prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — har dessutom infört en ordning där de även tar fram en tidsatt åtgärdsplan för de aktiviteter som myndigheten kommer att vidta med anledning av ISF:s rapporter. lämnade ISF 17 rapporter till regeringen. Myndigheten publicerade dessutom tre arbetsrapporter, två skrivelser och tre s.k. working papers. har myndigheten också utvecklat en ny publikationsserie som heter ISF kommenterar och som har karaktär av kunskapsunderlag för att lyfta fram fakta som är relevanta för en pågående debatt eller som på andra sätt är en kommentar till aktuella områden. Myndigheten publicerade två ISF kommenterar . har också åtta vetenskapliga artiklar blivit publicerade. ISF deltar regelbundet i konferenser bl.a. i syfte att sprida sina granskningsresultat. har myndigheten också arrangerat en konferens med fokus på likformighet i rättstillämpningen. ISF föreläser även om sin verksamhet och om sina aktuella granskningar. är ISF en av de myndigheter som har i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. I ett första steg ska ISF redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering, i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Betänkandet Skapa tilltro – Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen (SOU 2015:46) är ett resultat av begäran om att låta utreda frågan om reguljär tillsyn inom socialförsäkringsområdet (rskr. 2011/12:161). Betänkandet innehåller förslag som har betydelse för ISF:s verksamhet. behandlats och ärendet bereds nu i . Se vidare avsnittet politikens inriktning. Internationellt samarbete inom socialförsäkringen är en del av en internationell värld, vilket avspeglas i socialförsäkringssystemen. Ett exempel på detta är det faktum att av de ca 2,76 miljoner kvinnor och ca 2,82 miljoner män som enligt var försäkrade , så var av kvinnorna och av männen födda i ett annat land än . Av dessa var födda inom . Ett annat exempel är att det var 119 000 kvinnor och män som var bosatta utomlands och som fick svensk allmän pension 2015. Av dessa personer var det som fick utbetalning av pension till något annat EU- /EES-land eller till . antog 17 globala mål för hållbar utveckling under samlingsnamnet Agenda 2030. Genom detta globala ramverk har världens länder förbundit sig att tillsammans verka för att uppnå långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Social trygghet har en viktig roll för att uppnå målen i denna agenda; Alla människor ska omfattas av socialt skydd. Regeringen har tillsatt en delegation som har i uppdrag av att stödja och stimulera genomförande av FN:s Agenda 2030. Ett flertal myndigheter, däribland och , har också fått i uppdrag att kartlägga och redovisa hur deras verksamheter bidrar till möjligheter att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen kommer också att bjuda in till ett seminarium där relevanta aktörer kan diskutera hur man bäst når målen för ökad social trygghet inom ramen för åtaganden inom Agenda 2030 och politiken för global utveckling. tillsattes en särskild utredning (S 2014:17) om svensk social trygghet i en internationell värld. Utredaren ska se över försäkringsvillkoren i de svenska sociala trygghetssystemen och tillämpningen av villkoren. Med social trygghet avses här förmåner inom socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården. Översynen ska göras utifrån de nya förutsättningar som globaliseringen ger i en unionsrättslig och internationell Syftet är att ta fram ett tydligt, hållbart och lättillgängligt regelverk avseende försäkringstillhörighet. Regeringen anser att det är viktigt att utifrån en unionsrättslig kontext tydliggöra vilka personer som vid migration till och från ska ha tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen avseende de bosättningsbaserade förmånerna. Utredningen har därför fått ett tilläggsuppdrag att se över dessa frågor. Utredningen ska redovisas . undertecknade ett socialförsäkringsavtal med . Avtalet ska godkännas av parlamenten i de båda länderna, innan avtalet kan börja tillämpas. trygghet (KST, ett rådgivande organ inom EU) har arbetet bl.a. fokuserats kring hur medlemsstaterna kan behålla och utveckla starka och moderna sociala trygghetssystem som garanterar skälig levnadsstandard och värnar systemens långsiktiga hållbarhet. har det varit särskilt fokus på pensionssystemen, där KST bl.a. tog fram en särskild rapport kring dessa frågor. I rapporten framkommer bl.a. att kvinnor i de allra flesta EU-länderna i genomsnitt har avsevärt lägre pensioner än män. Även i är skillnaderna i pension mellan kvinnor och män stora. ses denna fråga över inom . Se vidare i Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. I KST hölls även första övergripande diskussioner kring Kommissionens annonserade förslag om en pelare av sociala rättigheter. Denna diskussion kommer att fortsätta , utifrån de teman som presenterats i förslaget. arbetar med utvecklingen av ett it-system, of Information (EESSI). Detta är ett it-system som ska hjälpa socialförsäkringsorgan i hela EU/EES att snabbare och säkrare kunna utbyta information i enlighet med EU-förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, nedan kallad . Systemet beräknas bli klart . I samordnas myndigheternas arbete med förberedelserna för EESSI av . Det finns ett väl utvecklat samarbete mellan de nordiska länderna avseende socialförsäkringsområdet. har arbetet främst varit inriktat på att verka för genomslag i EU för frågor som är av gemensamt intresse för de 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 nordiska länderna, t.ex. vissa moderniseringar av . En annan viktig fråga som har behandlats är den om vilken information som finns tillgänglig i gränsöverskridande situationer samt ifall det finns behov av att utveckla densamma. Inom ramen för för social- och hälsopolitik pågår därför en översyn av den nordiska socialförsäkringsportalen. Även nationellt pågår ett arbete med att se över myndigheternas informationsgivning i gränsöverskridande situationer genom ett uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen. trädde samtliga bilaterala nordiska avtal rörande möjligheten till arbetslivsinriktad rehabilitering i bosättningslandet i kraft och i och med detta har ett prioriterat nordiskt gränshinder inom socialförsäkringsområdet blivit löst. Sjukpenningtalet har ökat kraftigt . Regeringen bedömer att målet för utgiftsområdet om en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro därmed inte är uppfyllt. Uppgången i sjukfrånvaron har varit mer markant för kvinnor än för män. Det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv bedöms inte heller vara uppfyllt utifrån sjukfrånvarons mycket ojämna könsfördelning. Sjukfrånvaro försvårar såväl en jämn fördelning av makt och inflytande och möjligheten att vara en aktiv medborgare, som möjligheten att ge och få omsorg på lika villkor och möjligheten till ekonomisk självständighet. Ökningen i sjukfrånvaro förklaras av att både antalet sjukfall har blivit fler och att sjukfallen blivit längre. Ett skäl till att sjukfallen i genomsnitt blivit längre är att andelen med psykiatriska diagnoser, som ofta genererar långa sjukfall, har ökat. Det är därför viktigt att metoderna för bedömningar av arbetsförmåga och stöd för återgång i arbete vid dessa diagnoser utvecklas av såväl , arbetsgivare som hälso- och sjukvården. Åtgärder med denna inriktning ingår i regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Regeringen kan konstatera att nybeviljandet av sjukersättning är historiskt lågt. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 nybeviljades 6 500 kvinnor och 5 200 män denna ersättning. Vad gäller sjukpenningtalet uppgick det och enligt senaste prognos bedöms sjukpenningtalet 2020 uppgå . Regeringen ser allvarligt på sjukfrånvarons utveckling och att målet om en låg och stabil sjukfrånvaro inte är uppfyllt. kan det konstateras att ökningstakten nu avtar. Regeringen bedömer att åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro har lett till en ökad medvetenhet om allvaret i sjukskrivningsfrågan och därigenom till en ökad mobilisering bland olika aktörer för att bryta uppgången av sjukfrånvaron. Åtgärdsprogrammet bedöms ha bidragit till att ökningstakten av sjukfrånvaron nu avtar. Av de enskilda åtgärder som regeringen har vidtagit bedöms insatserna som syftar till att stärka handläggning vara särskilt betydelsefulla. Som framgår av avsnitt 3.4.2 har fått en permanent resursförstärkning om i syfte att stärka sjukförsäkringshandläggningen. Utifrån delredovisningar samt utifrån den dialog som förs med myndigheten, kan regeringen konstatera att många olika förbättrande åtgärder nu vidtas inom myndigheten. En samlad plan för att minska sjukfrånvaron är framtagen, vilken innehåller ett flertal åtgärder för att utveckla och stärka myndighetens sjukförsäkringshandläggning, men också för att utveckla samverkan med såväl arbetsgivarna som hälso- och sjukvården. Regeringen ser positivt på de insatser som har vidtagit och bedömer att de sammantaget bidrar till att ökningstakten för sjukpenningtalet nu har börjat avta. Åtgärder på myndigheten har även bidragit till att en ökad andel beslut fattas i rätt tid enligt rehabiliteringskedjans lagstadgade tidsgränser, vilket tyder vidare på en mera rättssäker handläggning. De allra flesta ärenden bedöms i anslutning till tidsgränserna. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av att kartlägger och identifierar behovet av arbetslivsinriktad rehabilitering. Det är i detta sammanhang viktigt att har ett väl fungerande samarbete med Arbetsförmedlingen och att arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser vidtas vid behov så att den som är sjukskriven eller har aktivitetsersättning utvecklar eller återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. En grundläggande uppgift för är att bedöma rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Regeringen har tidigare konstaterat att det finns brister i myndighetens utrednings- och bedömningsarbete i sjukförsäkringshandläggningen. Ett viktigt verktyg och stöd för handläggarna vid bedömning av arbetsförmåga är de försäkringsmedicinska utredningarna. Det är därför positivt att nu beställer fler sådana utredningar inom den ekonomiska ramen för verksamheten. Regeringen vill betona vikten av tydliga riktlinjer och ett systematiskt arbete för att nå en samsyn hos kring dessa utredningar, beträffande när och i vilka ärenden som en utredning kan vara lämplig att använda. Det krävs också tydliga riktlinjer och kontinuerlig kompetensutveckling som ger handläggarna det stöd som behövs för att uppnå en enhetlig handläggningsprocess. Men fortsatt arbete krävs En särskild utmaning är den höga personalomsättningen inom sjukförsäkringshandläggningen. Det är angeläget att myndigheten vidtar åtgärder för att komma tillrätta med denna utveckling. Även hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen behöver utvecklas. Inom ramen för regeringens överenskommelse med SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess har utvecklingsinsatser vidtagits inom hälso- och sjukvården som bidragit till att sjukskrivning i allt större utsträckning ses som en del av vård och behandling. De utvecklingsinsatser som pågår för att undvika att normala livshändelser bedöms som sjukdom och att främja individens återgång i arbete är särskilt viktiga för att förebygga och förkorta sjukskrivning. Ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning är oroande Regeringen ser mycket allvarligt på ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning. Därför är ett av de sju prioriterade områdena i regeringens åtgärdsprogram att skapa bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete. Orsakerna bakom ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning är flera och komplexa. Det är därför en utmaning för flera politikområden att stärka ungas hälsa och underlätta övergången från studier till arbetslivet. Utformningen av sjukförsäkringen och handläggning kan påverka utvecklingen genom en rättstillämpning av hög kvalitet och genom att underlätta en övergång till arbete eller studier för dem som har fått aktivitetsersättning. Regeringen bedömer att samordningsförbunden har en viktig funktion för att åstadkomma förstärkta insatser för unga, bl.a. unga med aktivitetsersättning. Det är dock få personer med aktivitetsersättning som omfattas av sådana insatser. finns, som framgår i avsnitt 3.4.2, indikationer på att samordningsförbundens insatser bidrar till att unga med aktivitetsersättning närmar sig arbetsmarknaden i något större utsträckning än dem som inte deltagit i insatser finansierade av samordningsförbunden. Det är avgörande för både individens livskvalitet och sjukförsäkringens stabilitet att det är rätt personer som får aktivitetsersättning. Många som ansöker om aktivitetsersättning har ingen eller liten erfarenhet av arbetslivet. Bedömningen av arbetsförmågan i relation till hela arbetsmarknaden kan då bli särskilt svår. Därför är det angeläget att vidareutvecklar prövning och utredning av arbetsförmågan före beslut om aktivitetsersättning. Att den som har fått sin skolgång förlängd på grund av funktionsnedsättning får ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning kan öka risken för ett långvarigt beroende av sjukförsäkringen. I betänkandet Moderniserad studiehjälp föreslås att aktivitetsersättning vid förlängd skolgång istället ersätts med studiestöd (SOU 2013:52). Betänkandets förslag bereds i . Behov av en mer jämställd och rättssäker arbetsskadeförsäkring Regeringen anser att utvecklingen av arbetsskadeförsäkringen är otillfredsställande. Beviljandet i arbetsskadeärenden är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män, vilket åtminstone delvis anses bero på att kunskapsläget är olika vad avser riskerna i kvinnors och mäns arbetsmiljöer. Det är också otillfredsställande att många fler ansökningar om livränta än tidigare avslås på grund av att varaktighetskravet avseende nedsättningen av inkomstförmågan inte har kunnat styrkas. Av dessa skäl har regeringen tillsatt utredningen mer jämställd och rättssäker försäkring vid arbetsskada (dir. 2016:9). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 även i uppdrag att se över andra frågor som exempelvis arbetskada till följd av mobbning och reglerna om rehabilitering vid arbetsskada. Regeringen bedömer att inte fullt ut har uppfyllt sitt arbetsgivarpolitiska ansvar , framförallt på grund av ökad intern sjukfrånvaro och hög och ökande personalomsättning. påbörjades en omfattande rekrytering till handläggningen av sjukförsäkringen till följd av ökade volymer, men på grund av hög personalomsättning har antalet handläggare inte ökat i önskvärd takt. Om myndigheten inte lyckas komma till rätta med personalomsättningen ser regeringen en risk att målet inom sjukförsäkringen inte nås. Det är därför angeläget att vidtar relevanta åtgärder för att minska personalomsättningen, säkerställa en god kompetensförsörjning och bromsa utvecklingen av den interna sjukfrånvaron. Förhindra osakliga könsskillnader i handläggning Mot bakgrund av de skillnader i beslut och handläggning mellan kvinnor och män som identifierat inom flera förmåner är det viktigt att myndigheten tar steget vidare och analyserar om dessa skillnader är osakliga eller inte, och om så är fallet, vidtar åtgärder för att eliminera dessa. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska modellen och har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. De har också bidragit till ökad jämställdhet, en rättvisare fördelning av de ekonomiska resurserna och medverkat till både social sammanhållning och ekonomisk tillväxt. Det är därför viktigt att fortsatt värna våra starka offentliga trygghetssystem vilket förutsätter tydliga krav och effektiv kontroll. Arbetet med att sprida kunskap och att främja starka sociala trygghetssystem och god samordning av trygghetsförmåner är därför prioriterat både i en europeisk och en internationell kontext, inte minst eftersom det underlättar fri rörlighet och bidrar till samhällen som håller ihop. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 För att bryta den nuvarande uppgången i sjukfrånvaron och utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män beslutade regeringen att anta ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården har identifierats som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I åtgärdsprogrammet har regeringen identifierat sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas för att öka hälsan i samhället, bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron. Många initiativ har tagits och regeringen kan konstatera att resultat har åstadkommits. Den snabba ökningen av sjukfrånvaron som pågått har bromsats upp , men det återstår att helt stoppa ökningen och vända utvecklingen mot en stabil och låg sjukfrånvaro. För att uppnå detta bedömer regeringen att åtgärdsprogrammet behöver utvecklas vidare. I det följande redovisas de ytterligare åtgärder som regeringen bedömer nödvändiga för att nå en stabil och låg sjukfrånvaro. Utveckla de arbetsplatsnära insatserna Att nödvändiga insatser vidtas på arbetsplatserna är centralt för att skapa en effektiv sjukskrivningsprocess. Forskning visar att arbetsplatsnära insatser tidigt i en sjukskrivning är den rehabilitering som har störst potential att bidra till att individen återgår i arbete. Arbetsgivarna har ett särskilt ansvar för att nödvändiga anpassnings- och rehabiliteringsåtgärder vidtas på arbetsplatserna. För att tillförsäkra att individerna får den rehabilitering eller andra insatser som behövs för att kunna återfå arbetsförmågan och återgå i arbete har insatser gjorts inom ramen för åtgärdsprogrammet. Sjukskrivna arbetstagare behöver få bättre stöd för att kunna återgå i arbete. I detta syfte har promemorian Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna (Ds 2016:8) utarbetats och remissbehandlats . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslagen (S2016/04724/SF). I anslutning till att förslagen till hälsoväxling remitterades erbjöd regeringen parterna på arbetsmarknaden möjligheten att i stället komma överens om lösningar som på ett trovärdigt sätt minskar Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring (S2016/05357/SF). Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete parterna har kommit överens om för deras fortsatta arbete. Regeringen bedömer att de aviserade åtgärderna kan medföra så väl förbättringar i arbetsmiljön som bättre möjligheter för sjukskrivna anställda att återgå i arbete. I förlängningen bedöms detta kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar. Regeringen kommer därför inte att lämna förslag om hälsoväxling i denna proposition. Regeringen avser att tillsammans med arbetsmarknadens parter följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Utgångspunkten för denna uppföljning är att sjukfrånvaron för respektive sektor vid utgången av 2020 ska vara nere på den nivå som gällde 2013. Denna nivå är nödvändig