prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — 3.gäldenärens tillgångar och skulder med uppgift om varje borge- 4.vilka skulder som har anknytning till företagarens närings- verksamhet, 5.huruvida den som driver eller har drivit näringsverksamheten är eller har varit föremål för konkurs eller förhandling om offentligt ackord, 6.hur näringsverksamheten drivs eller har drivits, 7.omständigheter som särskilt ska beaktas vid skälighetsbedöm- ningen, och 8.gäldenärens och dennes familjs personliga och ekonomiska förhållanden som i övrigt är av betydelse för prövning av frågan om F-skuldsanering ska beviljas. Gäldenären ska bifoga årsredovisning eller årsbokslut för det senast avslutade räkenskapsåret för näringsverksamheten. Om en revisions- berättelse har upprättats, ska även denna bifogas. Om den som driver eller har drivit näringsverksamheten är eller har varit föremål för konkurs eller ackordsförhandling, ska till ansökan bifogas viss utredning från konkurs- eller ackordsärendet. förslag: Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår en annan lagteknisk lösning för hur uppgifter i en konkursbouppteckning ska kunna ersätta uppgifter i ansökan. Vidare föreslår inte utredningen att en upprättad revisionsberättelse ska bifogas ansökan. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i förslaget eller har inga invändningar mot det. 2015/16:125 på att det inte är tillräckligt att enbart lägga konkursförvaltarens förvaltarberättelse – så som den ska utformas – till grund för bedömningen av hur företagaren skött sina skyldigheter rörande bokföring, betalning av skatter och avgifter. Skälen för regeringens förslag F-skuldsanering ställer högre krav på gäldenären För att skuldsaneringssystemet ska ha allmänhetens förtroende måste utredningen vara av sådan kvalitet och omfattning att ett ärende kan prövas med tillräcklig grad av säkerhet och att felbedömningar i möj- ligaste mån kan undvikas. Å andra sidan måste det finnas en praktisk möjlighet för företagaren att leva upp till lagens krav. Det får inte ställas så höga krav på innehållet i ansökan att företagare av denna anledning inte ansöker om skuldsanering. Regeringen föreslår i avsnitt 5.3 flera förändringar av ansöknings- förfarandet i förslaget till ny skuldsaneringslag. Genom de föreslagna ändringarna ska ansökningsförfarandet bli enklare och effektivare genom att borgenärerna får ett större ansvar för redovisningen av skulderna. För- slagen lämnas mot bakgrund av att det framkommit att ansöknings- förfarandet ofta i sig utgör ett hinder för evighetsgäldenären att ansöka eller fullfölja en ansökan om skuldsanering. F-skuldsanering riktar sig emellertid mot en annan målgrupp. Det finns anledning att anta att denna gäldenärskategori har bättre förutsättningar att kunna redogöra för sin ekonomiska situation jämfört med övriga fysiska personer som ansöker om skuldsanering. Utgångspunkten bör därför vara att gäldenären bör ta ett större ansvar för utredningen i ett ärende om F-skuldsanering än i ett ärende om skuldsanering enligt för- slaget till ny skuldsaneringslag. Denna utgångspunkt lyfts även fram av vissa remissinstanser, t.ex. Svensk Inkasso och . För att kunna avgöra om en F-skuldsanering ska beviljas krävs det till- räcklig information om gäldenärens personliga och ekonomiska för- hållanden. Det bör inte komma i fråga att sänka kravet på utredningen och därmed riskera att det inte går att avgöra skuldsaneringsfrågan på ett rättssäkert sätt. Det ligger i sakens natur att mer begränsad information om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden medför att risken för felbedömningar ökar. En sådan ordning skulle innebära en risk för att systemet får ett lägre förtroende och att skuldsaneringsformen som sådan ifrågasätts. Det är därför viktigt att utredningen är av sådan kvalitet att F-skuldsanering endast beviljas de företagare som uppfyller lagens krav. De krav på utredningen som gäller enligt skuldsanerings- lag och som föreslås gälla även fortsättningsvis bör därför också gälla för en F-skuldsanering. En ansökan om F-skuldsanering bör innehålla uppgift om gäldenärens personnummer och kontaktuppgifter samt uppgifter som visar att gälde- nären har anknytning till (se även avsnitt 7.1). Gäldenären bör också ange förhållanden som kan påverka skälighetsbedömningen samt lämna uppgift om gäldenärens och dennes familjs personliga och eko- nomiska förhållanden som i övrigt är av betydelse för prövning av frågan om huruvida F-skuldsanering ska inledas. En ansökan bör också innehålla uppgift om gäldenärens inkomster och utgifter. En företagare kan ofta ha en osäker framtida inkomst och som beskrivs i avsnitt 6.5.1 föreslås att en gäldenärs framtida betalnings- förmåga ska bedömas även om hans eller hennes inkomstförhållanden är oklara. Bedömningen av om en gäldenär ska anses vara kvalificerat insolvent ska avgöras med beaktande av dels gäldenärens aktuella inkomst, dels en relativt försiktig bedömning av gäldenärens framtida inkomster. Vid denna prognos kan lämpligen utgå från en försiktigt beräknad marknadsmässig lön för en person i motsvarande ställning och bransch, men med viss hänsyn tagen till att den förväntade inkomsten vanligtvis inte aktualiseras under uppstarts- fasen av den nya verksamheten. För att myndigheten ska kunna göra denna bedömning krävs naturligtvis att gäldenären anger sin nuvarande inkomst. Gäldenären bör i ansökan även uppskatta och redogöra för sin framtida inkomst. Denna uppskattning bör kunna godtas av Kronofogde- myndigheten, om den inte framstår som felaktig. Så kan vara fallet t.ex. om gäldenärens uppskattade inkomst väsentligt överstiger eller under- stiger en marknadsmässig inkomst och gäldenären inte har lämnat någon godtagbar förklaring till denna skillnad. Gäldenären bör även lämna uppgifter om sin näringsverksamhet samt i förekommande fall ge in års- redovisning eller årsbokslut. Genom dessa uppgifter kommer Krono- fogdemyndigheten normalt att ha tillräckligt underlag för att bedöma gäldenärens prognos av sin framtida inkomst. Gäldenärens ansvar för redovisningen av skulderna I ärendet måste det också finnas uppgifter om gäldenärens tillgångar och skulder. Regeringen föreslår i avsnitt 5.3.1 att borgenärerna i ett ärende om skuldsanering enligt förslaget till ny skuldsaneringslag ska ta över en stor del av ansvaret för redovisningen av gäldenärens skulder. Gälde- nären ska i ansökan endast behöva ange namn på och kontaktuppgifter till de kända borgenärerna, en uppskattning av skulderna och bakgrunden till dessa. Om skuldsanering inleds, ska borgenären uppmanas att anmäla sin fordran och ange vissa närmare uppgifter. För en F-skuldsanering bör emellertid en annan ordning gälla. En före- tagare bör i sin ansökan lämna uppgift om samtliga skulder med angivande av varje borgenärs namn och kontaktuppgifter samt komplett information om skuldförhållandet. Dessa gäldenärer bör kunna hantera ett sådant ansvar. Det är fråga om personer som normalt har en större vana att redogöra för och hantera sina skuldförhållanden. För de företagare som är eller har varit försatta i konkurs finns det dessutom i bouppteckningen en uppställning över skulderna. Även de företagare vars bolag har genomgått ett konkursförfarande kommer att ha god hjälp av den bouppteckning som är upprättad i konkursen. De övriga gälde- närerna, som då vanligtvis kommer att vara aktiva företagare som fortsätter att driva näringsverksamhet, bör generellt kunna antas ha den kapacitet och initiativkraft som krävs för att göra en uppställning av sina skulder. Ett större ansvar för redovisningen av skulderna är mot denna bakgrund rimligt att kräva av en seriös företagare. I ett ärende om F-skuldsanering krävs det ytterligare uppgifter i en ansökan än i ett ärende om skuldsanering. För att en F-skuldsanering ska kunna beviljas ställs det, förutom de villkor som gäller även enligt förslaget till ny skuldsaneringslag, vissa krav beträffande hur före- tagarens näringsverksamhet drivs eller har drivits. Kronofogdemyndig- heten ska bedöma om näringsverksamheten drivs eller har drivits på ett oförsvarligt sätt. Om bedömer att så är fallet, får F-skuldsanering inte beviljas. Gäldenären bör därför även lämna uppgifter i detta avseende. I samtliga ärenden bör gäldenären till ansökan bifoga årsredovisning eller årsbokslutet avseende det senast avslutade räkenskapsåret för före- tagarens näringsverksamhet. Genom dessa handlingar får Kronofogde- myndigheten en översiktlig bild över verksamhetens räkenskaper och förvaltning. Om årsredovisningen blir inaktuell under handläggningen av ärendet, t.ex. på grund av att en ny årsredovisning har upprättats, kan inom ramen för sin utredningsskyldighet be- höva komplettera utredningen i ärendet. Dessutom anser regeringen, utöver vad utredningen föreslår, att gälde- nären bör bifoga en revisionsberättelse, om en sådan har upprättats. Genom revisionsberättelsen får en redogörelse för vad revisorn uppmärksammat i sin granskning av t.ex. aktiebolagets årsredovisning och styrelsens förvaltning av bolaget under räkenskaps- året. På så sätt får ett bättre underlag för be- dömningen av om verksamheten har skötts på ett seriöst sätt. Det är vidare av betydelse för att ha uppgift om huruvida det finns någon föregående eller pågående konkurs eller för- handling om offentligt ackord. En förvaltarberättelse, bouppteckning och slutredovisning kan innehålla uppgifter som kan ha betydelse för frågan om huruvida en F-skuldsanering ska beviljas eller inte. Som utredningen föreslår bör gäldenären därför i förekommande fall bifoga dessa dokument till sin ansökan. I de fall gäldenärens företag har inlett en ackordsförhandling enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion finns det även i det förfarandet utredning om företagets skulder samt en rekonstruktörs- berättelse. Eftersom dessa uppgifter kan ha betydelse för F-skuldsane- ringsärendet, bör gäldenären i förekommande fall bifoga dessa dokument till sin ansökan. Uppgifterna i bouppteckningen kan i vissa fall ersätta uppgifter i ansökan I de fall skuldsaneringsgäldenären själv har genomgått en konkurs inne- håller konkursbouppteckningen en fullständig redogörelse för gälde- närens tillgångar och skulder. Gäldenären har under straffansvar intygat att bouppteckningen är riktig. Som utredningen tar upp har därför uppgifterna i bouppteckningen relevans och bör tillföras F-skuld- saneringsärendet. Utredningen föreslår att det i lagen uttryckligen ska anges att boupp- teckningen ska kunna ersätta gäldenärens uppgifter om tillgångar och skulder i ansökan om F-skuldsanering, om konkursen har avslutats före dagen för ansökan. Gäldenären ska dock alltid vara skyldig att lämna uppgift om huruvida det har tillkommit nya skulder Prop. 2015/16:125 eller tillgångar som inte framgår av bouppteckningen. Det kan visserligen inträffa att uppgifterna i en bouppteckning är korrekta när ansökan om F-skuldsanering ges in. Emeller- tid kommer situationen oftare vara den att tillgångarna eller skulderna i bouppteckningen har ändrats, t.ex. på grund av utdelning i konkursen eller annat förhållande. Enligt regeringens mening framstår det därför inte som en lämplig ordning att bouppteckningen kan ersätta uppgifterna i ansökan i den utsträckning som utredningen föreslår. Någon uttrycklig bestämmelse om att bouppteckningen kan ersätta uppgifterna i ansökan bör därför inte finnas. Om uppgifterna i bouppteckningen är korrekta finns dock inte något hinder mot att gäldenären i sin ansökan hänvisar till redogörelsen i bouppteckningen. Även förvaltarberättelsen innehåller uppgifter av betydelse för F-skuld- saneringsfrågan och det kan därför även övervägas om dessa uppgifter bör leda till någon form av lättnad i gäldenärens utredningsansvar. Det skulle t.ex. kunna handla om hur näringsverksamheten har drivits och om det finns några omständigheter avseende näringsverksamheten som kan utgöra hinder mot F-skuldsaneringen. Emellertid har gäldenären inte på särskilt sätt intygat att dessa upp- gifter är riktiga. Uppgifterna i förvaltarberättelsen är dessutom för- valtarens subjektiva bedömningar som inte på samma sätt kan ersätta gäldenärens uppgifter. Dessutom kan en gäldenär ha vetskap om upp- gifter som inte framgår av förvaltarberättelsen och som bör anges i ansökan. tar upp innehåller inte heller förvaltarberättelsen tillräckligt med uppgifter för att enbart denna ska kunna ligga till grund för bedömningen av hur företagaren t.ex. skött sina skyldigheter rörande bokföring och betalning av skatter och avgifter. Som utredningen föreslår bör det därför inte göras någon lättnad i gäldenärens utredningsansvar för sådana uppgifter. Regeringens förslag: En ansökan om F-skuldsanering ska kunna göras elektroniskt. förslag: Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen väljer dock en annan lag- teknisk utformning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i utred- ningens förslag eller har inga invändningar mot det. Datainspektionen pekar på att en möjlighet till webbaserad ansökan innebär potentiellt stora integritetsrisker och att måste lösa detta tekniskt. Skälen för regeringens förslag: gäller att en skuldsanerings- ansökan ska lämnas skriftligen och att ansökan ska vara egenhändigt undertecknad. Regeringen föreslår dock i avsnitt 5.3.3 att det ska införas en möjlighet att ansöka om skuldsanering elektroniskt. Det är viktigt att motivera gäldenären att ansöka om F-skuldsanering och att i så stor utsträckning som möjligt underlätta förfarandet. 2015/16:125 det av en möjlighet för gäldenären att göra en webbaserad ansökan är ett viktigt steg i denna riktning. En stor del av de gäldenärer som kommer att bli aktuella för den nya formen av skuldsanering kan antas ha tillgång till internet och bör ha vana att kommunicera elektroniskt. Regeringen föreslår därför att det även för F-skuldsanering ska vara möjligt att ansöka genom ett elektroniskt ansökningsförfarande och att kravet på egenhändigt undertecknande ska kunna uppfyllas genom en elektronisk underskrift som uppfyller tillräckliga krav på säkerhet. Som Datainspektionen pekar på är det viktigt att Kronofogdemyndig- heten väljer lösningar som är säkra och att personuppgifter skyddas från att spridas till obehöriga. 6.8.5Kronofogdemyndighetens kontroll- och utredningsskyldighet Regeringens förslag: ska ha ansvar för att utreda och kontrollera gäldenärens uppgifter i ärendet. Myndigheten ska kontrollera lämnade uppgifter mot uppgifter i de egna registren. För detta ändamål ska uppgifter få behandlas i myndighetens databaser. ska i samband med inledandebeslutet skicka underrättelser till de kända borgenärerna i ärendet. Socialnämnder och andra myndigheter ska ha en motsvarande uppgiftsskyldighet som i förslaget till ny skuldsaneringslag. förslag: Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen lämnar inte något förslag om att det ska tydliggöras att ska kontrollera gäldenärens uppgifter i de egna registren eller att myndigheten i samband med inledandebeslutet ska underrätta de kända borgenärerna i ärendet. Remissinstanserna instämmer i utredningens förslag eller har inga invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: En särskild fråga är hur det ska kunna säkras tillräcklig utredning vid F-skuldsaneringar för en aktiv företagare. Det är i första hand gäldenären som ska prestera den utredning som behövs för prövningen av ärendet. På samma sätt som enligt förslaget till ny skuldsaneringslag bör inför ett inledande- beslut förelägga gäldenären att komplettera ansökan, om den brister inte något avseende. Det kan handla om t.ex. utredning om hur närings- verksamheten har drivits. När det gäller kontroll- och utrednings- skyldighet föreslår utredningen i huvudsak motsvarande regler som gäller i ett ärende om skuldsanering. Förslaget framstår enligt regeringen som naturligt och ingen remissinstans invänder heller mot det. Det innebär att – i den utsträckning det behövs – ska inhämta upplysningar från andra myndigheter. I ett ärende om F- skuldsanering bör inte bara inhämta upp- lysningar om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden, utan även om företagarens näringsverksamhet. Till exempel kan det många gånger finnas anledning för att inhämta ett Prop. 2015/16:125 yttrande från om hur näringsverksamheten har drivits. I avsnitt 5.3.2 föreslår regeringen att i ett ärende om skuldsanering ska kontrollera i sina egna register att upp- gifterna i ansökan är korrekta. Vid en sådan kontroll ska myndigheten ha möjlighet att, i den utsträckning det behövs, kontrollera uppgifter mot utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen, skuldsaneringsdatabasen och konkurstillsyns- databasen. Denna ordning bör även gälla för F-skuldsanering. Efter en inledd skuldsanering får ett mer vid- sträckt utredningsansvar. Myndigheten bör då se till att ärendet blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Utredningsskyldigheten bör således relateras till behovet i varje enskilt ärende och myndigheten får bedöma hur långt utredningsansvaret i olika avseenden sträcker sig. Vid Krono- fogdemyndighetens handläggning bör även de generella bestämmelserna om en myndighets serviceskyldighet och handläggning i förvaltnings- lagen (1986:223) gälla. Ett inledandebeslut bör kungöras i Post- och . I kun- görelsen bör var och en som har en fordran på gäldenären uppmanas att anmäla sina fordringar och lämna uppgifter av betydelse för ansökan om F-skuldsanering. Sådana uppgifter kan handla t.ex. om hur företagarens näringsverksamhet har drivits. I likhet med vad som föreslås gälla enligt förslaget till ny skuldsaneringslag bör i sam- band med kungörandet av inledandebeslutet skicka ut under- rättelser till de borgenärer som är kända i ärendet. På så sätt säkerställs att borgenärerna uppmärksammas på den inledda skuldsaneringen. De ges även möjlighet att kontrollera att de av gäldenären uppgivna skulderna stämmer, komma in med uppgifter av betydelse för ansökan och ange till vilket konto som betalning ska ske, om F-skuldsanering beviljas. Vidare ökar en sådan ordning möjligheten för att Krono- fogdemyndigheten i ett tidigt skede kan få tillgång till uppgifter av be- tydelse för ansökan om skuldsanering och få ett komplett underlag för att upprätta en betalningsplan och att slutligt pröva ärendet. För att säkerställa att får tillgång till relevanta uppgifter om gäldenärens ekonomiska och personliga förhållanden bör socialnämnder och andra myndigheter ha en motsvarande uppgifts- skyldighet i ett ärende om F-skuldsanering som i ett ärende om skuld- sanering enligt förslaget till ny skuldsaneringslag (se avsnitt 5.3.1). Regeringens förslag: Betalningsplanens längd ska vara . inte finnas någon möjlighet att besluta om en kortare betalningsplan. förslag: Utredningens förslag överensstämmer Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i utred- ningens förslag eller har inga invändningar mot det. 2015/16:125 instanser, bl.a. , Stiftelsen och , anser att det inte finns skäl till att betalnings- planen ska vara kortare än vad som gäller för skuldsanering enligt 2006 Skälen för regeringens förslag Betalningsplanen bör vara tre år Innebörden av en F-skuldsanering är att gäldenären delvis befrias från betalningsansvar för sina skulder. Ett viktigt moment i denna skuld- befrielse är att gäldenären lever på en nivå där hans eller hennes inkomster i så stor utsträckning som möjligt kommer borge- närerna till godo. ska gäldenären fullfölja sina skyldigheter enligt en upprättad betalningsplan. Enligt skuldsaneringslag gäller att betalningsplanen som I avsnitt 5.6.1 föreslår regeringen att detta fortsatt ska gälla, men att betalningsplanen ska bli flexiblare och att det ska införas två betalningsfria månader . betalningsplanens längd vid en F-skuldsanering i stället ska vara . Denna längd på betalningsplanen, som alltså är kortare än enligt förslaget till ny skuldsaneringslag, motiveras huvudsakligen av att ett snabbare och effektivare skuldsaneringsförfarande främjar företagandet och den Förslaget stöds av de flesta remissinstanser. Några remissinstanser anser dock att betalningsplanen inte ska vara kor- tare än enligt skuldsaneringslagen eller i vart fall inte så kort som . Vad gäller längden på betalningsplanen talar olika intressen mot varan- Till exempel får betalningsperiodens längd inte vara så kort att re- spekten för ingångna avtal urholkas. Även en borgenärs intresse av att få sin fordran betald i så stor utsträckning som möjligt måste naturligtvis Det finns emellertid ett starkt intresse av att en företagare snabbt ska kunna ta itu med sin skuldbörda och kunna starta om på nytt eller fortsätta sin verksamhet med förnyad kraft. Snabb avskrivning av skulder är en viktig faktor för att den som har startat företag ska kunna starta om på nytt. Undersökningar visar att gäldenärer ofta lever med en ständig rädsla för att något som kan äventyra skuldsaneringen ska hända Detta kan få till följd att gäldenärerna blir passiviserade och drar sig för att exempelvis starta en ny verksamhet som betalningsplanen löper. En förkortad tid gynnar nyföretagandet genom att en företagare som beviljats F-skuldsanering snabbare kan starta en ny verksamhet. En förkortning av betalnings- planen medför alltså att de företagare som beviljas en F-skuldsanering snabbare kan återgå till att engagera sig i en näringsverksamhet och därmed i förlängningen generera intäkter till borgenärerna. innebär ett system för snabb skuldavskrivning för företagare att det skickas ut signaler om att riskerna med att starta företag är hanterbara och presumtiva entreprenörer kan komma att våga ta steget att starta näringsverksamhet, vilket i förlängningen ökar produktionsvärdet och tillväxten i landet. Den klart övervägande majoriteten av dessa företagare kommer aldrig att komma i fråga för F-skuldsanering, utan kommer att driva fungerande företag som genererar regelbundna intäkter till De nu nämnda aspekterna kompenserar till stor del för det intäktsbortfall som en kort avbetalningsplan innebär för borgenärerna. Även borgenärskollektivet kan således gynnas av att gäldenären får en fungerande ekonomi. Att företag på goda villkor ska kunna låna pengar för sin verksamhet är avgörande för ett väl fungerande näringsliv. Det finns en risk att en alltför kort betalningsperiod leder till försämrade kreditgivningsvillkor och en negativ inställning till företagare som ges en andra chans. En sådan effekt riskerar att särskilt drabba de små företagen genom antingen sämre kreditvillkor eller avslag på kreditansökningar. Detta kan i sin tur leda till att fler företag avvecklas och att färre företag startas upp eller växer. I förlängningen medför en sådan utveckling en risk för minskad tillväxt. Just risken för en negativ påverkan på kreditgivningen har tidigare lyfts fram som ett argument för att inte förkorta betalningsplanens längd. Vid tidigare lagstiftningsärenden har det även framförts farhågor för att en betalningsplan medför en konkurrenssnedvridning eftersom andra vanligt förekommande krediter, som t.ex. leasing m.m., normalt löper . Till skillnad från tidigare lagstiftningsförslag föreslås nu ett helt nytt system och förfarande som är direkt anpassat för överskuldsatta före- tagare. Detta förfarande ska vara fristående och förutsättningarna för att en företagare ska få F-skuldsanering kommer att vara annorlunda jämfört med vad som gäller för en vanlig skuldsanering. En F-skuldsanering ska endast komma i fråga för seriösa och lojala företagare. Dessa gäldenärer kommer att leva under knappa förhållanden som skuldsaneringen pågår och till skillnad från vad som föreslås gälla enligt förslaget till ny skuldsaneringslag kommer inga s.k. nollbeslut att före- komma. Enligt regeringens bedömning finns det inte anledning att befara att möjligheten till F-skuldsanering leder till en snedvriden konkurrens.