prop · H303127 · 2016-05-23 00:00:00 — All näringsverksamhet som bedrivs med fartyg skulle kunna omfattas, t.ex. kustsjöfart, skärgårdstrafik och trafik på inre vattenvägar eller sjöar. Re- geringen anser mot denna bakgrund, i likhet med utredningen, att en av- gränsning till fartyg som är utsatta för internationell konkurrens är alltför långtgående. Regeringen föreslår därför att ett fartyg för att vara kvalifi- cerat huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. Att fartyget huvudsakligen ska användas i internationell fart eller inri- kes fart i ett annat land innebär att fartyget till eller mer ska användas i sådan trafik (jfr prop. 1999/2000:2, del 1, s. 502 ff.). För far- tyg som ägs eller hyrs in en del av året ska bedömningen av om fartyget huvudsakligen har varit i internationell fart eller inrikes fart i utlandet gö- ras för den del av året som fartyget har ägts eller hyrts in. Definitionen tas in i den nya paragrafen 39 b kap. 6 § IL. Regeringens förslag: avses en koncern av sådant slag som anges i årsredovisningslagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat för- Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.2.1 och 5.3.1 ska förutsättningarna för tonnagebeskattning delvis bedömas på Eftersom begreppet koncern har olika innebörd i olika lagar bedöms en definition av begreppet öka förutsebarheten och underlätta tillämpningen av bestämmelserna. Det är önskvärt att även koncerner där en annan juridisk person än ett aktiebolag är moderbolag omfattas. koncerndefinitionen i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554) kan alla fysiska och juridiska personer som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning, koncernredovisning eller delårsrapport vara moder- Regeringen anser därför i likhet med utredningen att koncernde- finitionen ska knytas till årsredovisningslagen. Förenklat innebär årsredovisningslagens definition att om ett företag, Prop. 2015/16:127 moderföretaget, innehar mer än hälften av rösterna i en annan juridisk person, dotterföretaget, så ingår företagen i samma koncern. Det finns även några andra i årsredovisningslagen beskrivna sätt att skapa ett kon- cernförhållande. Definitionen tas in i den nya paragrafen 39 b kap. 7 § IL. Regeringens förslag: Den som bedriver eller har för avsikt att bedriva kvalificerad rederiverksamhet ska efter ansökan godkännas av Skatte- verket för tonnagebeskattning. Företag som ingår i en koncern ska godkännas för tonnagebeskatt- ning bara om alla företag i koncernen, som bedriver eller har för avsikt att bedriva kvalificerad rederiverksamhet, är godkända för eller an- söker om godkännande och godkänns för tonnagebeskattning. Regeringens bedömning: Det bör inte ställas krav på att företag ska ställa utbildningsplatser till förfogande för att bli godkända för Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak Av utredningens förslag framgår det inte tydligt att en förutsättning för godkännande är att alla företag i en koncern som be- driver eller har för avsikt att bedriva kvalificerad rederiverksamhet an- söker om och godkänns för tonnagebeskattning. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att argumenten mot utbildningsplatser inte är övertygande och att frågan bör analyseras Skälen för regeringens förslag och bedömning: Tonnagebeskattning Ett val av tonnagebeskattning bör dock vara bindande för en Detta för att systemet inte ska möjliggöra byten mellan tonnagebeskattning och konventionell beskattning föranledda av t.ex. förändringar i konjunkturen. Det ska således inte vara möjligt för ett företag att tonnagebeskattas under de år som företaget går med vinst och beskattas konventionellt under de år som företaget går med förlust. peiska kommissionen har vidare i fråga om system med tonna- gebeskattning uttalat att ett av de viktigaste elementen i tonnageskatte- systemen är att rederierna ska välja mellan tonnagebeskattning och kon- ventionell beskattning och vara bundna av detta val . för att förhindra att företagen utnyttjar fördelarna med den bästa disponi- bla skatteordningen efter eget godtycke (C-58/2007). Ett system med godkännande i förväg i form av ett ansökningsförfaran- de där valet av tonnagebeskattning är bindande framstår som den lämpli- gaste lösningen för att förhindra byten mellan de två beskattningssyste- Företag som vill tonnagebeskattas ska därför, som utredningen fö- reslår, ansöka om och godkännas för tonnagebeskattning i förväg. 