prop · H40310 · 2016-11-21 00:00:00 — Allt fler äldre får dessutom hjälp av en närstående, framför allt från medelålders barn och särskilt döttrarna. undersökningar av levnadsförhållanden (ULF- undersökningarna) visar bl.a. att något fler kvinnor än män som är får hjälp av anhörig utanför hushållet. Bland personer i åldern 75–får av kvinnorna och av männen hjälp eller . Drygt hälften av de kvinnor och män i åldern 75–som får hjälp av någon anhörig utanför hushållet får hjälpen av sin dotter, av kvinnorna och av männen får hjälp av en son. Av en nationell enkätstudie, Omsorgsansvar och förvärvsarbete i medelåldern, framgår att ungefär lika många kvinnor som män ger anhörigomsorg, men att kvinnor ger mer omfattande hjälp än män. Av studien framgår även att mellan av dem som hjälper en närstående minst en gång uppger att deras omsorgsansvar har medfört svårigheter i yrkesarbetet: att hinna med arbetsuppgifterna, hålla arbetstider, delta i möten och ta på sig uppdrag. Detta är lika vanligt för kvinnor som män som ger omsorg, men kvinnor påverkas mer än män i fråga om möjligheterna att fokusera på arbetet. Kvinnor upplever i högre grad än män psykiska och fysiska påfrestningar och brist på tid för andra egna aktiviteter. Kvinnor använder dessutom i högre grad än män kompledighet och semesterdagar för att hjälpa närstående. Enligt avhandlingen i åtstramningstid (2015) av har äldreomsorgen minskat kraftigt och anhörigomsorgen ökat . Omsorgsgivandet påverkar välbefinnande, vardagsliv, arbetsliv och ekonomi för den som ger omsorg. Den största gruppen av dem som ger anhörigomsorg är döttrar till lågutbildade äldre. Denna grupps möjligheter till ekonomisk självständighet genom betalt arbete är sämre än övriga grupper och har dessutom försämrats . Omsorgsgivandet påverkar också den som mottar omsorgen och i denna grupp är kvinnor i klar majoritet. I avhandlingen framhålls att de flesta äldre kvinnor föredrar offentlig omsorg framför anhörigomsorg och privat köpta tjänster, men får det mesta av omsorgen av en dotter. Även äldre män föredrar offentlig omsorg framför anhörigomsorg, men får i större utsträckning anhörigomsorg av en maka. Ulmanen menar att frågan om jämställdhet och äldreomsorgens räckvidd bör förstås även med utgångspunkt i äldre kvinnors och mäns livssituation och själv- bestämmanderätt. I syfte att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och ett jämställt deltagande i arbetslivet införde den dåvarande regeringen Avsikten var att ge föräldrar bättre ekonomiska Skr. 2016/17:10 möjligheter och incitament att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Inspektionen för socialförsäkringen har dock visat att bonusen inte hade avsedd effekt. Mot den bakgrunden har regeringen lämnat förslag i budgetpropositionen (utgiftsområde 12) om att jämställdhetsbonusen ska avskaffas för föräldrapenningdagar som tas ut . Lagstiftningen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete (RUT-avdrag), som trädde i kraft , syftade bl.a. till att underlätta för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv. För att kunna utforma riktade insatser som bidrar till en jämnare fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet gav regeringen i uppdrag att genomföra en tidsanvändningsstudie (IJ2008/02170/JÄM). Undersökningen beskriver likheter och skillnader i kvinnors och mäns levnadsvillkor vad gäller vardagslivet och dess organisering. Som exempel på övriga insatser kan nämnas att gavs i uppdrag att genomföra en undersökning riktad till föräldrar om deras överväganden kring föräldraledighet och föräldrapenning (S2012/07630/FST, delvis). gavs också i uppdrag att utveckla en webbaserad tjänst där föräldrar kan planera och beräkna de ekonomiska effekterna av hur de fördelar sin föräldraledighet (S2012/06305/FST, delvis). fick i uppdrag 2011 att genomföra en undersökning om anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser. Undersökningen visade att drygt 1,3 miljoner personer, närmare var femte person i vuxen ålder, vårdar, hjälper eller stödjer en närstående. Minst 900 000 av dessa är i förvärvsaktiv ålder. 