningen, akademikers centralorganisation (), Trafik- verket, , , och marin teknik vid (), Föreningen , , , Han- delskammare, , TransportGruppen, Transport- industriförbundet, FAR, Sjöfartsforum, Skärgårdsredarna, Föreningen och Föreningen , vars yttran- de ansluter sig till, framhåller vikten av att svenska rederier har samma konkurrensförutsättningar som rederier i andra länder i . Flertalet bedömer att införandet av ett svenskt system med tonnagebeskattning kommer att stärka den svenska sjöfarts- näringens konkurrenskraft och förhindra fortsatt utflaggning av svenska Det system med tonnagebeskattning som utredningen föreslår kommer enligt flera av remissinstanserna, däribland LO, , Chal- mers och Sjöfartshögskolan, skapa fler arbetstillfällen inom de maritima näringarna, medföra att fler företag investerar i maritima indus- trier samt förbättra förutsättningarna för att i internationella or- gan och samarbeten vara fortsatt ledande och pådrivande inom miljö- och Trafikanalys ser positivt på förslaget givet att riksdag och regering önskar bibehålla andelen svenskregistrerade fartyg, men framför att frågan om registerland och flaggstat utifrån ett rent transportpolitiskt perspektiv inte är av någon större betydelse. rätten i efterfrågar en utförligare redovisning av förslagets för- delar, bl.a. varför det är angeläget att fartygen är svenskregistrerade. Försvarsmakten anser att den svenska handelsflottan bör värnas av () ifrågasätter om ett system med tonnagebeskattning, utan ett svenskt internationellt register, är till- räckligt för att vända trenden med utflaggning och öka den svenska han- , Förvaltningsrätten i och ESV framhåller att skattemässiga särlösningar för en viss bransch ökar komplexiteten i skattesystemet och medför gränsdragningsproblem mot situationer där allmänna regler ska tillämpas. De anger att det förhållandet att ett företag kan bedriva både verksamhet som ska tonnagebeskattas och verksamhet som ska beskattas konventionellt ökar komplexiteten ytterligare och ger upphov till svåra avgränsningar och bedömningsfrågor. Det uppstår för dessa företag incitament att redovisa vinster i den verksamhet som tonna- gebeskattas och förluster i den verksamhet som beskattas konventionellt. Ett sätt att minska tillämpningsproblemen och risken för skattebortfall skulle enligt Förvaltningsrätten i vara att endast tillåta att nystar- tade företag, som enbart bedriver verksamhet som ska tonnagebeskattas, omfattas av systemet. Även Förvaltningsrätten i , Kammar- rätten i , vid och framhåller att de föreslagna bestämmelserna är komplice- rade och kommer att medföra gränsdragningsproblem. Införandet av ett system med tonnagebeskattning riskerar enligt och Förvalt- ningsrätten i att öppna upp för ytterligare särlösningar inom skattesystemet. vid anser att det finns en risk att konkurrensen snedvrids mellan rederier eftersom endast viss re- deriverksamhet kan tonnagebeskattas. Förvaltningsrätten i fram- håller att förslagets komplexitet kommer att medföra betydligt ökade kostnader för rederiföretagen. , Förvaltningsrätten i Upp- sala och Förvaltningsrätten i efterfrågar en analys av konsek- venserna för Domstolar. Skälen för regeringens förslag: Regeringens målsättning är att Sveri- ge, i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfarts- näring. av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Sjöfarten är därmed en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd. Kammarrätten i efterfrågar en utförligare redovisning av varför det är angeläget att fartygen är svenskflaggade. Svenskflaggade fartyg har betydelse för svenska sjömäns möjligheter att få arbete, för tillgången till praktikplatser för sjöfartsstudenter och för kompetensen inom sjöfartsklustret. Med svenskflaggade fartyg ökar förutsättningarna att bevara svenskt sjöfartskunnande och möjligheterna för att vara pådrivande på internationell nivå vad gäller miljö- och sjösäkerhets- frågor. har dock andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan minskat, både i termer av kapacitet och av antal fartyg. Utflaggningen av svenska fartyg är ett tecken på att den svenska sjöfartsnäringens konkurrensvillkor behöver stärkas. För