prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.7 Omräkningsfaktorer i pris- och löneomräkningen av myndigheters förvaltningsanslag -0,08 Källa: ESV, och egna beräkningar. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden. Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. Sjukpenningen påverkas t.ex. av inkomstindex och prisbasbelopp medan föräldraförsäkringen påverkas av timlön och prisbasbelopp. –2020 väntas pris- och löneutvecklingen ta fart, vilket medför ökningar av transfererings- utgifterna dessa år. Sammanlagt ökar utgifterna med ca till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Nedan redovisas förklaringar till de större utgiftsförändringarna. I avsnitt 4 finns en närmare beskrivning av den makro- ekonomiska utvecklingen –2020. De inkomstgrundade pensionerna i ålders- pensionssystemet står för huvuddelen av den utgiftsökning som är hänförlig till den makroekonomiska utvecklingen –2020. Ålderspensionssystemet följer normalt löne- utvecklingen i samhället, som avspeglas i inkomstindex. kommer inkomstindex att beräknas utifrån förändringen i nominell genomsnittsinkomst . befinner sig ålders- pensionssystemet i en period av balansering, vilket innebär att pensionerna i stället följer balansindex. Balansindex består av inkomstindex och det s.k. balanstalet som är ett mått på pensionssystemets finansiella ställning. används vid beräkningen av balansindex i stället för balanstalet ett s.k. dämpat balanstal. Syftet med förändringen är att skapa en jämnare utveckling av pensionerna. Den makroekonomiska utvecklingen väntas medföra att utgifterna för ålderspensions- systemet ökar med 9–2016–2020. Biståndet ökar till följd av växande bruttonationalinkomst Utvecklingen av bruttonationalinkomsten bedöms öka biståndsramen med ca 2016–2020. Begreppet volymförändringar innefattar bl.a. utvecklingen av antalet personer i transfererings- systemen och längden som en person finns i ett transfereringssystem. I begreppet ingår också förändringar av nivån på styck- kostnader i transfereringssystem som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utveck- lingen. Utgiftsökningar om sammanlagt är hänförliga till volymförändringar, främst på grund av att antalet barn och pensionärer ökar över tiden. Utgifter relaterade till utgiftsområde 8 Migration ökar kraftigt , jämfört med föregående år men minskar . Nedan redovisas förklaringar till de större utgiftsförändringarna som beror på volymförändringar. Fler barn och pensionärer Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta att öka med (se tabell 8.8). Ökningen beror dels på att fler barn föds, dels på att fler barn invandrar. Det ökade antalet barn medför att antalet barnbidrag väntas öka med (se tabell 8.8). Detta medför ökande utgifter under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Antalet personer med inkomstpension beräknas öka markant framöver (se tabell 8.8). Ökningen beror dels på demografiska faktorer, dvs. att pensionärerna blir fler, dels på att de blivande ålderspensionärerna i allt högre utsträckning har haft en pensionsgrundande inkomst. De blivande pensionärerna har också en i genomsnitt högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer, vilket innebär att de inte väntas erhålla garantipension i samma utsträckning. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension minska mellan 2015 och 2020 (se tabell 8.8). En svagare utveckling av inkomstpensionerna under slutet av perioden innebär att antalet pensionärer som till någon del erhåller garantipension ökar marginellt . Sammantaget innebär dessa trender att en successivt växande andel av de samlade pensionsutbetalningarna från statens budget och ålderspensionssystemet kommer att utbetalas från ålderspensions- systemet, och att de pensioner som betalas ut från statens budget under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom successivt minskar. Ökande utgifter för nyanlända Ett flertal konflikter och fattigdom i vår omvärld har bidragit till att ett mycket stort antal människor har tvingats lämna sina hemländer. tog 2015 emot 162 877 asylsökande, vilket var en fördubbling jämfört med . har dock väsentligt färre sökt asyl i , vilket medfört att Migrations- verket har reviderat ned prognosen för antalet asylsökande. I utgiftsprognosen för utgifts- område 8 Migration återspeglas denna utveckling genom minskade utgifter med . Utgifts- förändringarna under utgiftsområde 8 Migration påverkar också utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, eftersom en del av kostnaderna för de asylsökandes första tid i avräknas från biståndsramen. En effekt av de minskande utgifterna för migration blir därför att utgifterna för internationellt bistånd ökar. Den genomsnittliga vistelsetiden i mot- tagningssystemet för personer som sökt asyl var 181 890 personer. Antalet beräknas gradvis minska, för att vid utgången av 2016 uppgå till 123 800 personer. Enligt planeringsantagande väntas omkring 62 900 personer beviljas uppehållstillstånd 2016 och därmed bli kommunplacerade. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 och insatser för etablering av nyanlända under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas öka från 2016 till 2018, för att sedan minska till 2020. För mottagandet får kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det stora antalet ensamkommande barn och ungdomar som sökte asyl i har stor effekt på utgifterna under utgiftsområdet . Detta eftersom kommunerna får särskild ersättning för mottagandet av dessa barn och ungdomar och de dessutom oftast stannar inom kommunens omsorg. Av de som beviljas uppehållstillstånd är ungefär hälften 20–. De flesta av dessa personer skrivs in i etableringsuppdraget, vars syfte är att underlätta inträdet på arbets- marknaden. Deltagare i etableringsuppdraget är berättigade till etableringsersättning . uppgick antalet deltagare i etablerings- uppdraget till ca 48 400 personer. Antalet deltagare i etableringsuppdraget förväntas öka kraftigt fram , då det beräknade antalet deltagare uppgår till ca 87 900 personer, för att därefter minska till ca 55 400 personer 2020 (se tabell 8.8). Utgifter för statlig assistansersättning väntas öka Antalet personer som får personlig assistans med ersättning från staten förväntas minska 2016 jämfört med , för att sedan ligga på en nivå. bedöms det genomsnittliga antalet beviljade timmar per brukare fortsätta öka (se tabell 8.8). Samman- taget bedöms utgifterna för statlig assistans- ersättning öka 2016–2020. är utgiftsökningen särskilt markant. Det beror på att utgifterna är tillfälligt lägre eftersom övergår från förskotts- till efterskottbetalning av ersättningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.8 Volymer inom olika transfereringssystem 35,8%kv 33,2%kv 64,2%m 66,8%m 46,1%kv 45,9%kv 53,9%m 54,1%m 98,5%kv2 98,4%kv2 101,3%m2 101,4%m2 63,5%kv 64,1%kv dagar (netto)1, 36,5%m 35,9%m 66,5%kv 67,7%kv penningdagar (netto)1, 33,5%m 32,3%m 59,7%kv 59,7%kv 40,3%m 40,3%m 46,8%kv 46,9%kv 53,2%m 53,1%m 54,2%kv 53,3%kv 45,8%m 46,7%m 80,0%kv 79,6%kv 20,0%m 20,4%m 77,7%kv 76,8%kv 22,3%m 23,2%m 52,1%kv 52,1%kv 47,9%m 47,9%m 49,9%kv 50,0%kv 50,1%m 50,0%m 88,0%kv 81,7%kv 12,0%m 18,3%m 74,7%kv 73,8%kv penningdagar (netto)1, 25,3%m 26,2%m 54,8%kv 54,5%kv 45,2%m 45,5%m (netto)1, miljoner 43,5%kv 42,7%kv 56,5%m 57,3%m 48,3%kv 47,7%kv 51,7%m 52,3%m 59,3%kv 60,1%kv 40,7%m 39,9%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslöshetstal och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. Siffrorna beaktar inte effekten av reformer som föreslås och aviseras i denna budgetproposition. 1Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . 2Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. Därför summerar inte andelarna till . procent av det genomsnittliga antalet timmar beviljad assistans . Motsvarande siff ra för männen var . 3 Bruttoräknat antal. När stödmottagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands u ppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 482 200 personer 2014 och 475 900 personer 2015. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem Antalet personer som försörjs i olika ersättningssystem har betydelse för utgifts- utvecklingen. Så kallade helårsekvivalenter möjliggör jämförelser mellan olika transfere- ringssystem, eftersom volymer i många fall mäts på olika sätt i olika transfereringssystem (t.ex. antal dagar i sjukpenningen och genomsnittligt antal personer i sjuk- och aktivitetsersättningen). Två personer som är sjukskrivna på halvtid bildar tillsammans en helårsekvivalent. Även personer med sjuklön, dvs. sjukfrånvaro från vecka två, räknas in i beräkningen av en helårsekvivalent. Tabell 8.9 inkluderar alltså både personer som är i arbete och personer som står utanför arbetsmarknaden. Sammanställningen av helårsekvivalenter i tabellen grundar sig på statistik över faktiska utbetalningar. I tabellen redovisas antalet helårsekvivalenter i transfereringssystem rela- terade till arbetslöshet och ohälsa, dvs. outnyttjad potentiell arbetskraft. Frivillig frånvaro som t.ex. studier, och andra liknande transfereringssystem är inte inkluderade i tabellen. Tabellen inkluderar också ekonomiskt bistånd som är en utgift, vilket medför dubbelräkningar eftersom individer som erhåller ersättning från statliga ersättningsystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Antalet helårsekvivalenter som andel av befolkningen i åldersgruppen 20–beräknas minska . Antalet helårsekvivalenter minskar även i absoluta tal för sjuk- och aktivitetsersättningen, arbetslöshetsersättningen och arbetsmarknadspolitiska program. –2016 var antalet helårsekvivalenter exkl. ekonomiskt bistånd som andel av befolkningen i åldrarna 20–i genomsnitt . –2014 var motsvarande siffra i genomsnitt . –2020 beräknas det genomsnittliga antalet helårsekvivalenter som andel av befolkningen i åldersgruppen 20–bli . Jämfört med ekonomiska vår- proposition har beräknat antal helårsekvivalenter reviderats ned (se tabell 8.9). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.9 Helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkning i procent inom parantes -8,9 -13,4 -16,7 -19,4 -21,9 (3,5) (3,9) (4,1) (4,2) (4,2) (4,2) (4,2) -3,8 -6,8 -9,2 -11,3 -12,9 (5,4) (5,3) (5,0) (4,9) (4,7) (4,6) (4,5) -4,5 -3,8 -4,0 -5,9 -8,3 (1,5) (1,4) (1,3) (1,2) (1,2) (1,2) (1,2) -4,8 -1,3 -1,7 (3,0) (2,9) (2,8) (2,8) (2,7) (2,7) (2,8) -8,1 -34,8 -36,7 (0,5) (0,7) (0,9) (1,3) (1,4) (1,1) (0,9) -19,4 -11,5 -36,4 -72,7 -81,5 (14,0) (14,3) (14,2) (14,3) (14,1) (13,8) (13,5) -2,5 -7,5 (1,8) (1,7) (1,7) (1,6) (1,6) (1,6) (1,7) -17,0 -9,7 -35,8 -75,7 -89,6 (15,8) (16,0) (15,9) (15,9) (15,7) (15,4) (15,2) -0,3 -0,1 -0,5 -1,1 -1,3 Anm.: Beloppen avser åldersgruppen 20–och är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Siffrorna beaktar inte effekten av reformer som föreslås och aviseras i denna budgetproposition . 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Från och med 2015 är även traineejobb och extratjänster inkluderade. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk - och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättn ing. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade ekonomiskt bistånd. Källa: Egna beräkningar och . När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts regelbundet sedan utgiftstaket infördes och justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen. De utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå 2016 bidrar till ökade utgifter om jämfört med . Detta beror främst på att vissa stöd har flyttats till utgiftssidan i stället för att som tidigare budgeteras på inkomstsidan. –2020 beräknas de tekniska justeringarna uppgå till 0–. En del av förändringarna av de takbegränsade utgifterna –2020 förklaras av andra faktorer än beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makro- ekonomiska förändringar eller volymer. Dessa övriga faktorer består exempelvis av EU-avgiften och förändringar av anslagsbehållningar. Den främsta förklaringen till utvecklingen av posten Övriga utgiftspåverkande faktorer är att avgiften till Europeiska unionen fluktuerar mycket . Fluktuationen beror framför allt på retroaktiva rabatter på medlemsavgiften. Därutöver påverkas posten Övriga utgifts- påverkande faktorer av variationer i storleken på de avräkningar som kan göras från biståndsramen på grund av kostnader för mottagande av asylsökande. Denna faktor är särskilt markant 2016 jämfört med . 8.4Uppföljning av utgifterna i statens budget och takbegränsade utgifter Utgifterna i statens budget , inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar, bedöms enligt den aktuella prognosen bli lägre än de beslutade utgiftsramarna (se. Denna utveckling beror på minskningar av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 utgifterna under flera olika utgiftsområden, bl.a. utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Minsk- ningen motverkas dock delvis av en stor ökning av utgifterna under utgiftsområde 8 Migration (se diagram 8.1). I tabell 8.11 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområdena, beslutade och före- slagna ändringar i budgeten samt de prognos- tiserade utgifterna för varje utgiftsområde och för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade i budgeten. Nedan redogörs för de utgiftsområden där avvikelserna mellan utgiftsprognoserna och de ursprungligt anvisade medlen är som störst. Tabell 8.10 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2016 -6,9 -6,2 -0,8 sidan av statens budget -0,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2015/16:FiU10). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källa: Egna beräkningar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.11 Utgifter 2016 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,9 Försvar och samhällets krisberedskap -0,1 -0,1 -4,1 -2,1 -6,4 -1,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -5,4 -7,3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -3,5 -4,0 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,2 -0,2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,9 -0,9 Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,3 -0,6 -0,8 -5,4 -4,7 -2,0 -2,0 -0,9 -3,2 -2,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -0,5 -2,8 -2,3 -0,3 -0,3 Allmän miljö- och naturvård -0,3 -0,1 -0,5 -1,6 -1,1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -2,5 -2,5 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -6,2 -6,2 Avgiften till Europeiska unionen -4,1 -3,1 -6,9 -43,1 -0,8 -37,0 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2015/16:FiU10). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat i statens budget enligt beslut efter förslag i propositionerna Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146, bet. 2015/16:42, rskr. 2015/16:210) och Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:316) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2). Källa: Egna beräkningar. Diagram 8.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20161 för vissa utgiftsområden -3,5 -3,2 -5,4 -5,4 -6,2 1 Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2015/16:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Upprevideringen förklaras av det stora antalet asylsökande som kom , vilket har lett till att fler är inskrivna i mottagningssystem än enligt de beräkningar som låg till grund för budgeten . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Nedrevideringen förklaras till största del av att inför efterskottsbetalning av den statliga assistansersättningen fr.o.m. . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Nedrevideringen beror bl.a. på att färre personer är i behov av sjukersättning och att öknings- takten på inflödet till sjukförsäkringssystemet har justerats ned jämfört med tidigare beräkningar. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Nedrevideringen beror bl.a. på minskad arbets- löshet, vilket innebär lägre utgifter för a–kassan, och mindre efterfrågan på subventionerade anställningar än vad som beräknades i budgeten . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Nedrevideringen förklaras till största del av att det finns ett flertal nya satsningar inom skolområdet där statsbidrag ännu inte söks fullt ut eller där det tar tid för att bygga upp en ny verksamhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 nedrevidering av de medel som beräknats för traineeutbildning och utbildningskontrakt. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Nedrevideringen beror främst på ett lägre ränteläge jämfört med vad som prognostiserades vid framtagandet av budgeten . Det har medfört väsentligt högre överkurser i samband med att har emitterat statsobligationer. Därutöver har räntebetal- ningarna på lån i svenska kronor blivit lägre än vad som beräknades vid framtagandet av budgeten. Förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på anslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i myndighetens planering. I regel uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av myndighetens förvaltningsanslag. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. I budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna inte fördelad per utgiftsområde utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna 2016 kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel med hänsyn tagen till förslag till ändringar i budgeten, indragningar av anslags- medel och medgivna överskridanden (se tabell 8.12). kommer anslagsbehållningarna att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än totalt anvisade medel i budgeten , med beaktande av de ändringar som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget och som föreslås i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Anslagsbehållningarna kommer att minska i den mån utgifterna överstiger totalt anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. Efter förslag i propositionen Vårändrings- budget beslutades om anslagsökningar under t.ex. utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utgifterna har emellertid i den aktuella prognosen reviderats ned och de totala utgifterna i statens budget är lägre än de ursprungligt anvisade medlen i budgeten . Anslagsbehållningarna beräknas därför öka mellan /16 och /17. Tabell 8.12 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2016 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Anvisat i vårändringsbudget för 20163 Förslag till höständringsbudget för 20164 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats. 1Enligt Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2015/16 FiU1, rskr 2015/16:51). 3Enligt beslut efter förslag i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:316) och Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146, bet. 2015/16:42, rskr. 2015/16:210). 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2). Källa: Egna beräkningar. 8.5Förändring av de takbegränsade utgifterna sedan 2016 års ekonomiska vårproposition ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2020. proposition görs en reviderad beräkning. Förändringarna jämfört med vårpropositionen redovisas i tabell 8.13, fördelade på olika förklaringsfaktorer. Tabell 8.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i 2016 -0,1 -0,4 -0,9 -2,0 -3,0 -5,9 -9,8 -13,0 -23,8 -27,5 -40,2 -44,7 -8,6 -3,6 -9,3 -4,0 -0,2 -1,3 -6,0 -2,5 -16,3 -15,1 -37,6 -35,9 1 Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. 3Posten beräkningsteknisk överföring redovisas inte längre på utgiftssidan i statens budget. Beloppen som redovisas i tabellen överensstämmer med den beräkningstekniska överföringen ekonomiska vårproposition (prop 2015/16:100). Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.14 redovisas förändringarna av utgiftsramarna –2020 i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen. Utgifterna inom respektive utgiftsområde är fördelade på samma förklaringsfaktorer som i tabell 8.13 (i tabell 8.14 utgörs kolumnen Övrigt av summan av posterna Reviderad pris- och löneomräkning, Tekniska justeringar, Minskning av anslagsbehållningar, Beräkningsteknisk överföring till hushållen och Övrigt). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.14 Förändring av utgiftsramar jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Inklusive tekniska justeringar. De förändringar som föranleder teknisk justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 5.2. 2Posten beräkningsteknisk överföring redovisas inte längre på utgiftssidan i statens budget. Beloppen som redovisas i tabellen överensstämmer med den beräkningstekniska överföringen ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 föreslagna och aviserade reformer 2017–2020 För varje utgiftsområde sammanfattas i tabell 8.15 anslagseffekterna av de reformer som regeringen i denna proposition föreslår och aviserar –2020 samt av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2).