2.4Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt och omfattande samhällsproblem som orsakar stort fysiskt och psykiskt lidande. Det är den yttersta konsekvensen av den maktobalans som råder mellan kvinnor och män. Föreställningar om kön, makt och sexualitet har en grundläggande betydelse för alla former av mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck såväl som prostitution och människo- handel för sexuella ändamål. Våldet innebär stora samhällskostnader för bl.a. hälso- och sjukvården, rättsväsendet, socialförsäkringar och det sociala välfärdsystemet. Med mäns våld mot kvinnor avses alla former av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, hot och våld som riktas mot kvinnor och flickor. Regeringens delmål om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra omfattar även hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människo- handel för sexuella ändamål (se avsnitt 3.9). Utvecklingen rörande omfattningen av mäns våld mot kvinnor ser olika ut beroende på vilken typ av våld som studeras. Kunskap, metoder och samordningen på området har utvecklats mot bakgrund av de satsningar som genomförts, men utvecklingen av arbetet bygger fortsatt i stor utsträckning på tillfälliga satsningar. 2.4.1Omfattningen av mäns våld mot kvinnor Andelen kvinnor som uppger att de utsatts för misshandel, olaga hot och sexualbrott har legat på ungefär samma nivåer eller ökat något , enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) nationella trygg- hetsundersökning (NTU) som har genomförts . Det ska dock betonas att det finns svårigheter när det gäller att mäta förekomsten av våldet i samhället. Förekomsten av våld och våldsutsatt- het kan mätas på många olika sätt och olika studier bidrar som pusselbitar till helhetsbilden. Studierna har gjorts med olika syfte, granskat olika former av våld och genomförts med olika metoder, vilket förklarar varför de siffror som beskriver våldets omfattning skiljer sig så stort från varandra. Kvinnors utsatthet för misshandel har varierat något mellan åren, men låg på ungefär samma nivå 2005 (1,) som 2014 (1,). Mest utsatta är flickor och unga kvinnor mellan . minskade andelen män som uppger att de har utsatts för misshandel från 2014. Andelen kvinnor som uppger att de blivit hotade ligger på samma nivå 2014 som 2005, . kom en högre andel av hoten från en närstående person. Motsvarande utveckling för män är att utsattheten för hot har minskat från till . Kvinnors utsatthet för sexualbrott –2011 låg på en relativt stabil nivå, men de nästföljande två årens resultat visar på en högre nivå. Nedgången i den senaste NTU 2015 gör dock att utvecklingen är svårtolkad. uppgav 2,4 respektive, av kvinnorna att de utsatts för sexualbrott, vilket kan jämföras 2011. Kvinnor är betydligt mer utsatta för sexualbrott än män. uppgav 0,2–0,av männen att de har utsatts för sexualbrott. Det dödliga våldet mot kvinnor i nära relationer har minskat , från i genomsnitt 17 kvinnor till i snitt 13 kvinnor –2013. –2014 har även antalet kvinnor som registrerats för sluten vård på grund av övergrepp av annan person minskat. Sluten vård innebär att en patient skrivs in på en sjukhusavdelning och får en sängplats. Som framgår av avsnitt 5 har denna statistik emellertid brister. Kvinnor utsätts oftare än män för våld av närstående eller bekanta personer och i bostaden, medan män oftare utsätts för våld av helt obekanta personer. arbetsmiljöundersökning 2015 visade att av kvinnorna och av männen hade varit utsatta för våld eller hot på arbetet . Andelen utsatta kvinnor har legat på ungefär samma nivå och skillnaden mellan kvinnor och män har varit ungefär densamma. Kvinnor blir i större utsträckning än män utsatta för sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön. Utsattheten är störst inom vården och , där andelen anställda kvinnor är högst. Enligt LO:s rapport 2015 är utsattheten för våld och hot om våld vanligast bland kvinnor i arbetaryrken och minst förekommande bland män i tjänstemannayrken. Omfattningen av våldet mot kvinnor bekräftas av befolkningsunder- sökningen Våld och Hälsa (Nationellt centrum för kvinnofrid 2014), som visar att av kvinnorna och av männen har utsatts för allvarligt våld. Om utsattheten för allvarligt våld begränsas till vuxenlivet uppger av kvinnorna och av männen att de har utsatts för allvarligt våld. av kvinnorna och av männen har utsatts för våld av sin partner eller före detta partner efter sin 18-årsdag. Hedersrelaterat våld och förtryck Det saknas årligt återkommande undersökningar om omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns dock ett antal underlag som ger en bild av våldets omfattning. Enligt en kartläggning från dåvarande (2009) hade omkring 70 000 unga kvinnor och män mellan i begränsningar i förhållande till äktenskap eller av familjen bestämda villkor för val av partner. Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35) uppskattade att minst 250–300 personer upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. När det gäller könsstympning uppskattade att 38 000 flickor och kvinnor i är könsstympade. Cirka 7 000 av dem var . Hedersrelaterat våld och förtryck utmärks bl.a. av att flera, främst närstående, personer kan utöva och sanktionera kontroll och våld mot en eller flera kvinnor och flickor. Föreställningen om heder bygger på starkt patriarkala och heteronormativa ideal och kan även motivera våld och förtryck av unga män och pojkar, särskilt hbtq-personer. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål Det saknas årligt återkommande undersökningar om omfattningen av prostitution och människohandel. i fick 2014 i uppdrag att lämna en lägesrapport om utsatta EU-medborgare i ur ett människohandelsperspektiv. Rapporten bygger på upp- gifter som lämnats från kommuner, polis och frivilligorganisationer och avser . I rapporten uppskattas att mellan 540 och 850 personer utnyttjas i arbetskraftsexploatering, mellan 300 och 550 personer i tiggeri, mellan 200 och 350 personer för att begå brott och mellan 160 och 400 för sexuella ändamål. I rapporten i . En omfattningskartläggning visar i att ett 20-tal kartläggningar av förekomst och omfattning av prostitution har genomförts . Andelen män som uppgav att de under sin livstid köpt sex uppmättes till 2014. konstaterade, liksom i de tidigare studierna, att det var knappt hälften av dem som köpt sex som uppgav att de hade köpt sex efter det att sexköpslagen införts. Andelen män som uppgav att de köpt sex varierade mellan 1996, 2014. 2016/17:10 länsstyrelse uppskattar att gatuprostitutionen i omfattade 200–250 kvinnor 2014. Det innebar mer än en halvering då den uppskattades till 650 kvinnor. Antalet eskortannonser om sexuella tjänster på internet har däremot ökat markant 2006–2013, från 304 till 6 965 annonser. De kartläggningar som har genomförts tyder dock på att det är tillgängligheten som har ökat, inte antalet individer i prostitution. uppskattar att de flesta som säljer sex är . Köparnas ålder varierar. En större del av de som säljer sex är kvinnor med annan nationalitet än svensk och deras andel har ökat . En stor del av våldet mot kvinnor anmäls aldrig. Brå bedömer att av våldet mot kvinnor i nära relationer aldrig anmäls. Mörkertalet vad gäller sexuellt våld bedöms vara så stort som 88–. Det är därför vanskligt att endast se till antalet polisanmälningar när det gäller utvecklingen av utsatthet för våld. Antalet anmälda fall av våld mot kvinnor har ökat successivt . Antalet anmälda fall av misshandel mot kvinnor har t.ex. ökat med , från drygt 22 700 fall 2004 till drygt 28 500 fall 2014. Antalet anmälda våldtäkter ökade från drygt 2 600 