prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Regeringen anser att de bestämmelser om direktåtkomst och sekretessgenombrott som är aktuella kan följa det författningstekniska upplägg som använts i fråga om vissa elektroniska utbyten av uppgifter ur beskattningsdatabasen, dvs. bestämmelserna om direkt- åtkomst ges i lag och de sekretessbrytande bestämmelserna i förordning. Datainspektionen anför bl.a. att det måste bedömas vilken behandling som är tillåten med direkt tillämpning av dataskyddsförordningen, i vilket fall det enligt dataskyddsförordningen finns krav på nationell reglering för att viss behandling ska vara tillåten och i vilka fall kompletterande nationell reglering får finnas. Som framgår av avsnitt 7.2.5 pågår inom ett arbete för att se över och anpassa bl.a. lagen om behandling av personuppgifter i beskatt- ningsverksamhet med anledning av dataskyddsförordningens ikraft- trädande. Arbetet kommer att omfatta även de nu föreslagna bestäm- melserna. 7.4.6Försäkringskassan som mottagare av uppgifter Regeringens förslag: ska få medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst enligt 26 kap. socialförsäkringsbalken eller beräkning av bostadsbidrag enligt 97 kap. socialförsäkringsbalken. Direktåtkomsten ska endast få omfatta uppgifter per betalningsmottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteför- farandelagen (2011:1244), identifikationsuppgifter för den uppgifts- skyldige och betalningsmottagaren, samt uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Av lagtexten i promemorians förslag framgår inte lika tydligt vilken typ av uppgifter direktåtkomsten får omfatta. Remissinstanserna: är som mottagare av upp- gifterna mycket positiv till ett införande av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. framhåller dock att Försäk- ringskassan i många fall, såsom bestämmelserna om sjukpenning- grundande inkomst ser ut , fortfarande kommer att behöva kontakta arbetsgivare för att få veta vilka olika ersättningar som ingår i en lämnad arbetsgivardeklaration. Detta eftersom inte all inkomst får räknas med i den sjukpenninggrundande inkomsten. De uppgifter föreslås få direktåtkomst till kommer dock att kunna användas för rimlighetsbedömning av den uppgift om inkomst som en anställd har lämnat till . Vad gäller bostadsbidrag instämmer i stort med promemorians genomgång av för- och nackdelar med direktåtkomst till uppgifter på individnivå i arbetsgivar- deklarationer. Tillgång till uppgifterna skulle förbättra Försäkrings- kassans möjligheter att bedöma rimligheten av den inkomst en sökande uppskattar vid ansökningstillfället. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) tillstyrker förslaget. ISF anser att direktåtkomst till uppgifterna skulle kunna bidra till ökad effektivitet och kvalititet samt att det är en förutsättning för ökad automatisering av ärenden. Skälen för regeringens förslag har ett elektroniskt informationsutbyte med inom olika förmånsslag. Av 7 § förordningen om behand- ling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att vissa uppgifter ska lämnas ut från beskattningsdatabasen till . Uppgiftsskyldigheten omfattar bl.a. uppgifter som behövs för beräkning eller kontroll av sjukpenninggrundande inkomst (första stycket 1) och uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av bostadsbidrag enligt socialförsäkringsbalken (första stycket 4). Upp- gifterna som ska lämnas ut är bl.a. uppgifter om samtliga intäkts- och kostnadsposter i inkomstslaget tjänst (andra stycket 7). Enligt 110 kap. 31 § SFB gäller också att bl.a. myndigheter på begäran från Försäkrings- kassan ska lämna uppgift som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av nämnda balk. Med stöd av dessa bestämmelser lämnar till Försäkrings- kassan bl.a. ut uppgifter ur den årliga kontrolluppgiften. Vanligen sker informationsöverföringar efter förfrågan. Uppgifter om enskildas be- skattade inkomst levereras dock utan särskild förfrågan från Försäkrings- kassan. De redan befintliga bestämmelserna om skyldighet att lämna uppgifter till kommer att omfatta även uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, som har lämnats i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration. Utlämnande får dock enligt dagens bestämmelser inte ske genom direktåtkomst. I avsnitt 7.3.1 redogörs närmare för reglerna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och hur SGI fastställs. SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst eller på annan grund. SGI används för att räkna ut exempelvis sjukpenning och När inkomstförhållandena inte är kända av Försäkrings- kassan ska beräkningen av SGI grundas på de inkomstuppgifter som den försäkrade lämnar till eller inhämtar från den försäkrades arbetsgivare eller som framgår av uppgift om beskattad inkomst. När en enskild begär dagersättning är inkomstuppgiften förtryckt på ansökningsblanketten om SGI fastställts tidigare. Om SGI inte har fastställts tidigare måste den som begär dagersättning själv fylla i uppgift om inkomst på ansökan. Om den enskilde lämnar en ny inkomstuppgift som skiljer sig från tidigare fastställd SGI utreder i vissa fall skillnaderna. I första hand bedöms om en höjning av tidigare fastställd SGI är rimlig. I andra hand kontrolleras uppgifterna med den försäkrade och dennes arbets- givare. I vissa fall begär in kontrolluppgift från . Det sker dock sällan bl.a. i och med den tidseftersläpning i uppgifterna som finns . Om SGI inte har fastställts tidigare hämtar i första hand in uppgiften från den som begär viss ersättning. kan också göra en förfrågan hos arbetsgivaren om vilken inkomst den enskilde har innan beslut om SGI fattas. Inkomstuppgifter behövs också vid handläggning av ansökan om bostadsbidrag. Bostadsbidrag kan sökas av hushåll med barn som bor hemma. Bidragets storlek beror på bostadskostnaden, bostadsytan, hushållets inkomst och antalet barn. Bostadsbidrag kan också sökas av personer som är och inte har barn. Bostadsbidraget betalas ut som ett preliminärt bidrag och baseras på den inkomst den sökande själv har uppskattat. Den inkomsten jämförs sedan i efterhand med den fastställda beskattade inkomsten då bostadsbidraget betalades ut. De materiella bestämmelser som gäller nu aktuella socialförsäkrings- förmåner är således utformade så att måste få ytterligare information från sökanden, dennes arbetsgivare eller andra myndigheter för att kunna fatta beslut i ett ärende. Uppgifter per betalningsmottagare som lämnas i en arbetsgivardeklaration kommer att kunna användas för kontroll av inkomstuppgifter som finns hos . Det är av stort värde att få individbaserad infor- mation om intäkter som har lämnats månaden efter den månad inkomsten betalats ut jämfört med att få del av en summerad information som är gammal. Genom att får tillgång till uppgifterna redan i samband med beräkning och beslut undviks också vissa ärenden om återkrav av felaktigt utbetald ersättning. Kontrollen av gjorda utbetalningar kan dessutom förbättras. De felaktiga utbetalningarna som beror på felaktiga inkomstuppgifter bör bli enklare att upptäcka. De uppgifter som har behov av är uppgift om värdet av ersättning eller förmån som har getts ut samt identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. Som anges ovan kommer att få ta del av uppgifter per betalnings- mottagare som har lämnats i arbetsgivardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer redan med stöd av befintliga sekretessbrytande bestämmelser. Regeringen har i avsnitt 7.4.4 gjort bedömningen att det finns skäl att införa bestämmelser som tillåter att ett elektroniskt utlämnande av uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration ska få ske genom direktåtkomst till beskattnings- databasen för vissa myndigheter som får ta del av uppgifterna. Syftet med att ge tillgång till uppgifter som har lämnats i en arbetsgivardeklaration är att förbättra kvaliteten i handläggningen hos , öka effektiviteten, förbättra kontrollmöjligheterna och att den enskilde ska få bättre service vid bestämmande av SGI och beräkning av bostadsbidrag. Regeringen anser att har ett sådant behov av uppgifterna som kan motivera att det införs bestämmelser om att får medges direktåtkomst. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ska kunna medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen när de behövs i ett ärende om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst eller beräkning av bostadsbidrag. De uppgifter som ska få omfattas av direktåtkomst är uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer, identifikations- uppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren samt upp- gift om den redovisningsperiod deklarationen avser. Vilka uppgifter som ska redovisas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer framgår av bestämmelserna i 26 kap. 19 a–19 e §§ SFL (se avsnitt 6.3 och 6.4). Det rör sig bl.a. om uppgifter om olika ersättningar som har betalats ut. Av 26 kap. 4 § andra stycket SFL framgår att en förenklad arbetsgivardeklaration alltid ska lämnas för varje betalningsmottagare. Bestämmelserna om vilka uppgifter som ska få lämnas ut genom direktåtkomsten omfattar sådana uppgifter som den uppgiftsskyldige har lämnat till i deklarationerna. De omfattar även sådana ändringar eller tillägg av uppgifterna som den uppgiftsskyldige ska göra enligt 26 kap. 40 § SFL (se avsnitt 6.13). I promemorian föreslås att det ska anges i lagtexten att direktåtkomsten får avse sådana ändringar och kompletteringar av uppenbart felaktiga eller uteblivna identifikationsuppgifter som har gjort. I avsnitt 6.13 gör regeringen bedömningen att , utan särskilda bestämmelser, får ändra en felaktig identifikationsuppgift avseende en betalningsmottagare om det rör sig om en uppenbar felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende, samt i uppenbara fall komplettera deklarationen med en identifikationsuppgift avseende en betalnings- mottagare som saknas. De bestämmelser som regeringen föreslår kommer att omfatta sådana rättelser som har gjort. Någon särskild bestämmelse om att direktåtkomsten får omfatta rättelser av felaktiga eller uteblivna identifikationsuppgifter behövs därför inte. Bestämmelserna anger ramarna för direktåtkomsten. Åtkomsten måste begränsas till de närmare typer av uppgifter som behövs för det i bestämmelsen angivna ändamålen. Som framgår av avsnitt 7.4.4 är en förutsättning för direktåtkomst bl.a. att behörigheten att ta del av uppgifterna begränsas och att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt. I avsnitt 7.4.11 görs bedömning Prop. 2016/17:58 om sekretesskyddet för uppgifterna hos behöver Utformningen av sekretessbrytande bestämmelser För att åstadkomma ett så starkt integritetsskydd som möjligt bör två former av sekretessbrytande bestämmelser införas beroende på formen för utlämnande av uppgifter. Eftersom direktåtkomsten förutsätter en vidare sekretessbrytande bestämmelse (se avsnitt 7.2.5 och 7.4.4) bör det gälla en särskild bestämmelse för sådant utlämnande. Den bestämmelsen bör ge rätt att ta del av den aktuella typen av uppgifter vid direktåtkomsten. Bestämmelser som tar sikte på andra former av utlämnande finns redan i 110 kap. 31 § SFB och 7 § förordning (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 2 kap. 8 c §, införs i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 7.4.7Migrationsverket som mottagare av uppgifter Regeringens förslag: ska få medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om dagersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Direktåtkomsten ska endast få omfatta uppgifter per betalnings- mottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivar- deklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betalnings- mottagaren, samt uppgift om den redovisningsperiod som deklarationen avser. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Av lagtexten i promemorians förslag framgår inte lika tydligt vilken typ av uppgifter direktåtkomsten får omfatta. Remissinstanserna: tillstyrker att verket får tillgång till individuppgifter i beskattningsdatabasen för att säkerställa att har ett så bra underlag som möjligt vid bedömningen av dagersättning. Skälen för regeringens förslag Något elektroniskt informationsutbyte avseende uppgifter om inkomst förekommer inte mellan och . Det informationsutbyte som förekommer mellan myndigheterna i samband med ärendehandläggning sker genom att handläggare hos Migrations- verket inhämtar vissa uppgifter från genom skriftliga förfrågningar eller genom förfrågningar via telefon. En asylsökande som saknar egna medel har i vissa fall rätt till ekonomiskt bistånd, s.k. dagersättning, enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (se avsnitt 7.3.3). Den som vill få dagersättning ska göra en skriftlig ansökan om det. Ansökan ska innehålla en förklaring på heder och samvete att de uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden som lämnats i ansökan är riktiga. Nämnda uppgifter som lämnas av sökanden utgör underlag för beslut om ekonomiskt bistånd. har i handläggningen av ansökningar om dagersättning ett behov av att få veta om sökanden har några inkomster som gör att han eller hon inte har rätt till dagersättning. Genom tillgång till uppgifter på individnivå, dvs. per betalnings- mottagare, som har lämnats i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration kan få aktuell information om sökanden har en inkomst och om vilken arbetsgivare sökanden är anställd hos. Uppgifter per betalningsmottagare som har lämnats i en arbetsgivardeklaration är till betydligt större nytta för än de uppgifter om beskattad inkomst som kan få ta del av. Kontrollen av inkomstuppgifterna skulle bli mer tillförlitlig och förutsägbarheten och legitimiteten för systemet med ekonomiskt bistånd i form av dagersättning skulle öka. Handläggningen kommer även att kunna effektiviseras och sökanden kan snabbare få ett beslut. De uppgifter som har behov av är värdet av ersättning eller förmån som har getts ut samt identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnats för. Uppgifter bör få lämnas ut Vid en avvägning mellan de intressen som talar för ett informations- utbyte och det integritetsintrång som detta kan innebära anser regeringen att det finns skäl att tillgodose behov av uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer och förenklade arbets- givardeklarationer. Sekretessbrytande bestämmelser bör införas på för- ordningsnivå. Regeringen har i avsnitt 7.4.4 gjort bedömningen att det finns skäl att införa bestämmelser som tillåter att ett elektroniskt utlämnande av uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration ska få ske genom direktåtkomst för vissa myndigheter som får ta del av uppgifterna. Syftet med att medge tillgång till uppgifter som lämnats i en arbetsgivar- deklaration är bl.a. att förbättra kvaliteten i handläggningen hos verket och öka effektiviteten, förbättra kontrollmöjligheterna och ge bättre service till den enskilde vid handläggningen av ärenden om dag- ersättning. Regeringen anser att har ett sådant behov av uppgifterna som kan motivera att det införs bestämmelser om att får medges direktåtkomst. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ska kunna medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen när de behövs i ett ärende om bestämmande av dagersättning. De uppgifter som ska få omfattas av direktåtkomsten är uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivar- Prop. 2016/17:58 deklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer, identifikations- uppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren samt uppgift om den redovisningsperiod deklarationen avser. Vilka uppgifter som ska redovisas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer framgår av bestämmelserna i 26 kap. 19 a–19 e §§ SFL (se avsnitt 6.3 och 6.4). Det rör sig bl.a. om uppgifter om olika ersättningar som har betalats ut. Av 26 kap. 4 § andra stycket SFL framgår att en förenklad arbetsgivardeklaration alltid ska lämnas för varje betalningsmottagare . Bestämmelserna om vilka uppgifter som ska få lämnas ut genom direktåtkomsten omfattar sådana uppgifter som den uppgiftsskyldige har lämnat till i deklarationerna. De omfattar även sådana ändringar eller tillägg av uppgifterna som den uppgiftsskyldige ska göra enligt 26 kap. 40 § SFL. Som framgår av avsnitt 7.4.6 omfattar bestämmelserna om direktåtkomst även sådana rättelser av felaktiga eller uteblivna identifikationsuppgifter som har gjort (se avsnitt 6.13). Bestämmelserna anger ramarna för direktåtkomsten. Åtkomsten måste begränsas till de närmare typer av uppgifter som behövs för det i bestämmelsen angivna ändamålet. Som framgår av avsnitt 7.4.4 är en förutsättning för direktåtkomst bl.a. att behörigheten att ta del av uppgifterna begränsas och att uppgifterna kan överföras på ett tekniskt säkert sätt. I avsnitt 7.4.11 görs bedömning om sekretesskyddet för uppgifterna hos behöver stärkas. Utformningen av sekretessbrytande bestämmelser För att åstadkomma ett så starkt integritetsskydd som möjligt bör två former av sekretessbrytande bestämmelser införas beroende på formen för utlämnande av uppgifter. Eftersom direktåtkomsten förutsätter en vidare sekretessbrytande bestämmelse (se avsnitt 7.2.5 och 7.4.4) bör det gälla en särskild bestämmelse för sådant utlämnande. Den bestämmelsen bör ge rätt att ta del av den aktuella typen av uppgifter vid direktåtkomsten. En annan sekretessbrytande bestämmelse bör införas för andra former av utlämnande. En sådan bestämmelse bör ta sikte på uppgifter som i enskilda fall behövs för handläggningen av ärenden om dagersättning. Bestämmelserna bör tas in i förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 2 kap. 8 b §, införs i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 7.4.8Arbetsförmedlingen som mottagare av uppgifter Regeringens förslag: Arbetsförmedlingen ska få medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om stöd till arbetsgivare för anställning av enskild person. Direktåtkomsten ska endast få omfatta uppgifter per betalningsmottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), identifikations- uppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren, samt uppgift om den redovisningsperiod som deklarationen avser. lysningsbestämmelse ska införas som anger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare före- skrifter om begränsningar av direktåtkomsten. Promemorians förslag: Överensstämmer I promemorian föreslås att direktåtkomst ska kunna medges även för uppgifter som behövs i ett ärende om etableringsersättning. promemorian föreslås vidare att det ska anges i lagtext vilka typer av arbetsgivarstöd som omfattas av möjligheten att medge direktåtkomst. Av lagtexten i promemorians förslag framgår inte heller lika tydligt vilken typ av uppgifter direktåtkomsten får omfatta. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen tillstyrker rätten att ta del av uppgifter på individnivå som lämnas i en arbetsgivardeklaration om uppgifterna behövas för kontroll av de stöd som räknas upp. Arbetsförmedlingen avstyrker dock förslaget i de delar det berör etableringsersättning, eftersom regelverket direktåtkomst till beskattningsdatabasen kommer Arbetsförmedlingen få ett mycket bra kontrollinstrument när det gäller att säkerställa att rätt utbetalning av olika arbetsgivarstöd sker. För nystartsjobb motsvarar uppgifterna i beskattningsdatabasen de uppgifter som Arbetsför- medlingen behöver för att säkerställa utbetalningen. För övriga arbets- givarstöd ger uppgifterna ett bra kontrollunderlag på att lön utbetalats. Skälen för regeringens förslag Arbetsförmedlingen har inte något elektroniskt informationsutbyte med vid handläggningen av ansökan om etablerings- ersättning för nyanlända invandrare eller i ett ärende om arbetsgivarstöd. I promemorian föreslås att arbetsförmedlingen ska få medges direkt- åtkomst till uppgifter som behövs i ett ärende om etableringsersättning enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. gällde enligt 5 § förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare att etableringsersättningen skulle minskas om den nyanlände hade inkomster av förvärvsarbete som översteg och som inte omfattades av en etableringsplan. Enligt dagens bestämmelser påverkas inte etableringsersättningens storlek av om den nyanlände erhåller lön för arbete som inte ingår i en etableringsplan. Det finns därför inte skäl att införa bestämmelser om direktåtkomst i ärenden om etableringsersättning. Behovet av uppgifter i ärenden om arbetsgivarstöd I avsnitt 7.3.5 har redogjorts för Arbetsförmedlingens hantering av De flesta arbetsgivarstöd beslutas med ett fast belopp per dag eller månad. Arbetsgivaren rekvirerar stödet från Arbets- förmedlingen i efterskott. handläggningen av rekvisitioner av arbetsgivarstöd ett behov av att få veta om stödmottagarens uppgivna löneuppgifter överensstämmer med det verkligt utbetalade beloppet. Tillgång till uppgifter på individnivå, per betalningsmottagare, i en arbetsgivardeklaration eller en för- enklad arbetsgivardeklaration ger en möjlighet att jämföra de lönebelopp arbetsgivaren uppger i rekvisitionen med de belopp som redovisats till En sådan jämförelse kan leda till att Arbetsförmedlingen upptäcker fall där det finns misstanke om att arbetsgivare rekvirerar stöd utan att den anställde erhåller någon lön eller erhåller en reducerad lön i förhållande till Arbetsförmedlingens beslut. En utredning kan då inledas. Uppgifterna från kan således användas för att förhindra fusk kring arbetsgivarstöd och felaktiga utbetalningar. som lämnas vid rekvirering görs genom att lönespecifikationer begärs in från arbetsgivaren. Genom tillgång till uppgifter per betalningsmottagare som har lämnats i en arbetsgivardeklaration kan kontrollen stärkas och underlättas, som arbetsgivare slipper Uppgifter bör få lämnas ut Vid en avvägning mellan de intressen som talar för ett informations- utbyte och det integritetsintrång som detta kan innebära anser regeringen att det finns skäl att tillgodose Arbetsförmedlingens behov av uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. bestämmelser bör införas på förordningsnivå. Regeringen har i avsnitt 7.4.4 gjort bedömningen att det finns skäl att införa bestämmelser som tillåter att ett elektroniskt utlämnande av uppgifter per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration ska få ske genom direktåtkomst för vissa myndigheter som får ta del av uppgifterna. förmedlingen ges tillgång till uppgifter som har lämnats i en arbetsgivar- deklaration kan handläggningen av ärenden om arbetsgivarstöd effektiviseras och kontrollerna förbättras. Regeringen anser att Arbets- förmedlingen har ett sådant behov av uppgifterna som kan motivera att det införs bestämmelser om att Arbetsförmedlingen får medges direkt- Mot denna bakgrund föreslår regeringen att Arbetsförmedlingen ska kunna medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattnings- databasen när de behövs i ett ärende om arbetsgivarstöd. som ska få omfattas av direktåtkomst är uppgifter per betalnings-