prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen är angelägen om att den som har fått sin skolgång förlängd på grund av funktionsnedsättning ska ges goda förutsättningar att slutföra studierna, utan att risken för ett långvarigt beroende av sjukförsäkringen ökar. Det är angeläget att vidareutvecklar prövning och utredning av arbetsförmågan före beslut om aktivitetsersättning. Det gäller särskilt för de personer som har ingen eller liten erfarenhet av arbetslivet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att vidareutveckla prövning och utredning av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 arbetsförmågan före beslut om aktivitetsersättning. Regeringen har gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag att genom samordningsförbunden verka för att det vidtas förstärkta och samordnade rehabiliteringsinsatser för unga med aktivitetsersättning. Regeringen kan konstatera att samordningsförbundens insatser bidrar till att unga med aktivitetsersättning närmar sig arbetsmarknaden. Däremot är det endast av de personer som uppbär aktivitetsersättning som omfattas av sådana insatser. Regeringen anser det därför vara angeläget att samordningsförbunden prioriterar insatser för denna grupp. För att åstadkomma detta är det viktigt att och Arbetsförmedlingen aktivt arbetar med att identifiera de unga med aktivitetsersättning som har behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och verkar för att sådana insatser prioriteras av samordningsförbunden. Regeringen kommer att överväga om det bör vidtas ytterligare åtgärder för att nödvändiga insatser ska vidtas för unga med aktivitetsersättning. 3.5.2Stärkt ekonomisk trygghet för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Som framgår i avsnitt 3.4.2 behöver den ekonomiska tryggheten för mottagare av sjuk- och aktivitetsersättning stärkas. Regeringen lämnar nu förslag om förbättringar för dem. Regeringen föreslår en forskningssatsning på tillämpad välfärdsforskning. Denna satsning ska inkludera en satsning på forskarskolor, och också inkludera bl.a. forskning om psykisk ohälsa för att samhället ska kunna utveckla kunskapsbaserade och verkningsfulla insatser. Satsningen redovisas närmare under utgiftsområde 9 avsnitt 9.5. Satsningen kommer att beskrivas närmare i den kommande forskningspolitiska propositionen. 3.5.4Översyn av studerandes möjlighet till sjukförsäkring Det är ett prioriterat arbete för regeringen att stärka studerandes skydd vid sjukdom. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) lämnade flera förslag till förbättringar för studerande. Frågan om förbättrade åtgärder för studerande vid sjukdom bereds inom . Regeringen avser att återkomma i frågan . 3.5.5Förslag från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen presenterade den parlamentariska socialförsäkringsutredningen sitt slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring, SOU 2015:21. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har tagit del av remissinstansernas yttranden. Flera av de förslag som kommittén har lämnat har redan omhändertagits och resulterat i konkreta åtgärder. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning som ska se över försäkringen vid arbetsskada (dir. 2016:9) och som bl.a. ska överväga de förslag som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat. Dessutom har regeringen beslutat om ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron, vilket utredningen har förordat. Vidare har utredningens förslag om att stärka hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen beaktats inom ramen för regeringens åtgärdsprogram. Regeringen arbetar nu vidare med förslaget om karensavdrag, förslaget om mera generösa regler för företagare under uppbyggnadsskede samt förslaget om ersättningsgrundande inkomst (EGI). För samtliga dessa förslag återstår mer eller mindre omfattande utredningsinsatser innan färdiga förslag kan läggas fram. En viktig del i detta utredningsarbete är att så långt möjligt säkra att förslagen får de effekter som är önskvärda och avsedda. Regeringens ambition är att lägga fram färdiga förslag i flera av dessa delar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.5.6Översyn av handikappersättningen ett behov av en sådan funktion utan ser snarare Handikappersättning kan utges till den som har en funktionsnedsättning eller sjukdom som gör att hon eller han behöver hjälp i vardagen eller har merkostnader. Handikappersättningen har tillsammans med vårdbidraget (se utg.omr. 12) varit föremål för en översyn. En arbetsgrupp har tagit fram promemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58). Promemorian har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Ökad samverkan kring nyanlända Ökningen av antalet nyanlända i påverkar och dess handläggning av ett flertal förmåner. ser regeringen också ett ökat behov av samverkan mellan myndigheter för att skapa enklare och mer effektiva processer för nyanlända. Regeringen har därför lämnat ett uppdrag till , , , och att fortsätta samverkan så att processen för etablering förenklas och effektiviseras för minst 45 000 nyanlända personer (A2016/01467/EXPCH). 3.5.8Tillsyn, rättssäkerhet och det allmänna ombudet Genom tillkännagivande har en särskild utredare haft i uppdrag att utreda behovet av en reguljär tillsynsfunktion inom socialförsäkringens område. Betänkande Skapa tilltro. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen (SOU 2015:46) innehåller tre större förslag. Ett förslag gäller införande av en klagomålshantering hos ISF dit enskilda kan vända sig med sina klagomål inom socialförsäkringens område. Ett annat förslag tar sikte på att vidga ISF:s uppdrag så att myndigheten får utöva generell tillsyn och inte endast systemtillsyn. Det tredje förslaget rör det allmänna ombudet för socialförsäkringen och hur ombudet kan stärkas på olika sätt för att få fram fler vägledande domstolsavgöranden. Flera remissinstanser ser positivt på att inrätta en klagomålshantering. Lika många ser dock inte att det finns risk för att den kan överlappa andra tillsynsmyndigheters uppdrag. Bland de kritiskt inställda finns bland annat och Justitiekanslern. Regeringen delar bedömningen att det inte föreligger ett behov av ytterligare en klagomålshantering och avser därför inte att gå vidare med detta förslag. Beträffande de förslag som har lämnats för att stärka det allmänna ombudet har regeringen redan vidtagit ett antal åtgärder. Förutom att ombudet numera på årsbasis ska redovisa sina resultat och iakttagelser för att regeringen bättre ska kunna följa dem, så finns även särskilda medel avsatta för att resursmässigt stärka ombudet och dess kansli. Med egna resurser ökar även ombudets självständighet gentemot , hos vilken ombudet har sin placering. För att få fram fler vägledande domstolsavgöranden avser regeringen även ta initiativ till att stärka ombudet processuellt. 3.5.9Internationellt samarbete inom socialförsäkringen I regeringens åtagande för en samstämmig politik för global utveckling (PGU), och särskilt vad avser målet i FN:s Agenda 2030, att det inte ska förekomma fattigdom i världen, är arbetet med att införa och öka kunskap om breda, allmänna, grundläggande trygghetssystem av väsentlig betydelse. I detta arbete är och centrala aktörer, bl.a. genom att myndigheterna kan bidra med kunskap och stöd gällande uppbyggnad och administration av stabila socialförsäkringssystem. Europeiska kommissionens kommande förslag till att ändra syftar till att ytterligare underlätta arbetskraftens rörlighet och stödja medlemsstaternas arbete mot fel och missbruk av regelverket. Regeringens uppfattning är att samordningsbestämmelserna bör utvecklas på en rad områden bl.a. för att bättre återspegla de nya rörlighetsmönstren inom EU. Denna utveckling bör också värna enskildas rättigheter och medlemsstaternas rätt att själva utforma sina socialförsäkringssystem, särskilt med hänsyn till de nationella trygghetssystemens långsiktiga finansiella hållbarhet. Bestämmelserna bör ge en effektiv och ändamålsenlig samordning som främjar den 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 fria rörligheten för personer utan att harmonisera medlemsstaternas system. Bestämmelserna ska även verka för att förbättra människors levnadsstandard och egna försörjning. Balansen mellan den enskildes sociala skydd och ansvars- och kostnadsfördelning mellan medlemsstaterna måste också finnas i bestämmelserna. Att verka för ett socialt sammanhållet är en prioriterad fråga för regeringen. presenterade ett utkast till en europeisk pelare för sociala rättigheter, samt lanserade i samband med detta ett öppet samråd som kommer att pågå . Syftet är att formulera principer för rättvisa arbetsmarknader och välfärdssystem. Regeringen analyserar utkastet, vilket även framöver kommer att uppta en stor del av arbetet i trygghet (KST, ett rådgivande organ inom EU). Framgent kommer KST även att rikta särskilt fokus mot den angelägna frågan om migrationens påverkan på de sociala trygghetssystemen. Rörligheten till och från är betydande. Inte minst med beaktande av detta faktum, är det angeläget att det finns tillförlitlig statistik inom det internationella socialförsäkringsområdet. har därför i uppdrag att se över sina it-stöd i syfte att förbättra statistikfångst inom detta område. Regeringen följer detta utvecklingsarbete. arbete med att färdigställa EU:s gemensamma itsystem EESSI är även det angeläget, i syfte att kunna utveckla denna statistik inom det internationella socialförsäkringsområdet. Ändrade förutsättningar i och omvärlden, exempelvis förändrade arbets- och migrationsmönster, den demografiska utvecklingen samt nya former av företagsstrukturer skapar delvis andra behov avseende de sociala trygghetssystemens utformning. Tor-utred- ningen, utredningen om trygghetssystemen och internationell rörlighet (S2014:17), som ska redovisas senast , har således ett ytterst angeläget uppdrag. Detta i synnerhet eftersom utredningen kommer bidra med underlag som ger förutsättningar för ett regelverk som även framgent är relevant i förhållande till de nya förutsättningar som globaliseringen ger i en unionsrättslig och internationell kontext. Arbets- och migrationsmönstren har även förändrats utanför EU/EES. Regeringen anser därför att bör fortsätta att ingå bilaterala socialförsäkringsavtal med länder utanför EU/EES för att ytterligare stärka vår konkurrenskraft. Regeringen verkar således för att nya avtal ska ingås och avtalsförhandlingar pågår med och kommer även att inledas med . 3.6Förslag om mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen 3.6.1Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg att se över möjligheterna för långtidssjuka att prova arbete eller studera med bibehållen sjukersättning (prop. 2015/16:1 UO 10). Bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete ingår i regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro (dnr S2015/06106/SF). har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt gällande att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. övergripande slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga (RiR 2015:7). Regeringen konstaterar i skrivelse 2015/16:37 att man i stort delar bedömning och att den oroande ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning behöver bemötas. En arbetsgrupp har haft i uppgift att se över möjligheterna för långtidssjuka att prova arbete eller studera med bibehållen sjukersättning och att ta fram vissa förslag som ger bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete. Förslagen har redovisats i promemorian Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen (Ds 2016:5). Promemorian har remissbehandlats. Under remissbehandlingen lämnade synpunkten att förslag saknades avseende regler om alternativ beräkning av inkomstrelaterad ersättning för gruppen som föreslås kunna få sjukersättning. Regeringen lämnar därför ett förslag om ändring i 34 kap. 10 § socialförsäkringsbalken, SFB. Förslaget har beretts under hand med Försäkrings- Författningsförslagen från promemorian har i viss mån även redaktionellt justerats med anledning av remissvar från Kammarrätten i . Promemorians lagförslag och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning över remissinstansernas yttranden finns tillgänglig i (S2016/02084/SF). I samband med att det nuvarande pensionssystemet infördes gjordes förtidspensionen till en del av sjukförsäkringen i stället för som tidigare ålderspensionssystemet. Förmånerna förtidspension och sjukbidrag ersattes av sjukersättning och aktivitetsersättning (prop. 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension). Rätten till sjukersättning eller aktivitetsersättning Aktivitetsersättning beviljas unga försäkrade som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmågan ska vara nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan under . Aktivitetsersättning kan tidigast beviljas fr.o.m. juli månad det år då den försäkrade fyller och är alltid tidsbegränsad. Den kan ges under högst i taget, dock längst t.o.m. månaden före den månad då den försäkrade fyller . Skälet till att det inte finns en varaktig förmån för unga med nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom är, enligt förarbetena, för att i möjligaste mån kunna ta tillvara den unges möjligheter till utveckling och arbete i ungdomsåren. Vidare anfördes att ingen ska behöva pensioneras i mycket unga år innan omfattande insatser har gjorts för att så långt som möjligt ta till vara kapacitet och utvecklingsmöjligheter.22 Rätt till aktivitetsersättning har också en försäkrad som är och som på grund av funktionshinder ännu inte avslutat sin 2000/01:96 s. 80-81, bet. 2000/01:SfU15, Ds 2000:40 s. 85. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. För dessa personer görs ingen prövning av arbetsförmågans nedsättning. Sjukersättningen är en förmån som alltid lämnas tills vidare och en försäkrad kan beviljas ersättningen först från och med . För att ha rätt till sjukersättning ska arbetsförmågan vara stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Med detta begrepp avses att nedsättningen bedöms bestå för all överskådlig framtid (prop. 2007/08:136). Sjukersättning kan tidigast lämnas fr.o.m. den månad som den försäkrade fyllt och ges tills vidare, dock längst t.o.m. månaden före den månad då den försäkrade fyller . kunde även sjukersättning ges som en tidsbegränsad förmån och då under högst i taget. Denna möjlighet avskaffades (prop. 2007/08:136). När det bedöms hur nedsatt arbetsförmågan är ska , både vid prövning av rätt till sjukersättning och till aktivitetsersättning, beakta den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom förvärvsarbete på arbetsmarknaden. Prövningen ska göras i förhållande till förvärvsarbete på hela arbetsmarknaden. Det går inte att bevilja sjukersättning eller aktivitetsersättning till dess att en subventionerad anställning blir tillgänglig för den försäkrade (prop. 2007/08:136 s. 88 och 103). Även dessa typer av arbeten ryms i begreppet ”förvärvsarbete på arbetsmarknaden”. Inga andra faktorer än nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom ska påverka rätten till ersättning. Varken ålder, bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet eller andra liknande omständigheter ska beaktas vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning. Regelverk gällande att uppmuntra aktivitet och underlätta återgång i arbete ansvarar inte bara för försäkringstillämpningen i sjukförsäkringen. har också ett samordningsansvar. Det innebär i korthet att ska utreda rehabiliteringsbehov och verka för att nödvändiga åtgärder vidtas av hälso- och sjukvården, arbetsgivaren, företagshälsovården, Arbetsförmedlingen eller andra ansvariga. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Enligt 30 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken gäller följande. samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten. Vidare ska i samråd med den försäkrade se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. ska, om den försäkrade medger det, samverka med arbetsgivaren, arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som berörs. ska verka för att nämnda organisationer och myndigheter, var och en inom sitt område, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av de försäkrade. ska också se till att rehabiliteringsåtgärder påbörjas så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl. Den som får sjukersättning eller aktivitetsersättning har möjlighet att förvärvsarbeta eller studera utan att rätten till ersättningen prövas, så kallad vilande sjuk- eller aktivitetsersättning. Syftet är att stimulera den försäkrade till att pröva sin arbetsförmåga eller till att börja studera utan att riskera rätten till sin ersättning. Ersättningen ska endast förklaras vilande när arbetet eller studierna är av sådan karaktär och omfattning att de förutsätter att den försäkrade utnyttjar en arbetsförmåga som han eller hon antogs sakna när beslutet om förmånen fattades. så finns rätten till förmånen kvar men den betalas inte ut. En försäkrad som vill arbeta med aktivitets- eller sjukersättningen vilande kan uppbära ett månatligt belopp, motsvarande av den del av aktivitets- eller sjukersättningen som är vilande. Ursprungligen gällde för både aktivitets- och sjukersättningen att det månatliga beloppet kunde betalas ut så länge ersättningen var vilande, dock längst under en och samma vilandeperiod (prop. 2007/08:124). Bestämmelsen ändrades så att månadsbeloppet får betalas ut till försäkrade med vilande aktivitetsersättning mot tidigare (prop. 2012/13:1 UO10). I ärenden där sjukersättning har beviljats enligt regelverket i den lydelse som gällde före gäller särskilda bestämmelser i stället för vilande sjukersättning. Även vid studier kan sjuk- och aktivitetsersättningen förklaras vilande. Till skillnad från förvärvsarbete, där delar av ersättningen kan förklaras vilande, förklaras hela den beviljade sjuk- eller aktivitetsersättningen vilande oavsett studiernas omfattning. Den enskilde har alltså inte rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning på deltid vid studier på deltid. Inte heller har en försäkrad som studerar med sjuk- eller aktivitetsersättningen vilande rätt till månadsbeloppet om av den vilande ersättningen. I samband med ett beslut om att bevilja en försäkrad aktivitetsersättning ska undersöka om han eller hon ersättningen ska lämnas kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på hans eller hennes sjukdomstillstånd eller fysiska eller psykiska prestationsförmåga. Om den försäkrade bedöms kunna delta i aktiviteter ska tillsammans med den försäkrade planera aktiviteter som är lämpliga. ska verka för att de planerade aktiviteterna kommer till stånd samt underlätta för den försäkrade att delta i aktiviteterna. Att delta i aktiviteterna är dock frivilligt. I samband med att beslutar om sjukersättning ska myndigheten också besluta att en förnyad utredning av arbetsförmågan ska göras , dock senast . Så länge den försäkrade har rätt till sjukersättning ska besluta att en förnyad utredning av arbetsförmågan ska göras , dock senast från det att den föregående utredningen slutfördes. Syftet med förnyad utredning är dels att följa upp om arbetsförmågan har förändrats sedan beslutet om sjukersättning fattades, dels att undersöka möjligheterna till rehabilitering. Om den försäkrade har fyllt behöver beslut om ny utredning inte fattas. Detta gäller i ärenden där sjukersättning har beviljats enligt regelverket i den lydelse som gäller fr.o.m . : Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? (RiR 2015:7) har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt gällande att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten – en ersättning (RiR 2015:7). Den övergripande slutsatsen som drar av sin granskning är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till målet om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har i skrivelse till redovisat sin bedömning av iakttagelser. Regeringen konstaterar i skrivelsen att man i stort delar bedömning och att den oroande ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning behöver bemötas.23 framför i sin granskning av aktivitetsersättningen att en tidsbegränsad ersättning skapar oro för personer med permanent nedsatt arbetsförmåga. Oron gäller, enligt , bland annat ansökningar om nya ersättningsperioder samt kraven på nya underlag och drabbar både individer och deras anhöriga. I de fall efter noggrann prövning kan konstatera att det finns en permanent nedsatt arbetsförmåga ser flera skäl till att bevilja aktivitetsersättning . Utöver att det inte finns någon arbetsförmåga att ta tillvara och att det finns etiska skäl för att minska individernas oro, innebär hanteringen av ansökningar om ny period av aktivitetsersättning administrativa kostnader för samt kostnader för hälso- och sjukvården. anser att regeringen bör se över möjligheten till längre beslutsperioder för aktivitetsersättning när det gäller personer med grava permanenta funktionsnedsättningar.24 Regeringen har i skrivelse till som svar på uppgett att man i sak delar bedömning att ansöka om ny period med aktivitetsersättning kan skapa oro både hos personerna som får aktivitetsersättning och hos deras anhöriga. Regeringen anser också att det kan finnas etiska och administrativa skäl att se över möjligheten till längre beslutsperioder.25 23Regeringens skrivelse 2015/16:37. 24Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? (, RiR 2015:7). 25Regeringens skrivelse 2015/16:37. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har under en följd av år lämnat en s.k. ”Antikrångelkatalog” till regeringen med olika förslag på ändringar i regelverket som ska göra det enklare för de försäkrade. Några av de förslag som lämnat in berör sjuk- och aktivitetsersättningen. har föreslagit att en prövotid med bibehållen aktivitetsersättning införs för den som vill pröva att studera med aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga. Syftet med förslaget är, enligt , att underlätta för unga med aktivitetsersättning att komma ut i arbete eller studier. Att en prövotid enbart föreslås för personer med aktivitetsersättning motiverar med att denna grupp har haft färre möjligheter att pröva sin arbetsförmåga eller utforska olika vägar ut i arbete. Vidare framhåller att ett beslut om att börja studera kräver planering och att mycket ska ordnas; ansökningar om studieplats, studiemedel och vilande aktivitetersättning ska göras. I de fall det står klart att försöket med studierna inte fungerar behöver den försäkrade ordna med så att aktivitetsersättningen åter betalas ut och tillsammans med CSN lösa vad som händer med det studiemedel som redan betalats ut. har också föreslagit att det görs undantag från tidsbegränsningen i aktivitetsersättningen för personer som har mycket långvarig nedsättning av arbetsförmågan. Enligt bör aktivitetsersättning utan tidsbegränsning kunna ges till personer med mycket långvariga fysiska, psykiska eller intellektuella funktionsnedsättningar, där funktionsnedsättningen medför så omfattande svårigheter att det är osannolikt att personen kommer att antingen utveckla en arbetsförmåga eller förbättra den befintliga arbetsförmågan, där de habiliterande eller rehabiliterande insatserna inte kan antas leda till att arbetsförmågan förbättras i sådan omfattning att förmånsnivån påverkas.