prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Andelen unga som inte fullföljer gymna- sieskolan och som därefter inte deltar i någon form av utbildning är betydligt lägre i än i EU som helhet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har också ökat snabbare i än i EU totalt sett. Vidare står sig väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. I samtliga ovan nämnda bemärkel- ser kan sägas vara en framstående kun- skaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. I andra bemärkelser är mindre fram- stående. Det gäller i synnerhet prestations- nivåerna i läsförståelse, matematik och natur- vetenskap bland svenska 15-åringar som har varit fallande under en lång följd av år. Den kraftigt stigande andelen lågpresterande svenska elever tyder på betydande kvalitetsbrister i det svenska skolsystemet, i synnerhet i jämförelse med EU som helhet där andelen lågpresterande elever har minskat. har, som framgår av avsnitt 3.3.2, de försämrade prestationerna i grund- skolan lett till att andelen elever som uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella pro- gram minskat i en accelererande takt. Den svenska befolkningens utbildningsnivå ökar inte längre utan tenderar i stället att minska något. Andelen högutbildade bland de kohorter som t.ex. är födda och 1990 är något lägre än bland de som är födda . An- talet studenter vid universitet och högskolor minskar . Den tidigare ök- ningen av andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har planat ut och övergått i en liten minskning under det sen- aste året. Det skulle kunna tyda på att utbild- ningsbehoven och efterfrågan på utbildning är på väg att mättas. Mot det talar dock att det finns flera som har betydligt högre utbildningsnivå än vad har (Education at a Glance, 2015). Det finns också en fortsatt brist på många högutbildade på arbetsmarknaden, t.ex. förskollärare, sjuksköterskor och läkare. har i vissa avseenden också långt kvar innan vi når ett jämställt utbildningssystem. Utbildningsvalen inom högskolan är mer köns- stereotypa i än vad de är inom som helhet. Männen presterar genom hela ut- bildningsystemet sämre än vad kvinnor gör och de uppnår också i genomsnitt en lägre utbild- ningsnivå. Bl.a. är andelen pojkar med låg kun- skap i läsförståelse oroväckande hög. är könsfördelningen mycket skev bland dem som arbetar i utbildningsystemet. Det finns ett tydligt och entydigt mönster att ju högre upp i utbildningshierarkin man kommer, desto större blir andelen män bland de anställda. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetar i förskolan är män, som andelen män bland universitetens och högskolornas professorer är (2015). Mönstret håller på att förändras men utvecklingen går sakta. Sammantaget har varit och är i flera avseenden fortfarande en framstående kunskaps- och forskningsnation. I andra avseenden är vi inte längre lika framstående som vi har varit. Det gäller i synnerhet resultatutvecklingen i skolan. Den är i högsta grad oroande och kan, om inte vidtagna åtgärder får avsedd effekt, innebära att position som framstående kunskaps- och forskningsnation hotas. definieras som lärare, förskollärare och fritidspedagoger som ansvarar för undervisning (2 kap. 13, 17 och 18 §§ skollagen) samt rektorer och förskolechefer som arbetsleder dessa lärare och förskollärare (2 kap. 9 § skollagen). Dessa definitioner utgör också resultatredovisningens avgränsningar. Övriga personalkategorier fyller viktiga funktioner i skolan, inte minst genom att också skapa bättre förutsättningar för lärarnas och förskollärarnas undervisning. Regeringen har därför också gjort satsningar på t.ex. fler anställda i förskoleklass och lågstadiet, vilket bidragit till att totalt 13 000 fler personer (heltidstjänster) anställts i skolan (se avsnitt 2.5.4). Den stora lärar- och förskollärarbristen tillsammans med det faktum att skickliga lärare är en avgörande faktor 2.5Resultatredovisning – lärar- och för elevernas resultat, motiverar dock att har efterfrågat en samlad redovisning av skolans personalsituation (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). För att tillgodose önskemål ges därför en sådan redovisning i följande avsnitt. Föreliggande avsnitt inleds med en beskrivning av resultatredovisningens indikatorer och övriga bedömningsgrunder. Därefter redovisas resultaten per skol- och verksamhetsform följt av en redovisning av statliga insatser. Avsnittet avslutas med analys och slutsatser vari också bristen på lärare och förskollärare analyseras. Såväl ”skola” som ”personal” är breda begrepp som kan innefatta många verksamheter och olika personalkategorier. I detta avsnitt i resultatredovisningen definieras skola som de skolformer som ingår i skolväsendet, inklusive fritidshem (1 kap. 1 § skollagen).1 Personal redovisningen fokuserar på tillgången till utbildade lärare och förskollärare. Resultatredovisningen avgränsas till skolans nuvarande personalsituation och den historiska bakgrunden till densamma. Redovisningen innehåller därför inga egna prognoser utan hänvisar till de som genomförts av och som därefter uppdaterats inom (). 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att ska kunna vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet måste skolväsendet vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Att alla barn och elever möter skickliga förskollärare och lärare är en förutsättning för att skapa ett likvärdigt skolväsende av hög kvalitet. Nedan redovisas de indikatorer som används i resultatredovisningen. De utgår från de indikatorer som användes i budgetpropositionen , som inkluderade resultatindikatorer för 1 Förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning som kompletterar utbildningen i flera av de nämnda skolformerna. personalens utbildning, men har också kompletterats med ytterligare några mått.2 Indikatorer för lärarbehörighet och personalens utbildning I resultatredovisningen för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen specificeras fyra olika mått som resultatindikatorer för personalens utbildning. –andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning, –andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen, –andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen, och –andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har pedagogisk högskoleexamen. Redovisningen utgår från dessa indikatorer, men även ytterligare ett antal mått över lärares och förskollärares legitimationer och behörigheter redovisas. Det beror på att måttet ”andel med pedagogisk högskoleexamen” inte visar vilken behörighet en lärare, förskollärare eller fritidspedagog har för skol- eller verksamhetsformen eller i förekommande fall årskurser och ämnen. Måttet visar inte heller om läraren eller förskolläraren arbetar i en skol- eller verksamhetsform som denne är behörig för och, i skolans fall, undervisar i ämnen som läraren är behörig för. Måttet ”andel med pedagogisk högskoleexamen” är fortfarande relevant att redovisa. För det första anger måttet ett maximalt tak för hur stor andel av lärarna och förskollärarna som skulle kunna bli behöriga genom att komplettera sin utbildning (behörighetsgivande examen krävs för att få en legitimation). För det andra finns det lärarkategorier som är undantagna legitimations- 2 Även uppgifter om rektorer och förskolechefer redovisas, men för dessa saknas tydliga uppgifter om utbildningsbakgrund. Därför behandlas inte dessa mått som indikatorer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För dessa lärare visar måttet om de ändå har någon form av pedagogisk högskoleexamen. För det tredje möjliggör det att studera lärares och förskollärarnas utbildningsnivå , vilket det nya legitimationsmåttet ännu inte möjliggör (se 2016, Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /16). Utöver ovan angivna mått kommer också följande mått för lärares legitimation och behörighet att redovisas: –andel tjänstgörande lärare och förskollärare i förskoleklass med legitimation, –andel tjänstgörande lärare i obligatoriska skolformer med legitimation och behörighet per ämne och nivå, –andel tjänstgörande lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med legitimation och behörighet per ämne, och –andel tjänstgörande lärare i vuxen- utbildningen med legitimation och behörighet per ämne. Indikatorer för lärar- och förskollärarutbildning Ur ett personalförsörjningsperspektiv redovisas också uppgifter om utvecklingen på lärar- och förskollärarutbildningarna. De indikatorer som används är: –söktryck till lärar- och förskol- lärarutbildningarna (antal behöriga första- handssökande per antagen), –antalet nybörjarstudenter på lärar- och förskollärarutbildningarna, och –antalet examinerade från lärar- och förskollärarutbildningarna. Personalsituationen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet Antalet årsarbetare har ökat linjärt tillsammans med antalet mottagna barn i förskolan –2015, från 65 000 årsarbetare 2003 till 94 000 årsarbetare 2015. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 motsvarar en ökning av antal årsarbetare med . Antalet barn per årsarbetare har minskat något , från 5,7 barn per årsarbetare 1997 till 2015. Detta illustreras i diagram 2.15. –2015 är köns- fördelningen hos personalen stabil. var andelen kvinnor . Diagram 2.15 Antal inskrivna barn och årsarbetare i förskolan, 1997–2015 Antal barn per personal Antal barn/årsarbetare Anm.: Antalet barn per årsarbetare visas på sekundäraxeln. Antalet barn per årsarbetare beräknas som antal barn dividerat med antal årsarbetare. –2015 har andelen årsarbetare i förskolan med pedagogisk högskoleexamen eller pedagogisk högskoleutbildning legat stabilt på . Andelen män med pedagogisk högskoleexamen eller pedagogisk högskoleutbildning har dock minskat . Detta illustreras i diagram 2.16.3 Diagram 2.16 Andel förskolepersonal med pedagogisk högskoleexamen eller utbildning, 1994–2015 Andel (%) Andel med ped.ex/utbildning Anm.: Avser andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleexamen eller utbildning. Axeln är bruten. samlades uppgifter om barn och personal i förskola och pedagogisk omsorg in på individnivå och varje huvudman, såväl om enskild, ansvarade för att lämna uppgifterna. ansvarade kommunerna för att lämna uppgifter och uppgifterna lämnades på gruppnivå. hämtas uppgifter om personalens utbildningsnivå från SCB:s utbildningsregister. Förändringarna kan förklara att uppgifter skiljer sig . Befintlig statistik avseende förskolechefernas utbildningsbakgrund är begränsad. Förskolechef blev en reglerad befattning först i samband med skollag. publicerar därför inga historiska uppgifter om förskolechefer och () publicerar endast en sammanställning av anställda arbetsledare i förskola och annan pedagogisk verksamhet (SCB 2015, Utbildningsstatistisk årsbok). I publikation Beskrivande data 2015 (rapport 434) ges en fördjupad beskrivning av rektorers och förskolechefers förutsättningar där bl.a. deras utbildningsbakgrund beskrivs. Enligt rapporten fanns det 4 900 förskolechefer i landet /15. En stor majoritet av dessa, , var kvinnor. Av förskolecheferna 2014/15 hade en pedagogisk högskoleutbildning.4 Det finns inga krav på legitimation för anställning som förskolechef, varför också denna andel är lägre. av förskolecheferna hade en legitimation. I diagram 2.17 redovisas förskolechefernas utbildningsbakgrund /15. 3 samlar inte in förskolepersonalens personnummer varför det inte är möjligt att koppla samman insamlade uppgifter med 4 Förskollärarexamen, lärarexamen eller fritidspedagogsexamen. Diagram 2.17 Förskolechefernas utbildningsbakgrund, 2014/15 Källa: 2016, Beskrivande data 2015 (rapport 434). Antalet lärare och förskollärare (årsarbetare) i förskoleklassen minskade gradvis –2005 för att sedan långsamt öka –2015. fanns det drygt 7 000 årsarbetare i förskoleklassen. Utvecklingen motsvarar i viss utsträckning förändringarna i antalet elever i förskoleklassen. Antalet elever per årsarbetare har ökat från 12,5 elever per årsarbetare 1999 till 2015. tycks dock den ökande trenden ha brutits, se diagram 2.18. Diagram 2.18 Antal elever och lärare i förskoleklass, 1999– Antal elever per lärare Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare (årsarbetare) visas på sekundäraxeln. Måttet beräknas som antalet elever dividerat med antalet lärare. Könsfördelningen bland personalen i förskoleklassen är stabil . Andelen kvinnor 2015 var . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under den andra halvan av den period som redovisas i diagram 2.19, dvs. 2006–2015, har sammansättningen i förskoleklasspersonalens utbildningsbakgrund förändrats. Andelen med en lärarexamen har ökat till att 2015 motsvara en knapp fjärdedel av de årsarbetande. På motsvarande sätt har andelen med en förskollärarexamen minskat från att utgöra knappt två tredjedelar av de årsarbetande 2006 till att utgöra drygt hälften 2015. Andelen utan en pedagogisk högskoleexamen har i genomsnitt varit . Detta illustreras i diagram 2.19. Diagram 2.19 Förskoleklasspersonalens utbildningsbakgrund, 1999–2015 Andel (%) Av personalen i förskoleklassen som omfattades av legitimationskrav5 hade /16 av lärarna och förskollärarna (heltidstjänster) legitimation. Motsvarande andel för speciallärarna var . Antalet årsarbetare i fritidshemmet var –2010 i genomsnitt ca 18 000. Därefter har antalet årsarbetare ökat. –ökade antalet årsarbetare i fritidshemmet till drygt 21 000 årsarbetare 2015. 5 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ökningen har inte motsvarat ökningen i antalet mottagna elever vilket framkommer genom att antalet elever per årsarbetare har ökat från 12,4 elever per årsarbetare 1997 till 2015. Den ökande trenden tycks dock ha brutits . Detta illustreras i diagram 2.20. Diagram 2.20 Antal inskrivna elever och årsarbetare i fritidshemmet, 1997–2015 Antal elever per personal Antal elever/årsarbetare Anm.: Antalet elever per årsarbetare visas på sekundäraxeln och beräknas som antalet elever dividerat med antalet årsarbetare. Det ökade antalet årsarbetare i fritidshemmet har åtföljts av förändringar i personalens sammansättning. Andelen män har ökat, från att utgöra av fritidspersonalen 2015. har också andelen personal med pedagogisk högskoleexamen minskat.6 Den minskade andelen med pedagogisk högskoleexamen gäller både män och kvinnor men är något starkare för männen. Andel kvinnor med pedagogisk högskoleexamen har minskat och andel män med 30 procent.7 Detta illustreras i diagram 2.21. 6 Med pedagogisk högskoleutbildning avses personer med förskollärarutbildning, fritidspedagogutbildning eller lärarutbildning. 7 För fritidshemmet saknas uppgifter om legitimationer. Diagram 2.21 Andel fritidshemspersonal med pedagogisk högskoleexamen, 1994–2015 Andel (%) Andel med ped.ex eller utbildning Anm.: Avser årsarbetare. Med pedagogisk högskoleexamen avses förskollärarexamen, fritidspedagogsexamen eller lärarexamen. Personalsituationen i de obligatoriska skolformerna Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Likt övriga skolformer följer förändringar i antalet lärare i förändringar i storleken på elevkullarna. var antalet elever i mycket stort. –2004 gick över en miljon elever i respektive år. Därefter minskade antalet elever. ökar såväl antalet elever som antalet heltidstjänster i igen. fanns det drygt 80 000 heltidstjänster i . Antalet lärare har följt förändringarna i elevantalet, vilket också syns i antalet elever per lärare (heltidstjänster). I genomsnitt har det gått ca 12 elever per lärare i –2015. Detta illustreras i diagram 2.22. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.22 Antal elever och lärare i , 1994– 2015 Diagram 2.24 Andel med pedagogisk högskoleexamen uppdelat efter kön, 1993–2015 Antal elever per lärare Andel (%) Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare visas på sekundäraxeln och beräknas som antalet Anm.: Avser heltidstjänster. Axeln är bruten. elever dividerat med antalet lärare (heltidstjänster). När antalet heltidstjänster i ökade –2003 minskade andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen, från till . De nyanställda var således till stor del personer utan pedagogisk högskoleexamen. När antalet heltidstjänster sedan minskade perioden –ökade andelen med pedagogisk högskoleexamen. hade i genomsnitt av lärarna (omräknade till heltidstjänster) en pedagogisk högskoleexamen. Detta illustreras i diagram 2.23. Diagram 2.23 Antal lärare och andel med pedagogisk högskoleexamen i , 1994–2015 Andel med ped.ex. Lärare, antal heltidstj. Anm.: Axlarna är brutna. Omräknat till heltidstjänster. Andel med pedagogisk högskoleexamen redovisas på sekundäraxeln. Andel lärare med legitimation och behörighet I genomsnitt hade av lärarna (heltidstjänster) i , som arbetar i ämnen med behörighetskrav eller skolenheter med legitimationskrav8, legitimation och behörighet i minst ett ämne /16. Andelen legitimerade och behöriga lärare var störst i årskurs 1–3 () och minst i årskurs 4–6 (). I årskurs 7–9 var av lärarna legitimerade och behöriga (uppgifterna avser heltidstjänster). Det finns vissa regionala skillnader i landet när det gäller andelen behöriga lärare i . Exempelvis är andelen legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i årskurs 7–9 något mindre i vissa kommuner i södra samt i vissa inlandskommuner i mellersta och , än genomsnittet för riket. Andelen legitimerade och behöriga lärare är också lägre i förortskommuner. Detta illustreras i diagram 2.25. Kartan i figuren visar hur stor andel av lärarna i årskurs 7–9 i respektive lägeskommun9 som var legitimerade och behöriga i minst ett ämne /16. Värdena i skalan anger var gränserna går för ett urval percentiler, från den Könsfördelningen har varit stabil –2016. /16 var av lärarna i kvinnor. Av statistiken framgår också att kvinnor i högre utsträckning än män har en pedagogisk högskoleexamen. Detta illustreras i diagram 2.24. 8 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . 9 Med lägeskommun avses den geografiska indelningen som en kommun innebär. Uppgifterna gäller oavsett huvudman inom lägeskommunen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 95:e till den . Se förklaring under figuren för uttolkning av dessa värden. Diagram 2.25 Andel legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i årskurs 7–9, 2015 analyser genomföras för skolor med elever med slutbetyg från årskurs 9 (statistiken är hämtad från databas ). Avseende /16 framkommer i analysen ett visst negativt samband mellan exempelvis lärarnas behörighet och andel elever som är födda utomlands. Det innebär att ju större andel elever som är utrikes födda, desto mindre är andelen lärare (heltidstjänster) som är legitimerade och behöriga för minst ett ämne.10 Skillnaderna kan också beskrivas som att vid den tiondel skolor som hade minst andel elever som var utrikesfödda, var i genomsnitt av lärarna legitimerade och behöriga för minst ett ämne. Motsvarande andel på den tiondel skolor som hade störst andel utrikesfödda elever var . Det finns också vissa skillnader i lärarnas behörigheter mellan olika ämnen. I tabell 2.15 sammanfattas andelen legitimerade och behöriga lärare per årskurs och ämne. Anm: Avser andelen grundskollärare i årskurs 7–9 (heltidstjänster) med legitimation och behörighet för minst ett undervisningsämne per lägeskommun (oavsett huvudman). I skalan markeras gränserna för 95:e, 75:e, 50:e, . Exempel: Den (p25) utläses som det värde vid vilket av kommunerna ligger under och av kommunerna ligger över. En kommun med svart färg i figuren tillhörde alltså de lägeskommuner med minst andel heltidstjänster med legitimation och behörighet i landet /16. I dessa lägeskommuner hade av lärarna eller färre legitimation och behörighet för undervisning i minst ett ämne. För finns mer detaljerade uppgifter att tillgå än för förskolan och förskoleklassen, varför det också går att jämföra skillnader mellan olika grundskolor. En skillnad på skolnivå som uppmärksammas av TALIS-studie (Teaching and Survey) var att i är sannolikheten relativt liten att en lärare med lång yrkeserfarenhet arbetar på en skola med stor andel elever från socioekonomiskt utsatta hem (2014, 2013 rapport 408). Uppgifter om sammantagen socioekonomisk elevbakgrund på skolnivå, likt måttet i TALIS- studien, har inte funnits tillgänglig för denna resultatredovisning. Genom att koppla samman uppgifter om lärarnas legitimation och behörighet med uppgifter om respektive skolas elevsammansättning kan dock vissa motsvarande 10 Totalt ingår 1 341 av 1 689 grundskolor med årskurs 9 () i analysen. Bortfallet beror på saknade eller maskerade data. Korrelationens styrka uppgår till r = –0,203. Resultaten är statistisk signifikanta (p = 0,00). Tabell 2.15 Andel legitimerade och behöriga lärare per årskurs och ämne /16 Lärare idrott och hälsa Lärare svenska som andraspråk Anm.: Avser verksamma lärare omräknat till heltidstjänster. I årskurs 1–3 var andelen ämnesbehöriga /16 störst i svenska, matematik och svenska som andraspråk. Minst var den, förutom i moderna språk och hem- och konsument- kunskap, i engelska, slöjd och teknik. I årskurs 4–6 var andelen legitimerade och behöriga lärare störst i svenska, matematik och biologi. Minst var den i hem- och konsumentkunskap, spanska och svenska som andraspråk. I årskurs 7–9 var andelen legitimerade och behöriga lärare störst i idrott och hälsa, historia och franska. Minst var den i teknik, spanska och svenska som andraspråk. Antalet rektorer i ökade /02–2008/09, från knappt 4 000 till knappt 4 400. Detta skedde trots att antalet elever i minskade . Flera saker kan förklara förändringen, bl.a. ökade antalet fristående skolor vilket kan ha bidragit till att antalet rektorer ökade. har antalet kommunala skolor minskat varför antalet 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 grundskolor totalt sett varit ungefär detsamma, även fram till /16. har även antalet övriga skolledare (exempelvis biträdande rektorer) förändrats, från att ha minskat i samband med ökningen av antalet rektorer fram till /09 för att därefter återigen öka från /12. Ökningen av antalet övriga skolledare sammanfaller med att antalet elever i återigen ökar. Detta illustreras i diagram 2.26. /14 fanns det drygt 3 900 rektorer och knappt 1 800 övriga skolledare i . Andelen rektorer som är kvinnor har ökat något, från //14. Diagram 2.26 Antal rektorer och skolenheter i , /02–2013/14 Antal skolenheter, totalt Källa: Utbildningsstatistisk årsbok (SCB) och . /15 hade av rektorerna i en pedagogisk högskoleexamen och hade dessutom legitimation. I data 2015 görs ingen uppdelning mellan rektorer i olika skolformer i redovisningen av dessas specifika utbildningsbakgrunder. De uppgifter som redovisas nedan gäller därför i samtliga skolformer. Den vanligaste utbildningsbakgrunden för rektorer var lärarutbildning vilket hade. Samtliga rektorer hade någon typ av högskoleutbildning. Rektorernas utbildnings- bakgrund /15 redovisas i diagram 2.27. Uppgifter om befattningsutbildningen redo- visas separat nedan. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.27 Rektorers utbildningsbakgrund i grund- och gymnasieskolan, /15 Utb.omsorg/soc.arb. Anm.: Notera att figuren avser rektorer i samtliga skolformer. I kategorin ”övriga utbildningar” ingår bl.a. humanistisk utbildning och polis/militärutbildning. Källa: 2016, Beskrivande data 2015 (rapport 434) Sameskolan är en skolform för i huvudsak barn till samer och motsvarar årskurs 1– 6. Utbildningen ges i , , , och . Antalet lärare (heltidstjänster) i sameskolan har ökat något /07– 2015/16, från 17 till 26 lärare. minskade andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. /16 hade av lärarna en pedagogisk högskole- examen. Den absoluta majoriteten av lärarna är kvinnor.