prop · H4031d25 · 2016-09-20 00:00:00 — Antibiotikaförsäljningen för alla rapporterande EU-länder var i snitt omkring /PCU(Population Correction Unit/per kilo –Försäljning av Nyckelhåls märkta pro- djur sammanslaget) . –Antal kommuner som har kostpolicy. siffra för var /PCU och den högsta rapporterade siffran var /PCU. (PCU korrigerar för att antalet djur skiljer sig åt mellan länderna). Många infektioner som drabbar människor är zoonoser, dvs. smittor som kan överföras mellan djur och människor. I vår del av världen kretsar det mesta zoonosarbetet kring livsmedelsburna smittor som till exempel campylobacter, salmo- nella och ehec. Många myndigheter berörs av zoonosområdet och det finns formaliserade samarbeten mellan berörda aktörer inom folk- hälsa, djurhälsa och livsmedelsområdet. Trots det saknas en samlad redovisning av aktörernas gemensamma zoonosarbete. påvisa- des norovirus (vinterkräksjukan) i vitkålssallad har arbetat vidare med regeringsuppdraget Giftfri vardag med syftet att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Livsmedels- verket arbetar med att ta fram ny kunskap om risker med hälsofarliga ämnen i livsmedel för att bidra till utvecklingen av EU-lagstiftningen om säkra livsmedel inom de prioriterade områdena exponeringsuppskattningar, hormonstörande ämnen och kombinationseffekter. Livsmedels- verket har presenterat ett antal undersökningar om exponering för hälsofarliga ämnen via livsmedel, inklusive dricksvatten. Undersökningarna gäller bl.a. intagsberäkningar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för arsenik och högfluorerade ämnen och har bidragit till åtgärder som väntas begränsa befolkningens exponering för dessa ämnen. I flera kommuner i har högfluorerade ämnen s.k. PFAS hittats i grundvattnet och i några kommuner har PFAS också konstaterats i dricksvattnet. I en del fall har halterna av PFAS i dricksvattnet varit så höga att både enskilda brunnar och kommunala vattenverk tagits ur bruk. redovisades resultatet från en screening av förekomsten av bl.a. högfluorerade ämnen som visar att drygt 140 () av de allmänna vattentäkter vars vatten analyserats uppmättes halter av PFAS. I ett tiotal av dessa allmänna vattentäkter översteg halterna av PFAS vid åtminstone något tillfälle åtgärdsgräns på . Vidare uppmättes halter över åtgärdsgränsen i två enskilda vattentäkter i den nya screeningen. ska en vägledning om myndig- heternas ansvarsområden att publiceras på Kemikalieinspektionens webbplats. har ett undantag från EU:s gränsvärden för dioxin och PCB i viss fet fisk från . Ett av villkoren för undantaget är att svenska myndigheter ger kostråd för att skydda konsumenterna och att kan visa att dessa kostråd är effektiva. har fortsatt med förstärkta informationsinsatser om att inte äta fet fisk från , och för ofta. Unga kvinnor har prioriterats eftersom tidigare under- sökningar visat att de har varit svåra att nå fram till. Även barnfamiljer har prioriterats. Kommu- nikationen har utgått från myndighetens hemsida, där det finns lättillgängliga fakta och råd. För att inspirera målgrupperna att söka mer information har fortsatt att öka sin synlighet i sociala medier och digital annonsering inklusive i Anslagstavlan på SVT. För att nå de unga kvinnorna har målgrupps- anpassad information spridits på högskolor och universitet samt via studenthälsan på flera orter. fick i uppdrag att stärka kontrollsystemen och redligheten när det gäller fisk och fiskprodukter från Östersjö- området som omfattas av undantag från EU:s gränsvärden för dioxin och PCB. Bakgrunden till uppdraget är brister som framkom vid en revision utförd av EU- kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO). ska analysera grundorsakerna till brister kopplade till olaglig utförsel av fisk och felmärkta fisk- och fiskprodukter. Myndigheten ska också se över organiseringen och hur samordningen av kontrollen kan förstärkas. Slutligen ska Livs- medelsverket ta fram en åtgärdsplan för att komma till rätta med felaktig märkning av fisk och fiskprodukter, med särskild inriktning på fisk från . Uppdraget ska redovisas . arbetar med att kartlägga källor till intaget av arsenik. och risprodukter står för en tredjedel av befolk- ningens arsenikexponering i riket. Det lång- siktiga målet är att förmå risproducenter att arbeta för minskad arsenikhalt i råvaran. publicerades en rapport som beskriver vilka halter av arsenik som förekommer i ris och risprodukter på den svenska marknaden samt hur tillagning av ris kan påverka halten av arsenik. För yngre barn ligger exponeringen i nära eller över gränsen för vad som är acceptabelt ur ett hälsoriskperspektiv. Rapporten redovisar också de åtgärder anser befogade för att hantera förekomsten av arsenik i ris och risprodukter och för att minska exponeringen kort- och långsiktigt. Livsmedels- verket fortsätter att informera berörda företag om undersökningens resultat och slutsatser från projektet. Myndigheten uppmanar företagen att söka efter risråvaror med så låg arsenikhalt som möjligt, alternativt att utveckla metoder för att reducera halterna av arsenik i produkterna. Det största hotet mot folkhälsan i är dåliga matvanor följt av högt blodtryck, högt , rökning och fysisk inaktivitet (). En för- bättring av matvanorna kan därför få en stor effekt på folkhälsan. har Livs- medelsverket lanserat nya kostråd, ”Hitta ditt sätt”, som även lyfter fram hur man kan äta hållbart för både hälsan och miljön. inleddes arbetet med ett nytt nationellt nätverk med fokus på att främja bra matvanor på lokal, regional och central nivå. I nätverket ingår förutom även , , Skol- verket, Kommuner och Landsting och samtliga landsting/regioner. Syftet med nät- verket är att utbyta erfarenheter och hitta samverkansformer för att driva på arbetet för bättre matvanor. samarbetar m.fl. myndig- heter på området bra matvanor. Till exempel pågår arbete med att ta fram fler indikatorer för bra matvanor i folkhälsoenkäten tillsammans med , samarbete med i arbetet med att stödja vården i patientsamtal kring bra matvanor, utveckling av skolornas och förskolornas måltidsverksamhet tillsammans med , framtagande av upphandlingskriterier kring livsmedel och mål- tidsrelaterade tjänster i samarbete med Upp- handlingsmyndigheten. Vidare fortsätter Livs- medelsverket att samordna frågor kring spädbarnsnutrition och amning. Den strategiska planen för amningsfrågor är gemensam för , , Social- styrelsen och . Livs- medelsverket når ut med kostråd till gravida och ammande via mödra- och barnavårdscentralerna samt via webbplatsen. har haft i uppdrag att sprida information om hälsosamma matvanor till yrkesgrupperna inom hälso- och sjukvården och till allmänheten för att förebygga och minska komplikationer av kroniska sjukdomar. Rapporten överlämnades till regeringen . På verkets webbplats finns nu kunskaps- underlag och verktyg till hjälp för personal inom sjukvården. har fått i uppdrag att fortsatt stödja hälso- och sjukvårdens arbete med hälsosamma matvanor med särskild inriktning mot primärvård. och har fått i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Uppdraget ska redovisas . infördes nya, strängare regler för att producenterna ska få märka varor med symbolen nyckelhålet. Nyckelhålet är integrerat i de nya kostråden och finns med i det material som är framtaget för vårdpersonalen i syfte att användas i samtal om bra matvanor. utgjorde Nyckelhålsmärkta produkter i av det totala antalet sålda livsmedels- produkter. har ett uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten och en handlingsplan –2018 har tagits fram. har bl.a. ett pilotprojekt genomförts inför den stora matvaneundersökningen Riks- maten ungdom, som ska genomföras . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kommer att analyseras för att studera skillnaden i matvanor mellan flickor och pojkar. antogs FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030) varav ett delmål handlar om att till 2030 halvera det globala matsvinnet per person i butik- och kon- sumentledet och att minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan, även förlusterna efter skörd. har i och med detta ett nationellt mål för minskning av matsvinn. presenterade sin hand- lingsplan för cirkulär ekonomi . För att stödja det globala matsvinnsmålet avser kommissionen att genomföra en rad åtgärder som t.ex. utveckla en gemensam EU-metod för att mäta avfall, skapa en plattform för utbyte av goda exempel och förtydliga lagstiftningen om avfall, livsmedel och foder, underlätta mat- donation och användning av livsmedel och biprodukter i foderproduktion. har haft i uppdrag att till- sammans med och Naturvårds- verket genomföra insatser –2015 för minskat matsvinn. Det finns en samsyn mellan branschaktörer, organisationer och myndigheter att regeringsuppdraget har inneburit en bra start för ett långsiktigt nationellt matsvinnsarbete. Slutrapporten från uppdraget överlämnades till regeringen . för måltider inom vård, skola och omsorg har i uppdrag att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att utveckla de offentliga måltiderna. Verksamheten är till stor del utåtriktad med en nära kontakt med kom- munernas kost- och måltidsansvariga och andra aktörer i branschen. Enligt kommunkartläggning kring skolmåltiderna 2016 hade av landets kommuner fattat ett politiskt beslut om riktlinjer för måltids- verksamheten i (t.ex. ett kost- politiskt program eller liknande). var denna andel . I en motsvarande kartläggning 2011 var andelen . Vad gäller offentlig upphandling, som också är betydelsefull för utvecklingen av offentliga måltider, lämnar den nyinrättade Upphandlings- myndigheten stöd till både upphandlade myn- digheter och leverantörer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den offentliga livsmedelskontrollen i utvecklas i en positiv riktning och insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning pågår. Effekter av insatta åtgärder bör kunna förväntas , liksom effekter av den ännu ej avslutade förhandlingen om den nya kontroll- förordningen. har kommit långt i kampen mot antibiotikaresistens på djursidan men det är viktigt med ett globalt helhetsperspektiv för att bromsa utvecklingen. har därför fortsatt att sprida sitt synsätt om vikten av hygien och djurvälfärd för att minska behovet av antibiotika inom djurhållningen i relevanta fora, såväl inom EU som internationellt. ses som en trovärdig aktör i kampen mot antibiotika- resistens och svensk expertis är ofta anlitad. Livsmedel på den svenska marknaden är med dagens kunskap generellt sett säkra. har en stark konkurrensfördel när det gäller säkra livsmedel. Det är till exempel mycket ovanligt att smittas av salmonella från svenska livsmedel. Eventuella problem med olika smittor hanteras tidigt i livsmedelskedjan, ofta redan hos djur- besättningar medan andra länder arbetar mer med att förhindra smittspridning i senare led. Samverkan mellan olika aktörer på området bra matvanor är viktig för att nå en bättre hälsa i . Det gäller satsningar riktade både mot särskilda yrkeskategorier, som inom vården, och mot målgrupperna med sämst matvanor. Infor- mationsinsatser kring bra matvanor är därför fortsatt angelägna, t.ex. genom märkningen Nyckelhålet. Arbetet med att utveckla mål- tiderna inom offentlig sektor, skola, vård och omsorg, är också en mycket betydelsefull del i arbetet för bättre matvanor och matglädje. Den offentliga upphandlingen av livsmedel är av stor vikt för kvaliteten på måltiderna inom offentlig sektor. De upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och väg- ledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. 2.5.9Resultat friska djur och sunda växter För att redovisa resultat och bedöma hur arbetet för ett gott djurskydd bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att de gröna näringarna ska vara livskraftiga, används följande indikatorer: –Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering. Antalet kontroller är något färre än . genomförde länsstyrelserna knappt 12 000 kontroller och hanterade en ungefär lika stor mängd inkomna anmälningsärenden. Av de utförda kontrollerna var riskbaserade, vilket också är en något lägre andel än före- gående år. Antalet beslut och ärenden som han- terats, t.ex. förelägganden, djurförbud och åtals- anmälningar har dock ökat något. Den genom- snittliga tiden som länsstyrelserna som kollektiv lägger på olika typer av djurskyddskontroller och beslut har minskat, vilket tyder på en ökad effektvitet i länsstyrelsernas arbete. Jordbruks- verket bedömer vidare att antalet brister i djurhållningen av lantbrukets djur generellt minskat , jämfört (Statens jordbruksverks rapport om Djur- skyddskontrollen 2015, dnr N2016/03210/DL). Inom det av regeringen beslutade Rådet för djurskyddskontroll har myndigheterna – och länsstyrelserna – fortsatt att på ett konstruktivt och framåtblickande sätt gemensamt arbeta för att utveckla djurskydds- kontrollen. Regeringen bedömer att arbetet bidrar positivt till att nå en ökad samsyn, sam- verkan, likformighet och effektivitet i kon- trollen. Rådet arbetar kontinuerligt med att finna nya strategier för att utveckla kontrollen och den inom rådet gemensamt framtagna, beslutade och reviderade målbilden för kontrollen fungerar numera som ett viktigt verktyg för att planera, styra, följa upp och utvärdera kontrollarbetet. har Rådet för djurskyddskontroll bl.a. reviderat de tidigare identifierade områdena där det funnits ett behov av mer samsyn och samverkan. Områden som inte längre bedöms behöva ett sådant särskilt fokus är skapandet av ett forum eller former för samverkan och samordning, utformningen av kontrollrappor- terna från inspektioner och ett system för revisioner av kontrollen i livsmedelskedjan. Ett forum för samverkan och samordning mellan länsstyrelserna och – det så kallade 28-nätverket – har tidigare bildats och fungerar väl. En utvecklad mall för tydligare och enklare kontrollrapporter har tagits fram och inom de områden där är behörig myndighet genomför verkets intern- revisionsenhet revisioner. Generellt finns det dock enligt rådet ett fortsatt behov av att öka dialogen, samverkan och styrningen för öka likformigheten och samordningen i kontrollen. Rådet bedömer att det är fortsatt angeläget att underlätta och effektivisera hanteringen av anmälningsärenden, där vidtagna åtgärder för att underlätta och förenkla handläggningen inte fått den effekt som eftersträvats. Vidare avser myndigheterna att fortsätta det redan pågående arbetet med att utveckla kompetensen, be- mötandet och kommunikationen i kontrollen och att göra rapporteringen kring djurskydds- kontrollen så jämförbar och talande som möjligt. De tidigare av och läns- styrelserna redovisade uppdragen om resurs- användningen inom djurskyddskontrollen (dnr N2015/01386/DL och dnr N2015/00696/DL) visade på att förutsättningarna och effektiviteten i djurskyddskontrollarbetet skiljer sig relativt kraftigt åt mellan olika län. Mot denna bakgrund har Rådet för djurskyddskontroll beslutat att ta upp skillnader i effektivitet som ett nytt fokus- område för rådets arbete. Fortsatta åtgärder för att mäta och analysera resursanvändningen och för att öka erfarenhetsutbytet mellan länen, i syfte att fånga upp och lära av varandras goda exempel, planeras till exempel genomföras. I syfte att understödja myndigheternas arbete med att utveckla djurskyddskontrollen förstärk- tes myndigheternas resurser för detta ändamål med sammanlagt 2016 (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310). har tagit emot en inspektion av Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO – numera Enheten för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Hälsa och livsmedel: revision och analys) vid Europeiska kommissionen. Syftet med inspek- tionen var att undersöka och bedöma hur arrangerar utbildningar i djurskydd för personer som sköter grisar eller som jobbar på slakterier. FVO konstaterade i sin rapport att har ett väl fungerande system för att tillgodose dessa yrkesgruppers djurskyddskompetens. Glädjande är också att revisionen slutfördes utan några rekommendationer om behov av åtgärder från FVO:s sida. Tabell 2.33 Djurskyddskontrollen 2012–2015 Sättet att beräkna antalet kontroller har justerats i jämförelse . För att kunna göra en jämförelse mellan åren har samma beräkningssätt tillämpats även för åren 2012–2013. inkluderade uppgifterna om genomförda kontroller även sådana kontroller som skett i samband med ansökningar om tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen och vid ansökningar om tillstånd för offentlig förevisning. Dessa kontroller är inte inkluderade i årets redovisning. redovisade ett uppdrag om att inleda inrättandet av ett kompe- tenscentrum för 3R-frågor dvs. arbete med att ersätta, begränsa och förfina djurförsök (Rapport 2015:26). I rapporten redogör Jord- bruksverket för 3R-centrets uppgift att främja och samordna arbetet med alternativa metoder till djurförsök. I regleringsbrev för ges verket i uppdrag att redovisa det arbete som bedrivits inom verkets kompetens- centrum för 3R-frågor. I redovisningen ska t.ex. ingå en redogörelse för det samarbete som bedrivits med övriga berörda aktörer vid universitet och högskolor, forskningsbeviljande myndigheter och organ, övriga myndigheter, näringslivet och berörda organisationer. Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , , Natur- vårdsverket och är på olika sätt berörda av försöks- djursverksamhet och har i sina regleringsbrev för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2016 ett uppdrag att i samråd med Jord- bruksverkets 3R-center upprätta en strategi för myndighetens arbete med 3R-frågor. trädde ett krav på bedövning i samband med kastrering av smågrisar i kraft. För att underlätta omställ- ningen har det funnits möjlighet för grisproducenter att få ersättning för kostnader kopplade till bedövning och smärtlindring vid kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) har medverkat till bildandet av ett nordiskt nätverk för kommunikation om djurskydd (NordCAW) och varit värd för den första . SCAW har, i sin roll som kontaktpunkt i enlighet med förord- ningen om skydd av djur vid avlivning anordnat en konferens för övriga nationella kontakt- punkter inom EU. ingår i ett samarbete på djurskyddsområdet inom EU tillsammans med , och . En deklaration om djurvälfärd för gris har tagits fram liksom ett förslag om inrättande av en EU- plattform för djurskydd. För att redovisa resultat och bedöma hur arbetet för en god djurhälsa bidrar till målet för utgifts- området, med avseende på att de gröna näring- arna ska vara livskraftiga, används följande indikatorer: –Andelen kycklingar med campylobakter. –Antalet utbrott av smittsamma djur- sjukdomar. –Antal utbrott av salmonella. har djurhälsoläget i landet varit gott, med få utbrott av allvarliga smittsamma sjuk- domar. använder minst antibiotika till djur i hela EU. Även resistensläget är fortsatt fördelaktigt bland djur i . har visserligen ytterligare fynd av anmälningspliktig resistens hos stafylokocker (MRSA och MRSP) gjorts, men det finns inga tecken på en ökande trend. MRSA finns på många grisgårdar inom EU. Denna resistenta bakterie har dock inte fått fäste i svenska grisbesättningar. Tarmbakterier med Extended Spectrum Beta-Lactamase (ESBL) har påvisats hos flera djurslag men utan tecken på att bli vanligare. Förekomsten av ESBL-bakterier hos slaktkyckling har gått ner . Antibiotikaresistens behandlas även inom ramen för folkhälsopolitiken (utg.omr. 9 avsnitt 5). förhandlas kommissionens förslag till ny förordning om veterinär- medicinska läkemedel i rådet. Förslaget innebär omfattande förändringar på flera områden. En viktig nyhet är att kommissionen föreslår åt- gärder för att begränsa spridningen av antibio- tikaresistens. slutfördes förhandlingarna om förslag till ny EU-förordning om djurhälsa. Förslaget är en del av ett större lagstiftnings- paket, det s.k. Santé-paketet. Paketet omfattar också förslag till nya förordningar om skydd mot växtskadegörare och den offentliga kon- trollen inom livsmedelskedjan. har 3 759 flockar av slaktkyckling provtagits vid slakt inom ramen för Campy- lobacterprogrammet. Campylobacter påvisades i av dessa vilket är ungefär detsamma som 2014 men något högre än 2012 och 2013. Tabell 2.34 Slaktkycklingsflockar med campylobacter 2014–2015 mål är att ska hållas fritt från epizootiska sjukdomar, dvs. sådana allmänfarliga djursjukdomar som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människa. Om en sådan sjukdom upptäcks genom rutinmässig övervakning eller genom att djur visar symtom vidtas åtgärder för att utrota smittämnet så fort som möjligt. Detta sker i många fall genom att samtliga djur i den drabbade besättningen avlivas och smittrening sker innan nya djur får sättas in. Ett stort antal misstankar utreds , men i de flesta fall avskrivs misstanken efter utredning. utreddes 74 misstankar om epizootiska sjuk- domar, men endast fyra fall bekräftades, tre utbrott av fårsjukdomen atypisk scrapie och ett utbrott av fisksjukdomen VHS. Tabell 2.35 Antalet fall/besättningar med epizootisk sjukdom 2011–2015 septikemi (VHS) hos Källa: , årsredovisning 2015. Hälsoläget hos svenska produktionsdjur är generellt sett mycket gott, men salmonella- situationen har varit mindre gynnsam . Olika varianter av salmonella har påvisats i sammanlagt 17 fjäderfäflockar . Utred- ning visade att smittan kommit in i besätt- ningarna med dagsgamla kycklingar som leve- rerats från samma flock med föräldradjur. Flera fall av salmonella har även drabbat nöt- kreatur. I har Salmonella spridits . Ett omfattande smitt- spårningsarbete har avslutats. var åtta besättningar fortfarande belagda med restriktioner. Tabell 2.36 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 2010–2015 Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2015. För att redovisa resultat och bedöma hur arbetet med skyddsåtgärder mot växtskadegörare bidrar till målet för utgiftsområdet, med avseende på att 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 de gröna näringarna ska vara livskraftiga, an- vänds följande indikatorer: –Antalet påträffade fall av allvarliga växtskadegörare. Vissa allvarliga växtskadegörare omfattas enligt växtskyddslagen (1972:318) av krav på kontroller och bekämpning med målsättning att skadegörare som påträffas ska utrotas. Anled- ningen är att en etablering av dessa skadegörare kan medföra omfattande konsekvenser. har hittat fler allvarliga växtskadegörare, s.k. karantänsskade- görare, än , se tabell 2.37. Tabell 2.37 Antalet påträffade fall av allvarliga växtskadegörare 2013–2015 Antalet påträffade fall av allvarliga I sändningar av växter och växtprodukter från andra länder 1 I förra årets budgetproposition angavs antalet fall vara 95. Siffran har uppdaterats av . har konstaterat bomullsmjöllusen Bemisia tabaci och Impatiens Necrotic Spot Virus i växthusföretag. Antalet fall av båda dessa växtskadegörare är fler än . Bomullsmjöllusen är vektor för ett stort antal virussjukdomar på tomater och är skyddad zon för denna skadegörare. Svampsjukdomen Phytophthora ramorum har konstaterats hos bl.a. ett antal plantskolor. Bakteriesjukdomen päronpest, Erwinia amy- lovora, har hittats . Potatiscystnematoder har konstaterats i två fält och koloradoskalbaggar har hittats i ett parti utsäde. Utöver dessa fall i har hittat skadegörare som inte får förekomma vid importkontroller av växter och växtprodukter. Antalet påvisade fall i import- sändningar ligger på samma nivå som 2014, men var antalet fall högre än . På grund av den ökade risk som klimat- förändring i kombination med ökad global handel innebär för att nya allvarliga växtskade- görare etablerar sig i har () erhållit 2016–2019 för riskvärdering av växt- skadegörare, en ny uppgift för SLU. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att kunna ge stöd i arbetet med att hantera förebyggande- och bekämpnings- åtgärder.