att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft och öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan föreslår ut- redningen att ett svenskt system med tonnagebeskattning införs. Det är enligt regeringens mening angeläget att åtgärder vidtas för att förhindra fortsatt utflaggning av svenska fartyg och för att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Sjöfartsnäringen ver- kar på en global marknad vilket påverkar förutsättningarna för näringen. Som flera av remissinstanserna, däribland LO, Sjöfolk, , Föreningen , , , Sjöfartsver- ket, Sjöfartshögskolan och , framhåller är likvärdiga konkur- rensvillkor av största vikt för svenska rederier i internationell trafik. En skillnad mellan och jämförbara länder i är att 2015/16:127 inte har infört något tonnagebeskattningssystem. ESV ifrågasätter om ett system med tonnagebeskattning, utan ett internationellt register, är till- räckligt för att vända trenden med utflaggning och öka den svenska Regeringen anser, i likhet med utredningen och majorite- ten av remissinstanserna, att införandet av ett svenskt system med ton- nagebeskattning är en ändamålsenlig åtgärd för att stärka den svenska Frågan om ett internationellt regis- ter behandlas inte inom ramen för detta lagstiftningsärende. och Förvaltningsrätten i , som båda avstyrker för- slaget, samt ESV har principiella invändningar mot förslaget. håller bl.a. att skattemässiga särlösningar för en viss bransch ökar komp- lexiteten i skattesystemet och medför gränsdragningsproblem mot situa- tioner där allmänna regler ska tillämpas. Regeringen gör dock bedöm- ningen att det i detta fall finns anledning att avvika från principen om generella skatteregler eftersom skattereglerna genom förslaget skapar goda villkor för företagande och investeringar. instanserna delar denna bedömning. Regeringen föreslår därför att ett svenskt system med tonnagebeskattning ska införas. Fråga är därefter hur systemet ska utformas. alla företag som bedriver rederiverksamhet, förutsatt att verksamheten är kvalificerad, ska kunna välja att resultatet från verksamheten ska beräk- nas schablonmässigt, dvs. ledes frivillig och gäller alla företag oberoende av storlek, belägenhet eller i vilken form verksamheten bedrivs. Företag som vill att verksam- heten ska tonnagebeskattas måste enligt utredningens förslag ansöka om godkännande och godkännas för tonnagebeskattning i förväg. kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. Flera remissinstanser, däribland , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i framhåller att de föreslagna bestämmelserna är komplicerade och kom- mer att medföra gränsdragningsproblem. ningsrätten i ökar det förhållandet att ett företag kan bedriva både verksamhet som ska tonnagebeskattas och verksamhet som ska be- skattas konventionellt komplexiteten ytterligare och ger upphov till svåra avgränsningar och bedömningsfrågor. Det uppstår för dessa företag incitament att redovisa vinster i den tonnagebeskattade verksamheten och förluster i den konventionellt beskattade verksamheten. Ett sätt att min- ska tillämpningsproblemen och risken för skattebortfall skulle enligt För- valtningsrätten i vara att endast tillåta att nystartade företag, som enbart bedriver verksamhet som ska tonnagebeskattas, omfattas av Regeringen är medveten om att införandet av ett system med tonnage- beskattning vid sidan av det konventionella systemet medför gränsdrag- ningsproblem och incitament att utnyttja fördelarna med respektive sys- Regeringen delar dock utredningens bedömning att tonnagebeskatt- ning ska kunna väljas av alla företag oberoende av storlek, belägenhet eller i vilken form verksamheten bedrivs. Frågan om fördelning av bl.a. intäkter och kostnader för företag som bedriver blandad verksamhet behandlas i avsnitt 5.5.1. att möjligheten till tonnagebeskattning utnyttjas på ett oönskat sätt före- slås särskilda spärregler mot överföringar som innebär att inkomster läggs i den verksamhet som ska tonnagebeskattas och utgifter i den kon- ventionellt beskattade verksamheten (avsnitt 5.5.3). Regeringen anser i likhet med utredningen att företag som bedriver kvalificerad rederiverksamhet och