2015/16:127 stämmelserna om ansökan för godkännande bör lämpligen utformas med bestämmelserna om godkännande för F-skatt som förebild. Frågan om hur lång bindningstiden ska vara behandlas i avsnitt 5.8. Eftersom tonnagebeskattning är frivilligt kommer två parallella be- skattningsmetoder att vara tillämpliga . Det finns därmed en risk att företagen kommer att försöka utnyttja fördelarna i respektive sys- tem genom att organisera verksamheten så att verksamheter med stora vinster läggs i företag som tonnagebeskattas och verksamheter där vins- ten kan neutraliseras genom stora avskrivningar läggs i företag som be- skattas konventionellt. Företag som bedriver kvalificerad rederiverksam- het i en koncern bör därför inte kunna välja olika beskattningsmetoder. En koncernregel finns även i andra länders tonnageskattesystem och är en sådan åtgärd som kommissionen särskilt beaktar vid bedömningen av om den stödberättigade verksamheten ska anses vara avgränsad från an- nan verksamhet. Utredningen föreslår mot bl.a. denna bakgrund att före- tag som ingår i en koncern ska godkännas för tonnagebeskattning bara om alla företag inom koncernen, som avser att bedriva kvalificerad re- deriverksamhet, ansöker om godkännande. Regeringen instämmer i den- na bedömning. I förhållande till den av utredningen föreslagna lagtexten förtydligas att en förutsättning för godkännande är att alla företag i en koncern som bedriver eller har för avsikt att bedriva kvalificerad rederi- verksamhet ska vara godkända eller ansöka om och godkännas för tonna- gebeskattning. Fråga är därefter om ytterligare villkor ska ställas för att en ansökan om tonnagebeskattning ska godkännas. På grund av de senaste årens ut- flaggning av svenska fartyg har antalet utbildningsplatser ombord för stu- denter på landets sjöfartshögskolor minskat. För att kunna söka arbete efter utbildningen måste studenter få behörighet. För att få behörighet måste även fartygsförlagd praktik ha genomförts. Utbildningsplatser om- bord på fartyg är därför helt avgörande för möjligheten att få arbete. Utredningen har därför övervägt om ett krav för tonnagebeskattning ska vara att utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på kvalifice- rade fartyg. Krav på att ställa utbildningsplatser till förfogande ombord finns i fråga om sjöfartsstödet enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd. Det system med utbildningsplatser som finns inom ramen för sjöfartsstödet hanteras av Transportstyrelsen som avgör från fartyg till fartyg hur många platser ett fartyg ska ha. En sådan ordning bedöms enligt utredningen inte kunna införlivas i skattesystemet. Ett separat sys- tem med utbildningsplatser bedöms inte heller som lämpligt. Eftersom ett företag kan få både sjöfartsstöd och tonnagebeskattas finns det dessutom en risk för en dubbelreglering av kravet på utbildningsplatser. Till skill- nad från Kammarrätten i gör regeringen bedömningen att det inte bör ställas krav på utbildningsplatser ombord för att godkännas för tonnagebeskattning. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, och att ett nytt kapitel, 13 a kap. SFL, in- förs. Förslaget tas in i de två nya paragraferna 13 a kap. 2 och 3 §§ SFL. Ansökan om godkännande för tonnagebeskattning Prop. Regeringens förslag: Den som vill bli godkänd för tonnagebeskatt- ning ska ansöka om detta hos senast före ingången av det första beskattningsår som ansökan avser. Ansökan ska innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att ska kunna bedöma om förutsättningarna för tonnage- beskattning är uppfyllda. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Ut- redningen föreslår att ansökningstiden ska vara samt att även principerna för fördelning av tillgångar samt inkomster och utgifter mellan olika verksamheter ska anges i ansökan. Remissinstanserna: anser att det bör tydliggöras att upp- gifterna i ansökan inte påverkar frågan om det i deklarationen har läm- nats en oriktig uppgift om fördelning av bl.a. inkomster och utgifter. Även principerna för skuldfördelning bör enligt anges i an- sökan för att verket ska kunna se hur verksamheten är kapitaliserad. Skälen för regeringens förslag: Den som bedriver kvalificerad rederi- verksamhet och som vill att verksamheten ska tonnagebeskattas ska an- söka hos om godkännande för tonnagebeskattning i förväg. Enligt utredningens förslag skulle ansökningstiden vara . En ansökningstid föreslogs även i lagrådsremissen. Vid be- stämmande av ansökningstidens längd bör hänsyn tas till såväl vikten av att ett system med tonnagebeskattning kan börja tillämpas som att ska ha möjlighet att begära eventuella kom- pletteringar och göra de kontroller som är nödvändiga innan ansökan kan godkännas. Regeringen föreslår därför att den som vill bli godkänd för tonnagebeskattning ska ansöka om godkännande senast före ingången av det första beskattningsår som ansökan avser. Ansökan ska, som utredningen föreslår, innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att ska kunna bedöma om förutsättningarna för tonnagebeskattning är uppfyllda. Enligt utredningens förslag