fall 2004 till nästan 6 700 fall 2014, varav nästan samtliga avsåg kvinnor och flickor. Brå förklarar ökningen av antalet anmälningar med bl.a. ökad anmälningsbenägenhet och förändringar i sexualbrottslagstift- ningen. Antalet lagföringsbeslut har inte ökat i motsvarande takt som polisanmälningarna. Antalet lagföringsbeslut gällande misshandel som huvudbrott har minskat . Antalet lagföringsbeslut gällande våldtäkt har ökat, men inte så mycket som antalet anmälningar. var andelen uppklarade brott med våldtäkt som huvudbrott och andelen uppklarade brott med misshandel som huvudbrott . Anmälningar och lagföringar gällande köp av sexuell tjänst har ökat den senaste tioårsperioden, och gäller detta även människohandel för sexuella ändamål. Antalet anmälningar när det gäller köp av sexuell tjänst och människohandel för sexuella ändamål varierar mellan åren och påverkas enligt en rapport från dåvarande bl.a. av särskilda satsningar från regeringen samt de resurser som polisen avsätter till spaningsinsatser. tog polisen emot 27 anmälningar avseende brott i fråga om människohandel för sexuella ändamål och uppgick antalet till 58 anmälningar. Antalet anmälda brott avseende köp av sexuell tjänst var 2006 och 2015. En fjärdedel av kvinnorna känner sig otrygga Andelen kvinnor som känner sig otrygga i sitt bostadsområde har minskat den senaste tioårsperioden. kvinnorna att de kände sig ganska eller mycket otrygga om de går ut i sitt bostadsområde eller att de låter bli att gå ut. Det var en Skr. 2016/17:10 minskning . Kvinnor känner sig dock betydligt mer otrygga än männen där motsvarande andel otrygga var . Många kvinnor lever under villkor som gör dem särskilt utsatta för våld. Det kan röra sig om funktionsnedsättning eller missbruks- och beroendeproblem. Även omständigheter kopplade till utländsk bakgrund och ålder påverkar våldsutsattheten. Dessa faktorer kan innebära en förhöjd risk att utsättas för våld eller för att våldet får särskilt allvarliga konsekvenser. För att alla kvinnor ska få sina rättigheter tillgodosedda krävs insatser som är särskilt anpassade till de behov som kan finnas hos kvinnor i särskilt utsatta situationer. Inspektionen för vård och omsorg () konstaterar dock i sin tillsyn av kommunernas arbete 2012–2014 att stöd och skydd till särskilt utsatta grupper av kvinnor är eftersatt. Många kommuner saknar skyddat boende som är anpassat till behoven hos kvinnor med t.ex. funktionsnedsättning eller missbruksproblem. Äldre våldsutsatta kvinnor uppmärksammas sällan och det är brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person, eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informationsmaterial och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Vissa riskgrupper inom prostitution har uppmärksammats genom ökad kunskap på området. En riskgrupp som har uppmärksammats är barn och unga som har ett självskadebeteende, liksom gruppen ensamkommande barn. Unga hbtq-personer har större erfarenhet av att sälja sex än andra unga. Andra specifika riskgrupper i prostitution är personer med missbruksproblematik, unga kvinnor och män i institutionsvård och kvinnor på anstalt. Personer med funktions- nedsättning är en specifik riskgrupp som har lyfts fram . Enligt Brå bor ungefär 150 000 barn i i hushåll där en av föräldrarna, oftast pappan, utövar någon form av våld mot den andra. Runt 65 000 barn upplever återkommande våld i hemmet. Det finns ett starkt samband mellan att barn som bevittnar våld mot en förälder i hemmet också själva blir utsatta för våld. Överlappningen är mellan 40– enligt olika undersökningar. Dessa barn har en ökad risk att utveckla posttraumatisk stress. De kan också få kamratproblem, bli oroliga, bråkiga, håglösa och få svårt att klara skolan. De finns också en förhöjd risk att barn som upplevt våld i hemmet blir utsatta för våld även i vuxenlivet eller själva utövar våld. 2.4.5Män står för större delen av våldet