som vill att verksamheten ska tonna- gebeskattas ska ansöka om godkännande och godkännas för tonnagebe- skattning i förväg och att ett sådant val ska vara bindande för en viss tids- period. Definitionen av kvalificerad rederiverksamhet och förutsättnin- garna för att godkännas för tonnagebeskattning behandlas i avsnitt 5.2.1 och 5.3. Frågan om återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning behandlas i avsnitt 5.8. vid , , För- valtningsrätten i och Förvaltningsrätten i har syn- punkter på förslagets effekter på konkurrensförhållanden och kostnader för företag och myndigheter. Dessa frågor behandlas i avsnitt 6. Regeringen har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av den kommande lagstiftningen. Sjöarbetsmarknadens parter m.fl. har begärt att sexmånadersregeln för sjömän utvidgas till att avse fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart. Re- geringen bedömer att det inte är lämpligt att göra en sådan utvidgning. Någon åtgärd vidtas därför inte med anledning av begäran. Regeringens förslag: Med kvalificerad rederiverksamhet avses –transport av gods eller passagerare till sjöss med kvalificerat fartyg (sjötransport), –verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till en sjö- transport och som ingår i ersättningen för sjötransporten, –transport utanför hamnområdet som ingår i ersättningen för en sjötransport, om den som bedriver verksamheten har förvärvat trans- porten mot en marknadsmässig ersättning av ett annat företag, –uthyrning av kvalificerat fartyg med besättning, och –uthyrning av kvalificerat fartyg utan besättning under högst och till högst av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksam- heten. Med kvalificerad rederiverksamhet avses även följande verksam- heter ombord på ett fartyg som används för en sjötransport: –försäljning av varor för konsumtion ombord, –uthyrning av lokaler, och –enklare underhållning och annan förströelse som ingår i ersätt- ningen för sjötransporten. Rederiverksamheten är kvalificerad bara om följande villkor är upp- fyllda i fråga om de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten: –av den sammanlagda bruttodräktigheten hänför sig till fartyg som ägs av den som bedriver verksamheten eller är in- hyrda utan besättning, –av den sammanlagda bruttodräktigheten hänför sig till fartyg som är svenskregistrerade, och –andelen av den sammanlagda bruttodräktigheten som hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom Europeiska unionen (EU) bibehålls eller ökas under beskattningsåret. Om av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten i företaget, eller i den koncern som företaget ingår i, hänför sig till fartyg som är registrerade inågot register inom EU, är rederiverksamheten kvalificerad även om andelen inte bibehålls eller ökas. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I ut- redningens förslag används termerna kvalificerad verksamhet och ton- nagebeskattad verksamhet i stället för kvalificerad rederiverksamhet. Utredningen föreslår vidare att termen bruttotonnage används i stället för bruttodräktighet. Enligt utredningens förslag ska det i lag ges exempel på vilka verksamheter som är att betrakta som nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporter. Kraven avseende flottan var i utredningens förslag i stället knutna till definitionen av kvalificerat fartyg. Remissinstanserna: ifrågasätter om det är lämpligt att begränsa vad som ska anses utgöra kvalificerad verksamhet genom en uttömmande uppräkning. Förutsatt att Europeiska kommis- sionen godtar det föreslår samfundet att bestämmelsen i stället ska utgöra Prop. 2015/16:127 en begränsande exemplifiering. Föreningen , vars yttrande ansluter sig till, anser att uthyrning av kvalificerat fartyg utan besättning bör tillåtas i så stor utsträckning som tillåter. Förvaltningsrätten i anser att be- dömningen av kravet på gemenskapsflagg även bör omfatta fartyg regist- rerade i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Skälen för regeringens förslag Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C 13/03) gäller bara sjötransporter. Med sjötransport avses enligt riktlinjerna transport av passagerare