för att kunna nå regeringens uppsatta mål om en låg och stabil sjukfrånvaro. Regeringen har även inlett ett arbete med att se över hur rehabiliteringsinsatserna kan stärkas i rehabiliteringskedjan. För att ge arbetsgivarna stöd i sitt arbete med rehabilitering och anpassning har regeringen gett i uppdrag att utvärdera och överväga hur det nuvarande arbetsplatsnära stödet till arbetsgivarna kan utvecklas. En utvärdering av det arbetsplatsnära stödet, inklusive eventuella förslag till förbättringar, kommer att redovisas till regeringen . Regeringen kommer därefter att ta ställning till hur stödet till arbetsgivarna kan utvecklas och hur rehabiliteringsinsatserna kan stärkas. Utveckla hälso- och sjukvårdens insatser I regeringens fortsatta arbete kommer hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen att vara ett prioriterat utvecklingsområde. Regeringen avser att teckna en tvåårig överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att stimulera fortsatta utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården som bidrar till en effektiv sjukskrivningsprocess. Regeringen kan konstatera att de åtgärder som har vidtagits inom ramen för överenskommelserna med SKL har bidragit till att sjukskrivningsfrågan är mer närvarande inom hälso- och sjukvården. kan regeringen konstatera att sjukskrivningsfrågan genom dessa insatser inte blivit en integrerad del i landstingens verksamhet. Syftet med det arbete som nu inleds är att i ökad utsträckning samordna sjukskrivningsfrågan med hälso- och sjukvårdens övriga strukturer. Regeringen har för avsikt att vidta följande insatser: –Inom ramen för överenskommelsen med SKL ger regeringen stimulansmedel till landstingen för koordinatorsfunktioner som samordnar insatserna både internt i hälso- och sjukvården och externt med arbetsgivare och . Regeringen avser att se över förutsättningarna för att införa permanenta funktioner för rehabiliteringskoordinering inom hälso- och sjukvården, vilket bl.a. den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit. –Studier visar att ökade insatser från hälso- och sjukvården kan innebära ökade kostnader för landstingen, som kostnaderna för sjukförsäkringen minskar. Om- vänt kan uteblivna insatser inom vården leda till ökade kostnader för sjukförsäkringen. Någon form av finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården kan bidra till ett effektivare utnyttjande av de ekonomiska resurserna i samhället och därigenom till bättre vård för patienterna. och i län har hemställt om att regeringen utreder förutsättningarna för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och sjukvården. Regeringen anser att möjligheterna till finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården bör övervägas i syfte att ytterligare stärka sjukskrivningsprocessen och förbättra stödet till sjukskrivna. Hur en sådan finansiell samordning kan utformas bör analyseras i särskild ordning. –Det finns vissa studier som indikerar att kvinnors sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter (se vidare avsnitt 3.4.2). har gjort en undersökning som visar att våld i nära relationer förekommer relativt ofta. En äldre studie från visade att läkemedelsmissbruk var vanligt förekommande bland sjukskrivna . Kunskaperna i dessa frågor är dock begränsade. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 för att ge ISF i uppdrag att undersöka förekomsten av sociala problem, t.ex. våld i nära relationer eller missbruk, i samband med sjukskrivningar. –En arbetsgrupp inom kommer att bildas med representanter från och i syfte att säkerställa att behövligt kunskapsstöd utarbetas för primärvården och att råd för sjukskrivning ingår i detta stöd. –Försäkringsmedicinska utredningar är ett verktyg för att bättre kunna ta ställning till arbetsförmågan i samband med bedömningen av rätten till ersättning. regleras ansvaret för dessa utredningar genom årliga överenskommelser med SKL. Ett arbete pågår i för att ta fram ett lagstöd för landstingen att göra de försäkringsmedicinska utredningarna. –För att främja kunskaperna om vilka insatser som är effektiva för att främja patienters återgång i arbete har regeringen avsatt för forskning inom området med utlysning (se vidare avsnitt 3.4.2). Regeringen avser att reservera ytterligare medel för ändamålet i kommande överenskommelse med SKL. Utveckla insatserna för unga med aktivitetsersättning Regeringen vill underlätta för unga med sjukdom eller funktionsnedsättning att komma i arbete. Förslag med denna inriktning har remitterats i promemorian Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen (Ds 2016:5). Regeringen lämnar nu dessa förslag i avsnitt 3.6. Som framgår i avsnitt 3.4.3 bereds i betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:53).