Mönstret av män som förövare av våld är mycket framträdande. De flesta män utövar inte våld, men bland våldsutövare är den absoluta majoriteten män. Enligt Brå utgjorde män av alla misstänkta för våld- täkter och av alla misstänkta för misshandel –2012. Samtliga personer som dömts för sexköp är män. Män som utövar våld mot kvinnor finns i alla grupper i samhället, men det finns vissa faktorer som ökar risken för att män ska utöva våld. En riskfaktor är ung ålder. Unga män är överrepresenterade både som utövare av och offer för våld generellt. En annan riskfaktor är stereotypa normer kring maskulinitet och negativ inställning till jämställdhet. Enligt dåvarande är risken att utöva våld dubbelt eller så stor för unga män som instämmer i stereotypa uppfattningar om könsroller och negativ inställning till jämställdhet, jämfört med dem som inte gör det. Därutöver finns andra riskfaktorer som gäller inte minst för dödligt våld mot kvinnor. En sådan är enligt Brå att kvinnans nuvarande eller tidigare partner har en psykisk sjukdom, tidigare kriminalitet eller problem att hantera en separation som kvinnan har tagit initiativ till. Utvecklingen av digitala medier har medfört nya sätt att på ett mer omfattande sätt kontrollera, hota och förfölja flickor och kvinnor. Utvecklingen har också skapat nya kanaler för att köpa och sälja sexuella tjänster. Det har konsekvenser både vad gäller mäns våld mot kvinnor i nära relationer och för kvinnors och flickors utsatthet för våld av både bekanta och okända män på offentliga arenor. har näthatet mot kvinnor och flickor kommit att uppmärksammas i allt större utsträckning. Det är ett jämställdhetsproblem att kvinnor som arbetar som journalister eller är politiskt aktiva utsätts på grund av att de är kvin- nor. Det är också ett hot mot demokratin när röster tystas i den offentliga debatten. Det finns en särskild utsatthet för kvinnor med utländsk bakgrund och icke-vita kvinnor som kan drabbas både av sexistiska och rasistiska hot och nedsättande kommentarer. Enligt en rapport från Brå om polisanmälda hot och kränkningar på internet utsätts flickor och pojkar, kvinnor och män för olika typer av nätkränkningar. Bland flickor är den enskilt vanligaste typen av nätkränkning att flickan hängs ut med bilder på internet. Bilderna har ofta en sexuell karaktär och åtföljs av nedsättande formuleringar om flickans påstådda sexuella vanor. Bland kvinnor utgör ofredande den enskilt vanligaste typen av polisanmälan. Ofta har ofredandet skett både på internet, via sms och telefonsamtal och ansikte mot ansikte. Unga flickor och pojkar är särskilt drabbade av hot och kränkningar på internet. I en jämförande studie mellan fem europeiska länder under- söktes i vilken omfattning flickor och pojkar i åldrarna 13–utsatts för våld i nära relationer genom hot och kränkningar på internet. Studien visar att våldsutsattheten på internet var mellan bland flickorna och mellan 20–bland pojkarna. större utsträckning än pojkarna att utsattheten hade en negativ påverkan Skr. 2016/17:10 på dem, medan det var vanligare att pojkarna uppgav att våldsutsattheten inte påverkade dem. Nya digitala kanaler innebär också nya arenor för att sprida pornografi och sexualiserade bilder i det offentliga rummet av främst flickors och kvinnors, men också mäns och pojkars, kroppar. Bilderna som finns lätt tillgängliga och befäster könsstereotypa normer begränsar främst flickor och kvinnors handlings- och livsutrymme. 