eller gods till sjöss. Av riktlinjerna följer vidare att de skattemässiga fördelar som tonnagebeskattning med- för för företagen måste begränsas till sjöfartsverksamhet. Kommissionen har i sin beslutspraxis uttalat att även aktiviteter som har ett nära sam- band med sjötransporter och är anknytande verksamheter till dessa kan omfattas av stödordningen (se t.ex. kommissionens beslut i ärende N 37/2010 och i ärende N 448/2010). Definitionen av kvalificerad rederiverksamhet begränsar tillsammans med definitionen av kvalificerat fartyg (se avsnitt 5.2.2) tillämpningsom- rådet för tonnagebeskattning. Med hänsyn till de krav som ställs i riktlin- jerna anser regeringen, till skillnad från , att de- finitionen av kvalificerad rederiverksamhet bör anges i en uttömmande uppräkning. Att verksamheten tonnagebeskattas innebär att det inte är verksamhetens faktiska resultat som ska beskattas. Den beskattningsbara inkomsten bestäms i stället schablonmässigt utifrån bl.a. storleken på de fartyg som ingår i den kvalificerade rederiverksamheten (se avsnitt 5.4.1). I utredningens förslag används i stället för termen kvalificerad rederi- verksamhet termerna kvalificerad verksamhet och tonnagebeskattad verksamhet i fråga om verksamhet som kan tonnagebeskattas respektive verksamhet som ska tonnagebeskattas. Det är enligt regeringens mening en fördel om användningen av nya termer kan begränsas. Den verksam- het som ska tonnagebeskattas är kvalificerad rederiverksamhet som be- drivs av ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning. Eftersom ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning inte kan bedriva kvalifice- rad rederiverksamhet som inte tonnagebeskattas har termerna kvalifice- rad rederiverksamhet och tonnagebeskattad verksamhet i praktiken sam- ma innebörd i det föreslagna 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Regeringen föreslår därför att termen kvalificerad rederi- verksamhet används genomgående. Utredningen använder i fråga om den sammanlagda storleken på far- tygsflottan termen bruttotonnage. Termerna bruttotonnage och brutto- dräktighet har samma betydelse. De är båda ett mått på fartygets totala inneslutna rymd, dvs. lastförmågan inklusive framdrift. I 64 kap. 3 § IL och centrala sjöfartsförfattningar, bl.a. sjölagen (1994:1009), fartygssä- kerhetslagen (2003:364) och förordningen (1994:1162) om skeppsmät- ning, används dock termen bruttodräktighet. Regeringen anser därför att termen bruttodräktighet även bör användas i detta sammanhang. De krav som i utredningens förslag ställs i fråga om sammansättningen av flottan för att fartyget ska anses vara kvalificerat, bör enligt regerin- gens mening i stället knytas till definitionen av kvalificerad rederiverk- samhet. Vad som avses med kvalificerad rederiverksamhet behandlas nedan. Sjötransporter och anknytande verksamheter Utredningen föreslår att verksamhet som består av transporter av gods eller passagerare till sjöss med kvalificerade fartyg ska vara kvalificerad och därmed kunna omfattas av tonnagebeskattning. Regeringen instäm- mer i utredningens förslag. Utöver själva sjötransporten kan, som anges ovan, även verksamheter som har ett nära samband med sjötransporter och är anknytande verk- samheter till dessa tonnagebeskattas. För att bedriva verksamhet med sjö- transporter krävs bl.a. planering av rutter, befraktning, bemanning, mark- nadsföring, biljettförsäljning, bokning av gods samt underhåll av gods och fartyg. Exempel på verksamheter som kommissionen har ansett ha ett nära samband med sjötransporter och vara anknytande verksamheter till dessa är bl.a. transport av passagerare och gods i hamnområdet, last- ning och lossning av gods, på- och avstigning av passagerare, sådan till- fällig uppläggning av gods som hanteringen av lasten kräver, drift av gods- och passagerarterminaler samt administrativ verksamhet. Förädling av gods under transport är däremot en sådan verksamhet som inte kan anses ha ett nära samband med och vara en anknytande verksamhet till en sjötransport. Utredningen gör mot denna bakgrund bedömningen att verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till en sjötransport ska vara kvalificerad.