prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Stöd till frilufts- organisationer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 16.8.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Skälen för regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdags- partiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.17 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 16.8.613:6 Insatser för den ideella sektorn Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Medlen på anslaget används för att finansiera ett forskningsprogram kring det civila samhället. planerar att besluta om fleråriga forskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2020 för att underlätta civil- samhällets organisationers arbete med att ge stöd och trygghet till asylsökande barn och unga. Anslaget minskas vidare med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. även ett särskilt bidrag för verksamheter för asylsökande och vissa nyanlända samt särskilda statsbidrag för tolkutbildning. Tabell 17.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till tolkutbildning 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 17.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet för folkbildningspolitiken fastställdes genom beslut i fråga om regeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet avspeglar folk- bildningens idémässiga grund, särskilda peda- gogik och självständighet. Folkbildningens verksamhet följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget för folkbildningen. Dessa fyra syften ligger till grund för resultatindikatorerna och presenteras i tabell 17.2. De resultatindikatorer som används för folkbildningens område är i huvudsak kvan- titativa och beskriver främst den verksamhet som genomförts, t.ex. antal deltagare vid folk- högskolor och studieförbund. En ny indikator har införts med anledning av beslut om Vårändringsbudget , som bl.a. innebar att en särskild folkbildningsinsats för asylsökande och nyanlända som fortfarande bor kvar på anläggningsboenden kunde införas . Underlag för uppföljning gentemot dessa indikatorer samt för övriga bedömningar av folkbildningens verksamhet har hämtats från och Idrottsutbildarnas årsredovisningar samt från de utvärderingar som genomför. Vidare har uppgifter inhämtats från vissa myndigheters årsredovisningar, bl.a. Myndig- heten för och Specialpeda- gogiska skolmyndigheten. Tabell 17.2 Syften och indikatorer Stödja verksamheten som bidrar till att stärka och Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet. Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i landet. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön. människor att påverka sin livssituation och skapa Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön. engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Andel utrikes födda deltagare i folkhögskolans långa kurser och i studiecirklar. Andel deltagare med funktionsnedsättning i långa kurser resp. studiecirklar. Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Andel deltagare utan gymnasieutbildning. Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser. Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs. Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram. Andel kvinnor respektive män i kulturprogram. Statens stöd till folkbildningen omfattar bidrag till folkhögskolor och studieförbund. anvisade totalt för stats- bidraget till folkbildningen . Vidare an- visades totalt för särskilda insatser inom folkbildningen (i Vårändringsbudget och i Extra ändringsbudget för 2015) för att studieförbunden skulle genomföra verksamheter för asylsökande och nyanlända på anläggningsboende (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:96). Statligt stöd om tilldelades även andra organisationer i civilsamhället (dnr Ku2015/02981/D, S2015/08025/FS) för samma målgrupp. Flera av dem bedriver verksamheter som sker i samverkan med studieförbundens verksamhet för asylsökande och vissa nyanlända. och Idrotts- utbildarna fördelar det statliga stödet till folkbildningen enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Av de medel anvisade fördelade till folkhögskolorna och till studieförbunden (exklusive ) verksamhet. Vidare fördelades bidrag till folkbildningsinsatser för asylsökande enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asyl- sökande och vissa nyanlända invandrare. , som är idrottsrörelsens studie-, bildnings- och utbildningsorganisation, får ett särskilt verksamhetsstöd. Verksamhets- stödet till uppgick till . har redovisat att deltog i genomsnitt 28 600 deltagare per termin i folkhögskolans långa kurser och i genomsnitt 42 000 deltagare per termin i korta kurser. De långa kurserna dominerar i hög grad när det gäller deltagarveckor. Mätt i deltagar- veckor motsvarade de långa kurserna av den statsbidragsberättigade kursverksamheten och de korta kurserna . Vidare redovisade att det i studiecirkelverksamhet deltog drygt 628 300 unika deltagare och att det i annan folkbildnings- verksamhet anordnad av studieförbunden deltog knappt 398 900 unika deltagare. Studieför- bunden (exklusive ) anordnade under verksamhetsåret 272 500 studiecirklar, 60 000 arrangemang i form av annan folkbildnings- verksamhet och ca 371 500 kulturprogram. hade över 490 000 unika deltagare i sina arrange- mang. Sammantaget deltar över en miljon unika deltagare i folkbildningens utbildningsinsatser i hela . Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen har sedan sin framväxt spelat en viktig roll för demokratin i . Folkbild- ningen är betydelsefull inte bara för det demo- kratiska samtalet utan också för att stärka med- borgarnas delaktighet i demokratin. Indikator: Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet Det finns 154 folkhögskolor och 11 studieförbund (inklusive 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 godkände Folkbildnings- rådet S:ta och Holma folkhögskola som statsbidragsmottagare fr.o.m. och Sankt Ignatios folkhögskola fr.o.m. . Dessutom har Folkbildnings- rådet godkänt att den judiska utbildnings- stiftelsen får starta försöks- verksamhet i samarbete med . Indikator: Fördelning av folkhögskolor och studie- förbund i landet Enligt redovisning är både folkhögskolor och studieförbund spridda över landet. erbjöd 151 folkhögskolor verksamhet i 136 kommuner. Av de nya folk- högskolor som har startats har de flesta etablerats i någon av landets större städer. Dessutom har ett antal folkhögskolor flyttat sin verksamhet från lands- bygd till stad och många folkhögskolor har etablerat filialer i städer. Vad gäller studie- förbunden så finns det studiecirkelverksamhet i landets alla 290 kommuner men de enskilda studieförbunden har inte kontor i varje kommun. I relation till kommunernas invånar- antal är antalet deltagare i studiecirklar störst i landets glesbygdskommuner. har antalet deltagare i folkhög- skolan ökat i landets storstäder och större städer, medan verksamheten minskat något i förorts- kommuner och pendlingskommuner. återfanns av folkhögskolornas deltagare i långa kurser i storstäder, större städer eller förortskommuner. har sam- verkat med närmare 8 500 föreningar i olika utvecklings- och utbildningsinsatser runt om i . Det har bl.a. handlat om att stärka föreningarna genom att öka kunskapen om föreningsarbete, ledarförsörjning och värde- grundsarbete. genomfördes 135 000 arrangemang med 1 100 000 deltagare (ej unika deltagare). genomfördes inriktade på värdegrundsarbete. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsut- vecklingen Folkbildningen är en mötesplats för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Statens stöd till folkbildningen syftar till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Indikator: Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön redovisar att kvinnorna är fler än männen på folkhögskolorna. var av deltagarna i folkhögskolornas långa kurser kvinnor. Deltagarna i folkhög- skolornas kurser är yngre än deltagarna i studieförbundens verksamheter och deltagarna i allmän kurs är yngst. Medelåldern var bland deltagarna i allmän kurs och bland del- tagarna i särskild kurs 2015. av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i särskild kurs var . av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i särskild kurs var eller äldre. Indikator: Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön Enligt redovisning deltog ca 1,7 miljoner grupprapporterade studiecirkeldeltagare i 272 500 studiecirklar. Bland deltagarna var kvinnor och män. Vidare deltog 739 000 deltagare i annan folkbildningsverksamhet, varav 65 pro- cent var kvinnor och män. Studieförbundens deltagare är betydligt äldre än deltagarna på folkhögskolans allmänna kurs. Av studieförbundens deltagare hade fyllt och var . Av de unika deltagarna var under . fanns av studie- förbundens cirkeldeltagare i landets storstäder och större städer. redovisar att av del- tagarna i studiecirklar, kurser, barnkultur och utvecklingsarbete var kvinnor och män. Indikator: Andel utrikes födda deltagare i folk- högskolans långa kurser och i studiecirklar Enligt vad redovisar ökar andelen utrikes födda deltagare både inom folkhögskolans långa kurser och i studieför- bundens studiecirklar. var av deltagarna i allmän kurs utrikes födda medan motsvarande andel var i de särskilda kurserna. Bland studiecirkeldeltagarna var andelen utrikes födda deltagare . I annan folkbildningsverksamhet var andelen utrikes födda lägre, närmare bestämt . Indikator: Andel deltagare med funktionsnedsätt- ning i folkhögskolornas långa kurser respektive i studieförbundens studiecirklar Enligt redovisning var det av deltagarna i allmän kurs och av del- tagarna i särskild kurs som hade någon form av funktionsnedsättning. Vidare var det av deltagarna i studiecirkelverksamhet som hade funktionsnedsättning i någon form. Indikator: Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser Mot bakgrund av den kraftigt ökade invand- ringen till initi- erades en ny satsning som innebär att studieförbunden (även folkhögskolor) genomför verksamheter för asylsökande och nyanlända i anläggningsboende i syfte att stärka deras kunskaper i svenska språket, om samhället och främja deras del- tagande i samhällslivet. för- delar medel till verksamheterna enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Verksamheterna har benämningen Svenska från dag ett. Sammantaget nådde de tio studieförbunden 73 500 deltagare (inte unika personer). Verksam- heterna har huvudsakligen anordnats som studiecirklar och de vanligaste tematiska insats- erna har varit svenska som främmande språk, svenska, samhällsvetenskap och jämställdhet. Av studie Jämställdhet inom folkbildningen (dnr U2015/01605/UF) fram- gick att kvinnor och män ofta väljer olika kursinriktning på folkhögskolor och i studie- Av studien framgick även att jämställdhetsinsatser genomförs av av folkhögskolorna och av studieförbunden. Jämställdhetsinsatserna är främst inriktade på arbetsmiljö, arbetsorganisa- tion och personalens fortbildning. Mot denna bakgrund beslutades att skulle ingå i nätverket för jämställdhetsintegrering för myn- digheter för att kunna utveckla jämställdhets- arbetet inom folkbildningen. Etableringskurser för nyanlända genomförs av folkhögskolorna . Kurserna finansie- ras genom att Arbetsförmedlingen lämnar bidrag till . Målgruppen är personer som omfattas av lagen (2010:197) om etable- ringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Folkhögskolorna anordnar utbildningar som är långa och som innehåller studier i svenska samt arbetsförberedande och orien- terande insatser. deltog ca 2 000 personer i etableringskurserna vid totalt 91 folkhögskolor. Av deltagarna var ca 950 kvinnor och ca 1 050 män. Förstärkningsbidrag och särskilt utbildningsstöd fördelade 2015 totalt till folkhögskolorna som kostnadsrelaterat bidrag riktade till deltagare med funktionsnedsättning och till deltagare som är utrikes födda och har bristande kunskaper i det svenska språket. Till studieförbunden fördelas ett motsvarande förstärkningsbidrag som uppgick till för personer med funktionsnedsättning och utrikes födda. Vidare fördelar Specialpedagogiska skol- myndigheten särskilt utbildningsstöd för att underlätta studierna på folkhögskola för personer med funktionsnedsättning. avsattes totalt för särskilt utbildningsstöd. Specialpedagogiska skol- myndigheten fördelade den största delen av detta stöd, ca , till folkhög- skolorna medan lämnades till universitet och högskolor. Av det beviljade bidraget till folkhögskolor avsåg bidrag till stödpersoner medan avsåg särskilda utbildningsinsatser. I genomsnitt kunde 5 100 deltagare per termin studera på folkhögskola med hjälp av stödpersoner. Den största gruppen sett till antal personer var 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 deltagare med neuropsykiatrisk funktionsned- sättning. Förutom bidraget till stödpersoner beviljades 88 folkhögskolor bidrag för särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser för del- tagare med funktionsnedsättning. Vidare för- delades till för teknisk anpassning av studie- material för synskadade och personer med dövblindhet. Störst andel av medlen () har beviljats för tolkkostnader. till antal mottagande skolor är det flest som har beviljats bidrag till anpassning av teknisk utrustning och merkostnader för läromedel. Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk bedrivs inom folkhögskolor med sär- skilt statligt stöd. lämnade Myndigheten för i bidrag till folkhögskolor för dessa tolkutbildningar. Utbildningen till teckenspråks- och dövblind- tolk genomförs till sin större del som en fyraårig utbildning. Det genomsnittliga antalet deltagare per termin på teckenspråks- och dövblind- tolkutbildningen uppgick till 239 jämfört med 272 . Totalt slutförde 39 personer teckenspråkstolkutbildning med god- känt resultat och 48 personer . –2015 har i genomsnitt 12 personer påbörjat skrivtolk- utbildningen och 10 personer har slutfört utbildningen med godkänt resultat. En kontakttolk tolkar mellan enskilda personer som inte behärskar svenska och representanter för svenska myndigheter. Det var fyra folkhög- skolor och fyra studieförbund som genomförde kontakttolkutbildningar . I genom- snitt var det 3,5 sökande per plats till den ettåriga utbildningen och 5,3 sökande per plats till den tvååriga utbildningen (Statistisk årsrapport , Myndigheten för ). Utbildningarna vid studieförbund genomförs som bundna, ettåriga, sammanhållna grundut- bildningar på halvtid. Utbildningarna vid folk- högskolor genomförs som distansutbildningar, på halvtid eller på kvartsfart. Myndigheten för betalade ut bidrag om till folk- högskolor och ändamål. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 studerade i genomsnitt 322 personer på den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk, varav 189 kvinnor och 133 män. Andelen som slutförde sin utbildning med god- känt resultat ökade från 2015. En folkhögskola och två studieförbund har genomfört validering av yrkesverk- samma tolkar som saknar auktorisation, vilket innebär att de kan få ett utbildningsbevis utan att behöva gå den sammanhållna grundutbildningen. 18 av de 58 personer som påbörjade validerings- processen fick ett sådant utbildningsbevis . Översyn av kontakttolkutbildningen och tecken- språkstolkutbildningen Myndigheten för () redovisade på regeringens upp- drag rapporten på fler utbildningsvägar för att bli kontakttolk. Myndigheten föreslog att en tvåårig utbildning till kontakttolk införs och att denna utbildning ska genomföras inom . Vidare föreslogs att en kort tolkutbildning baserad på moduler som kan anpassas efter den studerandes behov införs inom folkbildningen och att en ny möjlighet till certifiering av tolkkvalifikationer införs. MYH framförde även att det finns behov av en djupare utredning som kan belysa konsekvenserna av förslagen . Regeringen har därför tagit initiativ till att en konsekvensanalys av MYH:s förslag genomförs. MYH redovisade vidare på regeringens uppdrag en översyn av samhällets behov av kontakttolkar (Samhällets behov av kontakttolkar, slutrapport ). Myndigheten konstaterar att samhällets behov av kontakt- tolkar har ökat . De myndigheter, kommuner, landsting och tolkförmedlingar som myndigheten varit i kontakt med vid genom- förandet av översynen betonar att de har ett stort behov av tolkar och att det råder brist på framför allt utbildade eller auktoriserade rätts- och sjukvårdstolkar. Även på lite (3−5 år) bedömer de flesta aktörer att de har ett fortsatt högt behov av tolkar. Av översynen framgår vidare att de flesta tolkar är verksamma i , och medan tillgången varierar i övriga landet. I mindre kommuner kan det ta innan tolk finns att tillgå. tionsverket och har brist på rättstolkar och landstingen behöver fler sjuk- vårdstolkar. Kommunerna efterfrågar fler platstolkar. De tolkspråk som efterfrågas är främst arabiska, dari, somaliska och tigrinja. Flera kommuner betonar att tolkar i dari är särskilt angeläget eftersom kommunerna tagit emot många ensamkommande barn med det språket som modersmål. De tolkspråk som efterfrågas mest kan dock snabbt förändras beroende på flyktingsituationen. Statskontoret redovisade rapporten Det framtida behovet av tecken- språks- och skrivtolkar (Statskontoret 2015:25). I rapporten bedömer Statskontoret att det antal personer som har utbildats till teckenspråkstolkar är för många i förhållande till samhällets behov av teckenspråkstolkar. Stats- kontoret föreslår därför bl.a. att teckenspråks- tolkutbildningen ska minska i omfattning och att den aktuella nivån på bidraget till tecken- språkstolkutbildning därför är tillräcklig. Stats- kontoret ansåg vidare att samhällets behov av skrivtolkar kommer att öka. Mot bakgrund av Statskontorets rapport fick Myndigheten för () i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa en plan för hur antalet utbildningsplatser inom teckenspråkstolkutbildningen kan anpassas till det minskade statsbidraget till teckenspråkstolk- utbildning samt hur många utbildningsplatser som den framtida skrivtolkutbildningen ska om- fatta. MYH redovisade rapporten av antalet utbildningsplatser för teckenspråkstolk- och skrivtolkutbildningen. I rapporten föreslås att antalet anordnare av teckenspråks- och dövblindtolkutbildningar ska minska från sju stycken till tre fr.o.m. höst- terminen 2017. Bidraget till teckenspråkstolk- utbildning beräknas kunna räcka till drygt 75 nya beviljade platser vilket utgör en halvering av antalet platser jämfört med . MYH föreslog vidare att antalet utbildningsplatser inom skriv- tolkutbildningen ska utökas samt att skriv- tolkutbildningen bör lyftas in i . Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkbildningen, särskilt folkhögskolorna, har en lång tradition av att genomföra verksamhet för personer med kortare formell utbildningsbak- grund än befolkningen i genomsnitt. Folkbild- ningen bidrar därigenom till att utjämna utbild- ningsklyftor i samhället. Indikator: Andel deltagare utan gymnasieutbild- ning Deltagarna i folkhögskolornas kurser har kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Enligt redovis- ning var det så mycket som av deltagarna i folkhögskolans all- männa kurs som endast hade förgymnasial utbildning (grundskola, folkskola eller mot- Många av deltagarna i studieförbundens verk- samhet hade högre utbildning. Andelen med endast förgymnasial utbildning uppgick till bland deltagarna i studieförbundens verksamhet jämfört bland befolkningen som helhet. Andelen med efter- gymnasial utbildning uppgick till bland studieförbundens deltagare jämfört bland befolkningen som helhet.