ska företagen även ange principerna för fördelning av tillgångar samt inkomster och utgifter mellan olika verk- samheter i ansökan. efterfrågar ett förtydligande av vilken betydelse dessa uppgifter har för bedömningen av om det i deklarationen har lämnats en oriktig uppgift. Regeringen konstaterar att uppgiften om fördelning av bl.a. inkomster och utgifter saknar betydelse för bedöm- ningen av om förutsättningarna för tonnagebeskattning är uppfyllda. Det är enligt regeringens mening därför lämpligare att sådana uppgifter läm- nas i inkomstdeklarationen. Frågan om uppgiftsskyldighet i inkomst- deklarationen behandlas i avsnitt 5.10. Förslaget tas in i de två nya paragraferna 13 a kap. 4 och 8 §§ SFL. 2015/16:127 5.3.3 Ägar- och verksamhetsförändringar i en koncern Regeringens förslag: Om ett företag som bedriver kvalificerad rederi- verksamhet utan att vara godkänt för tonnagebeskattning kommer att ingå i en koncern där det finns ett företag som är godkänt för tonnage- beskattning, ska det förstnämnda företaget ansöka om godkännande för tonnagebeskattning. Om ett företag som ingår i en koncern där det finns ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning börjar bedriva kvalificerad rederi- verksamhet, ska det förstnämnda företaget ansöka om godkännande för tonnagebeskattning. Ansökan ska ha kommit in till från den dag då företaget kom att ingå i koncernen respektive började be- driva kvalificerad rederiverksamhet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: FAR avstyrker förslaget. Enligt FAR bör förvärv av ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning inte medföra att öv- riga företag inom koncernen måste ansluta sig till systemet med tonna- gebeskattning. FAR anser att anmälningstiden bör förlängas till sex må- nader alternativt att anmälan ska göras före den tidpunkt då företaget ska lämna inkomstdeklarationen för det beskattningsår då förvärvet skedde. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.3.1 ska ett företag som ingår i en koncern kunna godkännas för tonnagebeskattning bara om alla företag i koncernen som bedriver eller har för avsikt att be- driva kvalificerad rederiverksamhet är godkända eller ansöker om god- kännande och godkänns för tonnagebeskattning. För att upprätthålla den- na koncernregel är det nödvändigt att reglera ägar- och verksamhets- förändringar inom en koncern. Det kan röra sig om en ägarförändring som innebär att ett företag som bedriver kvalificerad rederiverksamhet utan att vara godkänt för tonnagebeskattning kommer att ingå i samma koncern som ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning. Det kan även vara fråga om en verksamhetsförändring som innebär att ett företag som ingår i en koncern börjar bedriva kvalificerad rederiverksamhet och det i koncernen redan finns ett annat företag som är godkänt för tonnage- beskattning. Utredningen föreslår att det företag som inte är godkänt för tonnagebeskattning i dessa situationer ska ansöka om godkännande för tonnagebeskattning från förändringen. Regeringen in- stämmer, i motsats till FAR, i utredningens förslag. Förslaget tas in i de två nya paragraferna 13 a kap. 5 och 6 §§ SFL. Regeringens förslag: Om ett företag som inte är godkänt för tonnage- beskattning genom en fusion eller fission tar över en kvalificerad rede- riverksamhet eller ett kvalificerat fartyg från ett annat företag som är godkänt för tonnagebeskattning, ska det övertagande företaget ansöka om godkännande för tonnagebeskattning. Ansökan ska ha kommit in till från den dag då fusionen eller fissionen blev genomförd. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt utredningens förslag är skyldigheten för ett övertagande företag att ansöka om godkännande för tonnagebeskattning inte begränsad till de fall där det övertagande företaget tar över en kvalificerad rederi- verksamhet eller ett kvalificerat fartyg. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat för- slaget. Skälen för regeringens förslag: Eftersom valet av tonnagebeskattning är bindande bör det regleras vad som ska gälla när ett företag som är god- känt för tonnagebeskattning ingår i en fusion av två eller flera företag och när ett sådant företag delas i två eller flera företag (fission). Enligt utredningens förslag ska det företag som genom en fusion eller fission tar över tillgångar samt skulder och förpliktelser hos ett företag som är godkänt för tonnagebeskattning ansöka om godkännande för ton- nagebeskattning. Regeringen anser i likhet med utredningen att ett över- tagande företag i en fusion eller fission ska vara bundet av det eller de övertagna företagens val av tonnagebeskattning. En annan ordning skulle innebära att ett företag genom en fusion eller fission skulle kunna lämna systemet med tonnagebeskattning (se avsnitt 5.8). Ett övertagande företag som vid en fission tar över en icke kvalificerad verksamhet bör dock inte åläggas en skyldighet att ansöka om godkän- nande för tonnagebeskattning. Skyldigheten för ett övertagande företag att ansöka om godkännande bör därför begränsas till de fall där det över- tagande företaget tar över en kvalificerad rederiverksamhet eller ett kva- lificerat fartyg. Regeringen föreslår därför att om ett företag som inte är godkänt för tonnagebeskattning genom en fusion eller fission tar över en kvalificerad rederiverksamhet eller ett kvalificerat fartyg från ett annat företag som är godkänt för tonnagebeskattning, ska det övertagande före- taget ansöka om godkännande för tonnagebeskattning. Ansökan ska ha kommit in till från den dag då fusionen eller fissionen blev genomförd. Bestämmelser om be- skattning vid fusioner och fissioner finns i 37 kap. inkomstsskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Av 37 kap. 8 § IL framgår att en fusion eller fission ska anses genomförd när det överlåtande företaget har upplösts. Det bör enligt Lagrådet klargöras vilka effekter det får på tonnagebe- skattningen när det överlåtande företaget upplöses eller godkännande inte ges eller ansökan inte görs. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.8.2. Förslaget tas in i den nya paragrafen 13 a kap. 7 § SFL. 5.3.5Från när gäller ett godkännande? Regeringens förslag: Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tidigast från och med det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår då beslutet om godkännande meddelades. Ett godkännande för tonnagebeskattning som beviljas det överta- gande företaget efter en fusion eller fission gäller från och med det be- skattningsår som börjar som det överlåtande företagets sista beskattningsår. Om företagen har olika beskattningsår gäller godkän- nandet från och med det beskattningsår som börjar närmast före det överlåtande företagets sista beskattningsår. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Av utredningens förslag framgår det inte tydligt att godkännandet gäller från och med det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår då beslutet om godkännande meddelades. Utredningen föreslår inte några särskilda bestämmelser för godkännande som beviljas det övertagande företaget efter en fusion eller fission. Remissinstanserna: framhåller att hand- läggningstiden hos , eller en fördröjning till följd av ett över- klagande, kan medföra att ikraftträdandetidpunkten förskjuts framåt i ti- den för den skattskyldige. Vid ett slutligt bifall till ansökan innebär detta enligt samfundet en negativ behandling på den skattskyldiges bekostnad. Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i utredningens bedömning att ett bindande val att verksamheten ska tonnagebeskattas bör ha gjorts senast vid ingången av det första beskattningsår som tonna- gebeskattning ska ske. Enligt utredningens förslag ska ett beslut om godkännande för tonnage- beskattning gälla från och med det beskattningsår som följer närmast då beslutet om godkännande meddelades. Som advo- katsamfund framhåller kan en sådan ordning medföra att inträdet i syste- met fördröjs till följd av exempelvis ett överklagande. Regeringen anser trots detta att den av utredningen föreslagna lösningen är den mest lämp- liga. Regeringen föreslår att det förtydligas att godkännandet för tonna- gebeskattning gäller tidigast från och med det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår då beslutet om godkännande meddela- des. När det gäller en ansökan om tonnagebeskattning som görs av det övertagande företaget efter en fusion eller fission behövs det särskilda regler för att kontinuiteten av tonnagebeskattning inte ska brytas. Rege- ringen föreslår därför att ett godkännande för tonnagebeskattning som beviljas det övertagande företaget efter en fusion eller fission ska gälla från och med det beskattningsår som börjar som det överlåtan- de företagets sista beskattningsår. Om företagen har olika beskattningsår ska godkännandet gälla från och med det beskattningsår som börjar när- mast före det överlåtande företagets sista beskattningsår. Därmed kom- mer perioden med tonnagebeskattning att vara sammahängande även vid fusioner och fissioner. Det bör enligt Lagrådet klargöras vilka effekter det får på tonnagebeskattningen när det överlåtande företaget upplöses eller godkännande inte ges eller ansökan inte görs. Denna fråga behand- las i avsnitt 5.8.2. Ett beslut om godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. 2015/16:127 Den som inte längre vill att verksamheten ska tonnagebeskattas måste begära att godkännandet ska återkallas. När en sådan begäran ska göras och förutsättningarna för att begäran ska beviljas behandlas i avsnitt 5.8.1. Förslaget tas in i den nya paragrafen 13 a kap. 9 § SFL. Regeringens förslag: För varje kvalificerat fartyg som ingår i den kvalificerade rederiverksamheten ska en inkomst baserad på fartygets Inkomsten per påbörjat dygn som företaget äger eller hyr in fartyget är summan av följande framräknade tal: – fartygets nettodräktighet som överstiger 0 men inte 1 000 multi- pliceras av prisbasbeloppet, – fartygets nettodräktighet som överstiger 1 000 men inte 10 000 multipliceras av prisbasbeloppet, – fartygets nettodräktighet som överstiger 10 000 men inte 25 000 multipliceras av prisbasbeloppet, och – fartygets nettodräktighet som överstiger 25 000 multipliceras med Om ett fartyg ägs eller hyrs in av flera företag fördelas inkomsten som har beräknats per påbörjat dygn mellan företagen efter deras andel i fartyget. Inkomsten av den kvalificerade rederiverksamheten beräknas genom att inkomsterna för respektive fartyg läggs samman (tonnageinkomst). Tonnageinkomsten ska tas upp som intäkt. Från intäkten får avdrag Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att beräkningen av tonnageinkomsten ska baseras på vissa procenttal av prisbasbeloppet per 100 nettotonnage i stället för Remissinstanserna: Trafikanalys anger att kopplingen till prisutveck- lingen innebär en risk för att det svenska systemet blir mindre konkur- renskraftigt ju högre prisutvecklingen i blir. verket (ESV) anser att indexeringen bör följa de befintliga reglerna för indexering av energiskatter, det vill säga med förändringen av konsu- mentprisindex (KPI). Skälen för regeringens förslag: Tonnagebeskattning innebär att resul- tatet av den kvalificerade rederiverksamheten bestäms schablonmässigt utifrån nettodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksam- Av Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjö- transport (2004/C 13/03) framgår att kommissionen endast godkänner sådana stödordningar som har en skattebelastning för ett visst tonnage som i stort överensstämmer med de ordningar som redan har godkänts. 2015/16:127 Flertalet länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har system med tonnagebeskattning. Dessa länders system är utformade så att ett schablonbelopp multipliceras med det antal dagar som företaget förfogar över respektive fartyg. Schablonbeloppen anges i olika inter- . Intervallerna överensstämmer i stort mellan länderna. Utredningen har studerat andra EES-länders system med tonnage- beskattning och föreslår en liknande modell. Enligt utredningens förslag ska inkomsten för varje kvalificerat fartyg och därmed även tonnage- inkomsten bestämmas schablonmässigt utifrån det antal påbörjade dygn som företaget äger eller hyr in fartyget, fartygets nettodräktighet samt prisbasbeloppet. Inkomsten räknas fram med hjälp av olika intervall. När det gäller nivån på inkomsten föreslår utredningen ett genomsnitt av nivåerna i och . Regeringen instämmer i utredningens förslag om grunderna för in- komstberäkningen. Regeringen delar även utredningens ambition att sys- temet med tonnagebeskattning ska vara konkurrenskraftigt gentemot våra närmaste grannländer och att inkomstintervallen bör vara i paritet med dessa länders nivåer. Trafikanalys anger att kopplingen till prisutvecklingen vid inkomst- beräkningen innebär en risk för att det svenska systemet blir mindre kon- kurrenskraftigt ju högre prisutvecklingen i blir. Regeringen in- stämmer i att effekten kan bli den som Trafikanalys påtalar, men delar utredningens bedömning att inkomsten bör indexeras för att undvika att löpande uppräkningar av inkomsten måste göras lagstiftningsvägen. Till skillnad från ESV anser regeringen att inkomsten bör baseras på en andel av prisbasbeloppet som är den normala indexeringen i inkomstskatte- lagen (1999:1229), förkortad IL. Prisbasbeloppet är kopplat till konsu- mentprisindex och avser att visa prisutvecklingen för den privata in- hemska konsumtionen i . Utredningen föreslår att inkomsten ska beräknas per 100 nettotonnage. Termerna nettotonnage och nettodräktighet har samma betydelse. De är båda ett mått för de utrymmen som finns tillgängliga i fartyget för in- tjänande av frakt (under däck) och biljettintäkter. Termen nettodräktighet definieras i förordningen (1994:1162) om skeppsmätning. Nettodräktig- het är enligt 1 § förordningen om skeppsmätning ett jämförelsetal baserat bl.a. på fartygets nyttiga volym, fastställt enligt reglerna i bilaga 1 till internationella skeppsmätningskonvention. Regeringen anser mot denna bakgrund att termen nettodräktighet bör användas i stället för nettotonnage. För att förenkla beräkning föreslår regeringen att inkoms- ten ska beräknas per nettodräktighet i stället för per 100 nettotonnage. Inkomsten per påbörjat dygn som företaget äger eller hyr in fartyget