prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Egenavgifter, regional nedsättning Skatt på kapital, hushåll -15 186 596 Avkastningsskatt på individuellt pensionssparande P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Privatinförsel av alkohol och tobak 1430-1460 Skatt på energi och miljö Skatt på elektrisk kraft 1450-1460 Övriga skatter på energi och miljö Särskild skatt mot försurning Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Skatt på annonser och reklam Avgifter avseende Myndigheten för radio och tv Restförda och övriga skatter -4 321 262 Restförda skatter, hushåll -1 410 028 Restförda skatter, företag -2 911 234 Övriga skatter, hushåll -1 237 790 -1 000 000 Intäkter som förs till fonder P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor 1 993 015 143 Avgående poster, skatter till EU -6 544 499 -6 544 499 -6 544 499 1 986 470 644 Avgående poster, skatter till andra sektorer -968 068 432 Skatter till andra sektorer -968 068 432 -722 945 209 -245 123 223 -8 224 328 -2 081 476 -5 621 216 1 023 714 630 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Svenska Kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott av övriga myndigheter Överskott av statens fastighetsförvaltning Inlevererat överskott av statens fastighetsförvaltning Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets Räntor på skattekonto m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Fastställande av åldersgränser för framställning i film Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register Avgifter för statliga garantier Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försålda byggnader och maskiner P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av övriga näringslån Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av statens lån för universitetsstudier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån: Återbetalning av utgivna startlån och bidrag Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Europeiska utvecklings och garantifonden - garantisektionen Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska fiskefonden –2013 Bidrag från Europeiska havs- och fiskerifonden – Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden – Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag från Europeiska socialfonden –2013 Bidrag från Europeiska socialfonden –2020 Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag till transeuropeiska nätverk P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 1 1000–tal kronor Övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU -110 151 056 Intäkter som förs till fonder -11 969 973 Intäkter som förs till fonder -11 969 973 -98 181 083 Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter -31 738 230 Kompensation för mervärdesskatt, kommuner -66 442 853 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -100 001 880 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Löpande redovisade skatter m.m. Tabellsamling makroekonomisk utveckling, offentliga finanser och fördelning P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling, offentliga finanser och fördelning Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen .......................................................... Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ........... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 BNP-tillväxt i omvärlden.............................................................................. Försörjningsbalans, fasta priser ................................................................... Försörjningsbalans, fasta priser. Försörjningsbalans, löpande priser .............................................................. Försörjningsbalans, deflatorer ..................................................................... Bidrag till BNP-tillväxt................................................................................. Näringslivets produktion, baspris ............................................................... Offentlig produktion, baspris ...................................................................... Bruttonationalinkomst (BNI) ..................................................................... Sysselsatta i näringslivet ............................................................................. Sysselsatta i offentliga myndigheter .......................................................... Resursutnyttjande och potentiella variabler.............................................. Löneutveckling och inflation ..................................................................... Räntor och valutor...................................................................................... Utgiftstak och budgeteringsmarginal........................................................ Utgifter per utgiftsområde......................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ....................................... Andel som får högre, oförändrad/marginell eller lägre ekonomisk standard till följd av reformer i budgetpropositionen ............... Förändring av utökad inkomst och individuell utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen i olika räkneexempel ......... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 1 Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 BNP-tillväxt i omvärlden Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,9 -0,3 -0,5 Källor: , och egna beräkningar. Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges -0,2 -0,8 -0,6 -1,5 -1,7 -2,1 -0,5 -0,1 -0,2 -0,7 -2,8 -0,6 -2,6 -1,7 -0,7 -0,4 -0,9 -1,1 -0,2 -0,8 -2,9 -0,1 -0,8 -1,7 -0,3 1Fasta priser, referensår 2015. 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP -tillväxt (procentenheter). 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,1 -0,8 -1,0 -1,4 -1,6 -2,4 -0,5 -0,5 -0,4 -2,8 -0,5 -2,6 -1,7 -0,9 -0,4 -0,9 -0,8 -2,9 -0,3 -0,1 -0,1 -1,7 1Referensår 2015, beloppen är inte kalenderkorrigerade. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges -2,0 -2,7 -0,4 -3,3 -1,4 -6,0 -0,6 -2,9 -2,7 -5,3 1I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 2Export minus import, som andel av BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Utfall –2015, prognos –2020 -67,6 -1,0 -1,0 -2,5 -2,5 -1,6 -1,7 -3,2 -3,6 -0,9 -0,2 -1,1 -2,8 -2,8 -0,3 -1,9 -3,7 -0,7 -3,9 -0,4 -0,5 -0,8 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt Utfall –2015, prognos –2020 Fasta priser, procentenheter, om inte annat anges -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,1 -0,2 -0,4 -3,0 -0,2 -2,5 -2,2 -1,7 -1,6 -1,7 -1,8 -1,9 -0,3 1 Procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,4 -3,1 -0,2 -0,3 -11,8 -0,2 -0,3 -2,8 -0,6 -2,6 -1,7 -0,7 -0,4 -0,9 -0,2 1Fasta priser, referensår 2015. 3Här avses den skattefinansierade delen av offentlig sektor som i nationalräkenskaperna benämns Offentliga myndigheter. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 8 Hushållens ekonomi Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -6,9 Räntor och utdelningar, netto6 -0,4 -1,1 -2,2 -2,2 -13,7 -7,2 -1,2 -4,3 -6,9 -1,7 -0,5 -2,3 -2,5 -3,2 -5,1 -0,3 Andel av disponibel inkomst Nettosparande, exklusive sparande (inklusive pps8) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapit alstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det f inansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Fasta priser, referensår 2015. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Består bland annat av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 9Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)). Källor: och egna beräkningar. Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -4,2 -1,8 -7,0 -1,1 -0,8 -2,3 -5,9 -3,7 -0,4 1Fasta priser, referensår 2015. 2Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Utfall –2015, prognos –2020 Procentuell förändring, fasta priser -0,3 -1,3 -0,3 -0,8 -0,6 -1,6 -2,0 -2,4 -0,5 -0,4 -0,4 -0,8 -0,5 Anm.: Den offentliga produktionen är mindre än den offentliga konsumtionen eftersom offentlig sektor köper mer varor och tjän ster från privat sektor än den säljer. 1 Fasta priser, referensår 2015. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges -0,8 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Utfall för handels- och tjänstebalans enligt Betalningsbalansstatistiken. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, löpande priser Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Utfall –2015, prognos –2020 Nivå, tusental, om in annat anges Procentuell förändring, om inte annat anges -0,3 -0,1 -0,3 -0,8 -0,7 -0,6 -0,2 -0,4 -0,3 -0,3 -0,6 -0,4 Sysselsatta, 15–74 år Sysselsatta, 20–64 år Sysselsättningsgrad, 15–74 år6 Sysselsättningsgrad, 20–64 år6,7 Arbetskraften, 15–74 år Arbetskraftsdeltagande, 15–74 år8 Arbetslöshet, 15–74 år9 Befolkning, 15–74 år Befolkning, 20–64 år Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen Tusentals personer, årsgenomsnitt Anm.: Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Arbetsproduktivitet mätt som BNP till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen enligt . 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9I procent av arbetskraften. 10Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften. 11Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2015, prognos –2020 -0,3 -0,8 -0,2 -0,5 -1,8 -2,2 -1,5 -0,8 -1,6 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Utfall –2015, prognos –2020 -0,3 -1,2 -1,5 -2,4 -0,3 -0,4 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna (NR). Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är NR -begrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamh eter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till när näringslivet i NR:s branschindelade (funktionsindelade) statistik . Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Utfall –2015, prognos –2020 Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -1,6 -2,7 -2,7 -2,2 -0,9 -0,8 -0,4 -0,8 -0,7 -0,3 -0,9 -1,7 -2,0 -2,3 -1,4 -1,2 -0,2 -1,7 -2,0 -2,0 -1,7 -1,2 -0,4 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. sysselsättning, 15–74 år4 Jämviktsarbetslöshet, 15–74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris. Fasta priser, referensår 2015. 5Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2015) multiplicerat med BNP -deflatorn. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Utfall –2015, prognos –2020 Nominell löneutveckling, konjunkturlönestatistiken -0,2 -0,3 -0,1 -0,9 Anm.: Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 2Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta ) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2015, prognos –2020 Årsgenomsnitt -0,3 -0,6 -0,3 -0,1 6-månadersränta (EUR)1 -0,3 -0,5 -0,5 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser stadsskuldväxel för löptider kortare än och stadsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, om inte annat anges Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens förslag i denna proposition. Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive beslut i enlighet med propositionerna Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146, bet. 2015/16:42, rskr. 2015/16:210) och Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:316) samt förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2). 2Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 3Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivå (se avsnitt 5.2) . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 21 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, om inte annat anges -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,1 -0,2 -0,3 procent av potentiell BNP -0,7 -0,9 -0,2 -0,3 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 5 som redovisas i avsnitt 7.1. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna (NR), ex kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 22 Statens finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, om inte annat anges Transfereringar till privat sektor3 -0,3 -1,1 -1,2 -1,3 -0,1 -0,7 -3,5 -1,8 -0,8 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 5 som redovisas i avsnitt 7.1. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, om inte annat anges Räntor, utdelningar m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 24 Kommunsektorns finanser Utfall –2015, prognos –2020 Miljarder kronor, om inte annat anges Skatter och statsbidrag, -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1 Utfall 2015 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 5 som redovisas i avsnitt 7.1. 2Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 3Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 25 Strukturellt sparande Utfall –2015, prognos –2020 Procent av potentiell BNP, om inte annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -0,1 -0,9 -1,4 -1,6 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,5 -0,6 -0,1 -0,3 -0,3 -0,5 -0,2 -0,7 -0,9 -0,2 -0,3 -1,6 -2,7 -2,7 -2,2 -0,9 1Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014–2017 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 2 Tabell 26 Andel som får högre, oförändrad/marginell eller lägre ekonomisk standard till följd av reformer i budgetpropositionen Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. Tabell 27 Förändring av utökad inkomst och individuell utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen i olika räkneexempel -0,01 -0,04 -0,03 -0,07 -0,03 -0,05 -0,07 Det exakta utfallet av välfärdstjänster och därmed utökad inkomst och individuell utökad inkomst beror på i vilken grad kommunerna kommer hinna anställa personal och i vilken mån de väljer att satsa på investeringar. För att åskådligöra de tta redovisas två alternativa scenarier. I det lägre alternativet har kommunerna svårt att expandera. I det andra är det lättare att anställa och utöka volymen av välfä rdstjänster. I det lägre alternativet är välfärdstjänsterna 2 miljarder lägre än i basalternativet och i det högre är de 2 miljarder högre. På lång sikt antas tillskottet i kommunerna leda till en ökad offentlig konsumtion motsvarande tillskottet. Källor: och egna beräkningar. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Sammanfattning och slutsatser ............................................................................................. Jämställdhetspolitikens mål och inriktning ............................................................... Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna En jämställd politik skapas i verksamhetens dagliga arbete....................... Skillnader på arbetsmarknaden ger lägre arbetsinkomster för kvinnor ................... Kvinnor står oftare än män utanför arbetsmarknaden............................. Kvinnor har kortare arbetstid än män....................................................... Kvinnor har lägre löner än män................................................................. Från arbetsinkomst till individuell disponibel inkomst .......................................... Skatter och transfereringar utjämnar skillnader i marknadsinkomst...... Fler män än kvinnor försörjer sig bara genom arbete .............................. Sammanboende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat ............. Ekonomisk ojämlikhet bland pensionärer ............................................................... 4.1Olika inkomstkällor har olika stor betydelse för äldre kvinnor respektive Inkomstgapet mellan kvinnor och män bland pensionärer ..................... Välfärdstjänster bidrar till välståndet och påverkar inkomstskillnaderna.............. Ett vidgat inkomstbegrepp fångar värdet av välfärdstjänster .................. De offentliga tjänsternas omfattning och fördelning på individnivå ...... Konsekvenser av regeringens politik för den ekonomiska jämställdheten ............ Effekter på kvinnor och mäns individuella inkomster............................. Effekt på individuell utökad inkomst ....................................................... Underbilaga 1: Begrepp och data ........................................................................................ Underbilaga 2: Tabeller inklusive indikatorer för delmål 2, ekonomisk jämställdhet ..... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 B i l a ga 3 De fem vanligaste yrkena för kvinnor respektive män 2015.................... Chefer och anställda bland kvinnor och män 2014, efter sektor ............. Medellön och löneskillnader i de fem vanligaste chefsyrkena för kvinnor respektive män 2015 ................................................................................... Oförklarat lönegap i de vanligaste yrkena och chefsyrkena 2015............ Från arbetsinkomst till individuell disponibel inkomst 2014 .................. Genomsnittlig marknadsinkomst och kapitalinkomst för kvinnor och män med toppinkomster ................................................................... Antal kvinnor och män med toppinkomster ................................... Andel personer vars inkomst enbart består av utökad marknadsinkomst