2.4.7Våldet orsakar omfattande kostnader har flera studier genomförts om våldets konsekvenser och kostnader för individer och samhället. I utredningen om en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) redogörs för flera av dessa studier som visar att mäns våld mot kvinnor, förutom det personliga lidande det orsakar, innebär enorma kostnader för samhället. De uppskattningar som har gjorts indikerar att samhällskostnaderna uppgår till belopp i storleksordningen , beroende på vilka faktorer som inkluderas och hur beräkningarna har genomförts. Skillnaderna hänger bl.a. samman med om beräkningarna inkluderar enbart direkta kostnader, såsom sjukvård och rättsväsendets kostnader, eller också indirekta kostnader såsom utebliven arbetsinkomst. Utredningen drar slutsatsen att förebyggande insatser mot mäns våld mot kvinnor är kostnadseffektivt såväl ur ett individuellt som samhällseko- nomiskt perspektiv. Även om det medför kostnader att utveckla våldsförebyggande och brottsofferstödjande verksamheter så blir kostna- derna om sådana insatser inte utvecklas, ”passivitetens prislapp”, betydligt högre. Insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor har varit en högt prioriterad fråga . –2010 togs tre handlingsplaner fram för att motverka mäns våld mot kvinnor. –Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, heders- relaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), –Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167), –Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Sammantaget fördelade regeringen från jäm- ställdhetsanslaget till olika åtgärder för att uppnå målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. omfattade totalt 107 olika insatser som spände över ett brett fält och engagerade en rad myndigheter och organisationer inom det civila –2014 genomfördes nya insatser för att ta tillvara och vidareutveckla erfarenheterna från de åtgärder som tidigare hade Målet var att integrera nya arbetssätt och metoder i myndigheters ordinarie verksamhet. Regeringen fördelade under peri- oden till cirka 40 insatser inom följande sex – Nationell mobilisering och samordning av arbetet. Åtgärder mot sexuellt våld. Stärkt förebyggande arbete samt skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. – Förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck inklusive äktenskap mot en parts vilja. – Förebyggande insatser riktade till män. – Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. beslutade regeringen om en nationell samordnare mot våld i nära relationer, med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer. Den nationella samordnaren slutredo- visade sitt uppdrag (SOU 2014:49). förslag till hur arbetet skulle kunna utvecklas. Förslagen handlade bl. om att stärka rättsväsendets insatser för att bättre bemöta och utreda brott i nära relation, insatser riktade mot våldsutövaren, förebyggande arbete och bättre samordning av arbetet m.m. Regeringen tillsatte 2012 en utredning om Män och jämställdhet som lämnade sitt betänkande (se vidare avsnitt 2.10). Utredningen kartlade en rad aspekter av frågor om män och jämställdhet inklusive frågor om män och våld och påpekade bl.a. behovet av ett ökat universellt förebyggande arbete mot mäns våld mot kvinnor. Ambitionen att motverka mäns våld mot kvinnor har fortsatt hög Uppdragen som gavs till länsstyrelserna 2007 för att bl.a. stödja samordningen av insatser inom området mäns våld mot kvinnor har förlängts och fördjupats. Regeringen har även genomfört insatser för att stärka det tidigt förebyggande arbetet och främja mäns delaktighet i arbetet mot mäns våld mot kvinnor (se närmare om regeringens insatser på området i avsnitt 5). Insatser för att skydda barn utifrån flickors och pojkars särskilda behov och villkor har också genomförts inom ramen för regeringens arbete med att skydda barn mot människohandel, exploatering och sexuella över- Den första nationella handlingsplanen mot kommersiell sexuell Handlingsplanen har uppdaterats 2001 och beslutades en handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) som omfattade insatser riktade mot barn. beslutades skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter i (skr. 2013/14:91), där regeringens handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp ingick. Regeringen beslutade om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel,