prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp föreslår regeringen förlängningar av den s.k. supermiljöbilspremien och av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Det är viktigt att alla aktörer har god förutsägbarhet inför anskaffandet av nya miljöfordon. Den elbusspremie som infördes främjar introduktionen av elbussar på marknaden. Regeringen vill underlätta för konsumenter att göra upplysta och miljöanpassade val av drivmedel och avser därför att se över möjligheterna att göra information om drivmedels miljöpåverkan obligatorisk. Regeringen avser även att lämna ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för bio- drivmedel. Regeringen har tillsatt utredningar om utformning av dels en vägslitageskatt för (dir. 2015:47), dels en skatt på (dir. 2015:105). skatterna ska införas. Ett klimateffektivt jordbruk är fortsatt viktigt. Mycket arbete är redan gjort i att kartlägga potentiella åtgärder för att stärka klimatarbetet inom mark och jordbruk. För att ta ytterligare steg för att jordbruket ska bli mer klimateffektivt avser regeringen att lägga kompletterande uppdrag till berörda myndigheter för att se över pågående åtgärdsarbete och vid behov ta fram förslag till ändrade eller nya åtgärder och styrmedel. Regeringen bedömer vidare att det är viktigt att prioritera arbetet med havsförvaltning i det regionala och internationella samarbetet för att stärka havens resiliens mot klimatförändringar. Forskning, innovation, avancerade system- lösningar och teknikutvecklig är viktigt för att komma tillrätta med processindustrins processutsläpp av klimatgaser. Därmed kan svensk basindustri fortsatt vara världsledande avseende miljöprestanda som den långsiktiga konkurrenskraften stärks. Genom regeringens satsningar på Smart industri och samverkansprogram för innovation ska samarbete mellan stat och näringsliv stärkas. Forskningsbehoven på klimatområdet är fortsatt stora och regeringen gör därför en satsning på klimatforskning, se vidare i avsnitt 4 Miljöforskning. Regeringen återkommer också till frågan i den kommande forskningspolitiska propositionen som presenteras . Vi tar steg mot förnybar energi och för en förnybar el- och värmesektor genom att bygga vidare på principen om att förorenaren ska betala. Samhällets alla aktörer måste bidra och vidta åtgärder för att klimatmålen ska nås. Regeringen stärker dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och civila samhället genom bl.a. initiativet Fossilfritt . Det finns ett stort engagemang, höga ambitioner och en stor enighet om att kan bli fossilfritt bland aktörerna som anslutit sig till initiativet, men mycket arbete kvarstår. Fossilfritt är en viktig plattform för att samverka, utmana och lära av varandra. Efter ett drygt år med regeringens satsning på lokala klimatinvesteringar, Klimatklivet, föreslår regeringen att anslaget 1:17 Klimatinvesteringar förlängs till 2020 med 2019–2020. Regeringen ökar också anslaget med 2017–2018. Ansökningarna om investeringsstöd överskrider långt tillgängliga statliga medel för åren 2015– 2018. Förutsättningarna för god miljö- och samhällsnytta av de satsningar som kommit igång och som anslaget möjliggör framöver är mycket stora. Åtgärderna bedöms kunna ge stor klimatnytta och ha positiva effekter på såväl flera miljökvalitetsmål som på teknikutveckling och teknikspridning. I förlängningen kan detta ha inverkan på sysselsättning och svensk konkurrenskraft. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 För att EU ska kunna fortsätta ha en ledande roll i det globala klimatarbetet behöver beaktas fullt ut inom EU. Det gäller särskilt i den fortsatta utformningen av ramverket för klimat och energi , men även inom andra politikområden. Regeringen vill att översynen av tillsammans med ny EU- lagstiftning, bl.a. inom ramen för Energiunionen, präglas av insikten att alla parter måste höja ambitionerna för att målen från ska kunna nås. EU:s klimatarbete måste vara anpassat till femårscykler. Därför behöver EU hitta vägar för att höja de klimatambitioner som beslutats inom unionen. driver på för att åstadkomma detta genom alliansbyggande och samverkan med likasinnade, t.ex. inom . Regeringen anser att 2030-ramverket måste genomföras på ett sätt som skapar ett starkt omställningstryck i alla EU:s medlemsstater. EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) måste utgöra ett starkt incitament för klimatomställning och premiera de anläggningar som leder utvecklingen. ska fortsatt arbeta hårt för en skärpning av EU ETS inom de pågående förhandlingarna. Regeringens prioritet är att minska det totala utsläppsutrymmet. Regeringen ser ett behov av ytterligare åtgärder inom EU ETS och har därför tagit initiativ till en utsläppsbroms i utsläppshandelssystemet − ett program för att köpa in och annullera utsläppsrätter. Annulleringen räknas inte av mot det nationella klimatmålet. Regeringen vill också ge företag ökade incitament till att köpa in och annullera utsläppsrätter och har remitterat ett förslag om en avdragsrätt för företag för klimatkompensation genom annullering av utsläppsrätter (Fi2016/01209/S1 och Fi2016/02179/S1). Regeringen väljer att inte gå vidare med det remitterade förslaget utan avser i stället att se över alternativa förslag på skatteavdrag för företag och privatpersoner som minskar utsläppsutrymmet. Regeringen verkar också för att EU:s olika rättsakter ska utformas och vid behov moderniseras med utgångspunkt i fördraget och unionens långsiktiga klimatmål. Detta gäller t.ex. de förutsättningar för att bedriva ett kostnads- effektivt arbete med att utveckla miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som sätts av energiskattedirektivet (rådet direktiv P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 2003/96/EG av om en omstrukturering av EU-ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) samt av miljö- och energistödsriktlinjerna efter 2020. Regeringen är drivande i förhandlingarna om en överenskommelse i () för att minska utsläppen från internationellt flyg. Beroende på resultatet av förhandlingarna kommer EU:s reglering av flygets utsläpp genom EU ETS att behöva anpassas. ska utvecklas så att det främjar klimatarbetet med överflyttning till mer effektiva transporter och förnybara bränslen. Nuvarande utsläppskrav på fordon måste skärpas efter 2020. Som ytterligare ett led i att bidra till en ökad ambition inom EU avser regeringen att ta bort utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom EU för de sektorer som inte omfattas av EU ETS . Som princip ska därutöver överskott av utsläppsutrymme från icke-handlande sektorn utanför EU-ETS annulleras i statsbudgeten . Framsteg för klimatet i lägger grunden för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Målet är att begränsa den globala temperatur- ökningen så långt som möjligt och helst . Avtalet innebär att anpassnings- och finansieringsarbetet stärks. kommer att genomföras och många ytterligare beslut behöver fattas. Dessa beslut bör innebära etablerandet av en fungerande ambitionscykel med en global översyn som inspirerar länderna att bli mer ambitiösa samt etablerandet av ett transparent rapporteringssystem där alla länder redovisar sina utsläpp och planer. Ett sådant system lägger grunden för en meningsfull global översyn. Alla länder, inklusive EU:s medlemsländer, måste nu överväga hur klimatarbetet kan stärkas. ska vara ett globalt föregångsland i klimatomställningen, med en samstämmig politik där klimatåtgärder främjas inom alla politikområden. Genomförandet av måste också bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen avser att annullera alla internationella utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012 för att säkerställa att det utsläppsutrymme de representerar inte förs över till innevarande period. Regeringen anser att EU måste ratificera och påbörja genomförandet av . Regeringen avser att skyndsamt färdigställa det svenska godkännandet för ratificeringen. kommer även fortsättningsvis att vara en ledande bidragsgivare till internationella klimatfonder. Vårt engagemang i den Gröna klimatfonden är fortsatt starkt. Anpassning till ett förändrat klimat Klimatförändringarna har stor inverkan på centrala funktioner i samhället. Det är av yttersta vikt att alla aktörer tar ansvar för att vidta anpassningsåtgärder inom sitt verksamhets- område. Många myndigheter har en viktig roll i att anpassa respektive sektor till ett förändrat klimat och arbetar med förebyggande åtgärder, ökad kompetens och bättre beredskap vid störningar i viktiga samhällsfunktioner. Anpassningsåtgärder bör vidtas tidigt för att undvika att kostnaden blir större . Fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. För att fortsätta arbetet med förebyggande och kunskapshöjande insatser stärks anslaget 1:10 Klimatanpassning med 2017–2018, 2019 och 2020. Regeringen kommer vidare ta fram en nationell strategi för klimatanpassning för att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. En viktig utgångs- punkt blir förslagen från den utredning som arbetar med översyn av ansvar, lagstiftning och finansiering av klimatanpassningsåtgärder. luft för bättre hälsa Dålig luftkvalitet fortsätter att leda till betydande hälsoproblem och cirka 5 500 förtida dödsfall i . har också problem att på ett varaktigt sätt klara EU:s gränsvärden och nå miljökvalitetsmålen inom luftområdet. På lokal nivå finns svårigheter att uppfylla miljökvalitetsnormerna. Som ett steg på vägen behöver EU:s luftpaket genomföras på ett ambitiöst sätt. Miljömålsberedningen har också lämnat flera förslag för att komma till rätta med dessa problem. Miljömålsberedningens förslag är på remiss och regeringen avser därefter att återkomma i frågan till . Regionala samarbeten – en hävstång verkar för att det nordiska klimatsamarbetet inom ramen för uppföljningen av fortsätter. Nordiska erfarenheter och nordiskt kunnande bör utnyttjas för att främja konkreta ambitionshöjande initiativ som kan stödja genomförandet av . Initiativ som leder till utsläppsminskningar prioriteras. För att ytterligare bemöta klimat- förändringarnas konsekvenser för fortsätter bland annat att driva att i sin verksamhet ska beakta naturens och människans förmåga att hantera klimatförändringar, det s.k. resiliensperspektivet. är ett område med oersättliga värden av global betydelse. Regeringen arbetar därför för att stärka och förbättra säkerheten och miljö- skyddet i . verkar också för stärkt samarbete på klimat- och miljöområdet i , där tar över som ordförande både i och i dess miljöarbetsgrupp . En av regeringens prioriteringar är att minska förekomsten, spridningen och exponering av farliga ämnen. Särskilt fokus är på barn och unga. Regeringens handlingsplan för en giftfri vardag utgör kärnan i detta arbete. I budgetpropositionen satsar regeringen ytterligare resurser för att stärka arbetet för en giftfri vardag. En kartläggning av farliga ämnen i varor genomförs. Miljöövervakningen stärks avseende farliga kemikalier. Arbetet med att skapa ett centrum för substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor inleds. Länsstyrelsernas tillsyn över förorenade områden ges ökade resurser. Skolor och förskolor ska vara fria från farliga kemikalier. Regeringen prioriterar arbetet för att uppnå en giftfri miljö för att våra barn och barnbarn ska kunna växa upp utan att påverkas av farliga ämnen, t.ex. av hormonstörande ämnen eller dricksvatten som blivit förorenat av hälso- farliga ämnen. Försiktighetsprincipen, att farliga ämnen byts ut och att förorenaren betalar är P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen vill främja fler giftfria alternativ. De satsningar som görs bidrar ytterligare till att förbättra förutsättningarna att vi exponeras mindre för kemikalier i vår vardag, t.ex. genom bättre information och kunskap om spridning och förekomsten av farliga kemikalier, exponerings- vägar och alternativ. Det är viktigt att påverka utvecklingen inom EU. När inte räcker till ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Regeringen har redan tagit initiativ till flera förbud och föreslår även (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16) en skatt på farliga kemikalier i viss elektronik. Dessutom bereds också förslag avseende: –förbud mot användning av växtskyddsmedel för nedvissning och för ogräsbekämpning i spannmål för livsmedelsändamål före skörd, –förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter, –gränsvärden för avgivning av flyktiga ämnen från byggprodukter samt –restriktioner och regler för att minska utsläppen av högfluorerande ämnen vid användning av brandsläckningsskum. Förebyggande och utfasning av särskilt farliga ämnen bör säkerställas genom förbättrad information om produkters återvinningsbarhet, krav på information om utbytbarhet och innehåll av särskilt farliga ämnen samt ytterligare begränsningar av sådana ämnen i befintlig produktlagstiftning. En kartläggning av förekomsten av farliga ämnen som ännu inte är reglerade i EU genomförs. Kartläggningen tar sikte på farliga ämnen i konsumentprodukter. Regeringen har utsett en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att inrätta att ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Syftet med ett substitutionscentrum är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Om vi lyckas skapa en giftfri vardag för barnen säkerställer vi att även vuxna människor P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 En giftfri vardag leder också till att färre farliga kemikalier sprids till den yttre miljön. Inte sällan är de kemikalier som kan skada människor minst lika skadliga för djur- och växtliv. Och ofta kan gifterna tas upp i näringsväven och återkomma på våra tallrikar. Regeringen kommer göra riktade satsningar inom miljöövervakningen samt en satsning på utökad kontroll av svårnedbrytbara fluorbaserade miljögifter, s.k. PFAS i miljön. Resurser satsas även för att utreda varför vissa växtskyddsmedel återkommande hittas i vattendrag intill åkermarker. Harmoniserad klassificering av farliga ämnen, tillståndsprövning inom EU och förbud mot försäljning och användning av vissa farliga kemikalier lägger grunden för en giftfri vardag. Dessa styrmedel har en inneboende tröghet och endast kapacitet att ta om hand de största riskerna. Det kan därför finnas ett behov av att vidareutveckla lagstiftningen vad gäller t.ex. ekonomiska styrmedel, offentlig upphandling, riktad information till konsumenter samt åtaganden från företag och branscher om frivillig utfasning Regeringen fortsätter att driva på inom Reach up som är ett ministerinitiativ mellan nio aktiva medlemsländer. Reach up handlar om en höjd ambitionsnivå i EU:s kemikaliekontroll, främst genom ett effektivare och bättre genomförande av Reach men också att genomföra viktigare åtaganden i EU:s sjunde allmänna miljöhandlingsprogram. Den snabba utvecklingen av nanomaterial, med delvis okända hälso- och miljörisker, ställer krav på att lagstiftningen anpassas samt att kunskapsuppbyggnad sker avseende dessa risker. Regeringen har uppdragit åt Swetox att etablera en svensk plattform för att samordna och förmedla kunskap om nanosäkerhet mellan olika aktörer i samhället. driver på för att Europeiska kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att EU:s kemikalielagstiftning anpassas så att information om nanomaterial är tillräcklig för att identifiera risker eller säker användning. Konsumenten har relativt lätt att göra trygga och smarta val när det gäller miljömärkta varor. Det finns dock även i andra fall ett behov av att enkelt kunna hitta information om kemikalie- säkerhet som är lätt att förstå. konstaterar att konsumenternas möjlighet till information sammantaget har stärkts väsentligt men att arbetet måste fortsätta. Kemikalier sprids ofta över nationella gränser. De varor vi konsumerar har släppts ut på en EU- eller internationell marknad. Långlivade kemikalier kan röra sig med luft- och vatten- strömmar och påverka långt från källan. För att effektivare kunna ge en internationell respons på globala hälso- eller miljöproblem orsakade av den ökande och komplexa mängden kemikalier, avser regeringen verka för ett stärkt genomförande av existerande begränsnings- instrument samt för ett framtida rättsligt bindande internationellt ramverk för farliga kemikalier. Tillsynen enligt är en viktig förutsättning för att den ansvarige ska ta kostnaden för efterbehandling av förorenade områden. För att öka förutsättningarna för att verksamhetsutövare bekostar återställnings- arbetet när miljöskador inträffar behöver länsstyrelsernas tillsyn över förorenade områden stärkas. Regeringens ambition är att miljökvalitetsmålen ska nås och det krävs kraftfulla åtgärder framöver för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Att genomföra EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (direktiv /56/EG) är centralt för att nå miljökvalitetsmålen. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter ansvarar för att ta fram åtgärdsprogram enligt vattenförvaltnings- förordningen och Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att ta fram åtgärdsprogram enligt havsmiljöförordningen. Åtgärdsarbetet har stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljö- kvalitetsmålen. I det arbetet har berörda myndigheter, inklusive länsstyrelser och kommuner en mycket viktig roll. Landsbygds- programmet är ett viktigt verktyg för att nå målen i ramdirektivet för vatten och i havsmiljödirektivet. Vattenkraft med moderna miljökrav Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft men också som regler- och balanskraft. påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Den fortsatta hanteringen av vattenkraften, tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten. måste också avvägningar göras mellan olika intressen såsom t.ex. värnande av kulturmiljöintressen. (M 2012:01) har sett över dagens regler om vattenverksamheter och utredningens förslag har remitterats. slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken (se vidare utgiftsområde 21 Energi avsnitt 2.6). I överenskommelsen anges bland annat att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Regeringen avser att återkomma till med en proposition. Ökat skydd av marin miljö Åtgärder för att minska utsläpp från övergödande ämnen har gett resultat. Utsläppen minskar, men ytterligare insatser behövs särskilt mot fosfor. Insatserna behöver också bli mer riktade för att ge tydliga effekter i miljön. Regeringen avser att se över ekonomiska styrmedel och andra åtgärder som kan minska övergödningen. Skydd av områden är centralt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Regeringen bedömer att takten i arbetet med att inrätta skydd av områden behöver öka för att det ska vara möjligt att nå etappmålet om skydd av områden till . Regeringen förstärker därför anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2017. Vidare gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för marint områdesskydd. Handlingsplanen redovisades och kommer att utgöra ett viktigt underlag för myndigheternas arbete med att nå etappmålet om skydd av områden till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Det internationella och regionala havsmiljösamarbetet, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitets- målen. ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster internationellt och inom EU bland annat genom medverkan på partsmötena för konventionen om biologisk mångfald och konventionen om internationell handel med utrotningshotade djur och växter samt världskongressen för (). Regeringen kommer att återkomma med preciseringar om biologisk mångfald och ekosystemtjänster för att leva upp till konventionen om biologisk mångfald inklusive målen om långsiktigt skydd. Värdefull natur ska skyddas och göras tillgänglig för flera människor. Förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv och vistas i naturen ska förbättras. Fortsatt arbete med att synliggöra värdet av ekosystemtjänster för samhället är ett viktigt stöd för integrering av hänsyn till biologisk mångfald i sektorerna. Skydd och skötsel av värdefulla områden Regeringen bedömer att det är nödvändigt med en fortsatt ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Skyddet för biologisk mångfald ska utökas, och skydd av värdefulla skogar är prioriterat. Regeringen föreslår därför att de som anslag 1:15 Skydd av värdefull natur minskades med i vårändringsbudgeten återförs till anslaget i höständringsbudgeten . Med denna återföring tillsammans med den tidigare höjningen som gjordes i och med budgetpropositionen 2016 har regeringen kraftfullt förstärkt anslaget. har därmed betalat ut ekonomisk ersättning till markägare för skyddsvärda områden jämfört med . Många värdefulla områden har kunnat skyddas som naturreservat. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 exempel blev av brandområdet i inrättat som . Förutom ersättning till markägare ges förutsättningar för länsstyrelserna att öka takten i att fatta beslut om naturreservat, framför allt för de områden där ersättningsfrågan är helt löst. Regeringen anser att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås. Regeringen har därför gett och i uppdrag att utvärdera och revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Regeringen avser att föreslå att utöka nationalparkerna Björnlandet och med angränsande områden som består av skogar med höga naturvärden. Arbetet med det nationella skogsprogrammet pågår och är ett viktigt instrument i arbetet med miljökvalitetsmålen. Arbetet med skogsprogrammet tar sin utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål och omfattar ekonomiska, sociala och miljömässiga värden så att skogen och dess värdekedja bidrar till ett hållbart samhälle och en växande bioekonomi (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). gör bedömningen att användningen av ersättningsmark är ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar som många markägare som erhåller ersättningsmark är nöjda. Regeringen kommer analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Regeringen anser att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen eftersom det finns potential till förbättringar i den hänsyn som tas . Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som kommer att följas upp. Skogens sociala och kulturella värden är viktiga och bör uppmärksammas mera. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta åtgärder för att främja ett variationsrikt och hållbart brukande av skogslandskapet för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar.