prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — I detta alternativscenario antas BNP-tillväxten i bromsa in kraftigt och 2017. Därefter väntas en återhämtning i den kinesiska ekonomin äga rum. I genomsnitt antas BNP-tillväxten i uppgå till 2016–2020 jämfört i huvud- scenariot. Konjunkturnedgången i leder till att tillväxten i omvärlden blir lägre än i huvud- scenariot. Detta förstärks av att möjligheterna att stabilisera ekonomin, framför allt genom penningpolitiken, är begränsade. En lägre tillväxt i omvärlden medför en lägre svensk exportefter- frågan. Den lägre tillväxten i exporten dämpar BNP-tillväxten och bidrar till ett lägre resursut- nyttjande än i huvudscenariot. Detta bidrar även till att inflationen blir lägre och till att höjer reporäntan i en långsammare takt. En lägre ränta dämpar nedgången i exporten genom att växelkursen försvagas något. Den gynnar även hushållens konsumtion och investeringar. Sammantaget väntas dock BNP- tillväxten bli lägre 2016 och 2017. Den stora nedgången i BNP-tillväxten bedöms inträffa 2017. Den lägre efterfrågan håller tillbaka syssel- sättningstillväxten och leder till att arbetslös- heten blir något högre. Därefter väntas export- tillväxten tillta i takt med att den kinesiska ekonomin återhämtar sig. Det leder till att BNP växer i en snabbare takt jämfört med huvud- scenariot och BNP-gapet sluts . Det bidrar till att sysselsättningstillväxten tilltar och arbetslösheten faller tillbaka till 2020 (se tabell 4.7). Eftersom den lägre BNP-tillväxten främst är exportstyrd blir effekterna på de offentliga finanserna relativt begränsade. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras något, jämfört med huvudscenariot, under inledningen av prognosperioden. Det är framför allt lönesumman som beräknas minska till följd av både färre antal arbetade timmar och lägre lönenivå. Starkare återhämtning i euroområdet Euroområdet utgör viktigaste export- marknad och den ekonomiska utvecklingen i området är därmed av stor betydelse för svensk tillväxt. I detta alternativscenario beskrivs effek- terna av en starkare återhämtning i euroområdet än vad som antagits i huvudscenariot. Tillväxten har varit dämpad i euroområdet och arbetslösheten befinner sig på en hög nivå. Europeiska central- banken försöker stimulera ekonomin med låga räntor och omfattande köp av olika finansiella tillgångar. Effekterna av penningpolitiken är dock svårbedömd. Det är möjligt att den expan- siva politiken kan leda till en starkare investe- ringsutveckling än vad som antagits i prognosen. Återhämtningen i euroområdet kan också stärkas om företag och hushåll blir mer optimistiska om framtiden än vad som antagits. Ett högre konsumentförtroende kan, tillsammans med låga räntor, leda till att hushållens konsumtion utvecklas starkare än i huvudscenariot. I detta alternativscenario antas BNP-tillväxten i euroområdet i genomsnitt uppgå till –2020, vilket ska jämföras i huvudscenariot. En starkare återhämtning i euroområdet kommer att stärka svensk exporttillväxt. Det leder till en högre BNP-tillväxt och ett högre resursutnyttjande jämfört med huvudscenariot. För att möta en högre exportefterfrågan kommer även svenska företag att öka sina investeringar något. Ett högre resursutnyttjande medför också ett större utrymme för företag att höja sina priser och inflationen stiger snabbare jämfört med huvudscenariot. Det får till följd att höjer räntan i en snabbare takt. En högre ränta dämpar uppgången i investeringarna något. Sammantaget väntas dock BNP-tillväxten bli högre 2017 och 2018. En högre tillväxt leder till att sysselsättningen växer snabbare och arbetslösheten blir något lägre än i huvud- scenariot. Ett något ansträngt resursutnyttjande i kombination med att tillväxten i euroområdet återgår till mer normala nivåer leder till att BNP- tillväxten blir något lägre 2019 och 2020, och BNP-gapet sluts . Den lägre efterfrågan leder till en lägre sysselsättningstillväxt och arbetslösheten återgår till 2020 (se tabell 4.7). Även i detta scenario blir effekterna på det finansiella sparandet förhållandevis begränsade till följd av att den högre BNP-tillväxten främst drivs av en ökad export. Det finansiella sparan- det förstärks i detta scenario med som mest av BNP. Tabell 4.7 Alternativa scenarier: 1 Konjunkturnedgång i och 2 Starkare återhämtning i euroområdet Prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel Procen- tuell förändring om inte annat anges -0,1 -0,6 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,5 -0,1 BNP världen, KIX-vägd5 -0,2 -0,3 -0,2 -0,5 -0,1 -0,2 -0,2 Anm.: Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 315–, i procent av arbetskraften. 5BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikes- handel med olika länder. 6I offentlig sektor. Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. 4.5Utvecklingen enligt andra bedömare Detta avsnitt innehåller jämförelser med några andra bedömares prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler (se tabell 4.8). Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2016 är i linje med , Riksban- kens och Europeiska kommissionens prognoser. är Europeiska kommissionens prognos för BNP-tillväxten något högre än de resterande prognoserna, vilket i huvudsak bedöms bero på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 att Europeiska kommissionens prognos gjordes innan nationalräkenskaperna för publicerades (se fotnot i tabell 4.8). Det är förhållandevis små skillnader mellan de olika bedömarnas prognoser när hänsyn tas till de osäkerheter som typiskt sett är förknippade med prognoserna. Diagram 4.14 visar andra prognosmakares prognoser tillsammans med regeringens prognos, och symmetriska osäker- hetsintervall som täcker valda andelar av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prognoser.59 Eftersom samtliga prognoser ligger väl inom de intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel så befinner de sig inom den typiska felmarginalen. I det avseendet är det små skillna- der mellan regeringens och de andra bedömarnas prognoser. Diagram 4.14 BNP-prognos med osäkerhetsintervall Anm.: = regeringen, KI = , KOM = Europeiska kom- missionen, RB = . Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens prognosfel i budgetpropositioner –2015. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräk- ningar. Även regeringens prognos för arbetslösheten 2016 är i linje med de övriga bedömarnas prognoser. bedömer att arbetslösheten kommer att vara något högre än vad regeringen gör i sin prognos. 59 Osäkerhetsintervallen är baserade på historiska prognosfel, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2015 som publicerades på i anslutning till ekonomiska vårproposition. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 främst av att har en lägre prognos för sysselsättningstillväxten. Regeringens prognos för inflationen 2016 och 2017 ligger nära prognos. Europeiska kommissionen förutspår en något svagare prisutveckling än regeringen, medan förutspår en något starkare utveckling. Skillnaderna förklaras främst av olika bedömningar av den underliggande inflationen. Samtliga prognosmakare gör bedömningen att resursutnyttjandet stiger 2016 och 2017. Regeringen bedömer att resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, är i det närmaste balan- serat 2016 och 2017. Tabell 4.8 Jämförelse mellan olika bedömares prognoser 1,0/1,2 1,5/1,5 1,0/1,1 1,4/1,5 -/0,9 -/1,2 1,1/1,2 1,7/1,8 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen -09-20, , Europeiska kommissionen , . 1Procentuell förändring, ej kalenderkorrigerad. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. 4.6Prognosrevideringar och effekter av regeringens politik Sedan 2016 års ekonomiska vårproposition publicerades har två kvartal av nationalräken- skaperna publicerats, varav det ena är en tidig Utfall för konsumentprisindex och arbetskrafts- undersökningar för ytterligare har publicerats. Svagare BNP-tillväxt men lägre arbetslöshet BNP-tillväxten bedöms bli lägre 2016 än bedömningen ekonomiska vår- proposition (se tabell 4.9). Den främsta anled- ningen till detta är en lägre nettoexport till följd av den väsentligt lägre tillväxten i exporten. Enligt preliminär statistik har även den offentliga konsumtionen växt långsammare än förväntat, medan hushållens konsumtion och fasta brutto- investeringar har växt snabbare än förväntat. Sysselsättningstillväxten har reviderats ned –2020 (se tabell 4.9). Det förklaras främst av att arbetskraften förväntas växa långsammare till följd av en lägre migration och därmed en lägre befolkningstillväxt. Arbetslösheten har reviderats ned –2020. Regeringens föreslagna och aviserade reformer i denna proposition bidrar till nedrevi- deringen. En lägre uppskattning av antalet nyanlända i arbetskraften än enligt bedömningen i vårpropositionen bidrar också till en lägre arbetslöshet. Sammantaget bedöms resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, vara balanserat i stort sett under hela prognosperioden (se tabell 4.9). Resursutnyttjandet bedöms därmed bli något mindre ansträngt 2016–2018 jämfört med prognosen ekonomiska vårpropo- sition. Det medför i sig mindre möjligheter till prishöjningar vilket bidrar till att KPIF revideras ned –2019. På kort sikt har dock KPIF reviderats upp på grund av en starkare prisut- veckling än förväntat , medan timlönen har reviderats ned, eftersom löne- utvecklingen har varit svagare än förväntat. Prognosen för reporäntan har reviderats ned, främst till följd av att har reviderat ned sin prognos för reporäntan. Tabell 4.9 Jämförelse mellan regeringens senaste prognoser Prognos enligt vårpropositionen inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (3,8) (2,2) (1,8) (2,1) (2,9) Potentiell BNP1,2 (2,4) (2,2) (2,2) (2,4) (2,7) (0,2) (0,5) (0,3) (0,0) (0,0) (6,8) (6,3) (6,4) (6,5) (6,6) (1,7) (1,6) (0,8) (0,7) (0,9) (1,9) (1,7) (0,7) (0,7) (1,0) (3,1) (3,3) (3,4) (3,4) (3,4) (0,9) (1,6) (2,3) (3,2) (3,2) (1,3) (1,8) (2,0) (2,1) (2,0) -0,5 -0,5 (-0,5) (-0,3) (0,5) (1,6) (2,6) Anm.: Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräk - ningar. Mindre befolkning ger lägre potentiell BNP Den potentiella BNP-tillväxten har reviderats ned . Det beror i huvudsak på en lägre tillväxt i befolkningen i åldern 15–till följd av färre asylsökande, vilket sänker den potentiella sysselsättningen och det potentiella antalet arbetade timmar. Effekter av föreslagna och aviserade reformer De reformer inom framför allt välfärd som före- slås och aviseras i denna proposition bidrar till högre tillväxt av den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna 2017. Det bidrar i sin tur till högre BNP-tillväxt samt till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet 2017. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 På bedöms de föreslagna och avise- rade reformerna och besparingarna i denna proposition sammantaget leda till en lägre jäm- viktsarbetslöshet och ha positiva effekter på sysselsättningen. Moderna beredskapsjobb inom staten för personer som står långt från arbetsmarknaden ger ett relativt stort bidrag till en lägre jämvikts- arbetslöshet. Reformen underlättar för svaga grupper, bl.a. nyanlända, att få jobb med lägre kvalifikationskrav och goda villkor som ger arbetslivserfarenhet. Det nya studiestartsstödet samt utbildningssatsningarna inom yrkesvux och lärlingsvux, möjliggör för fler arbetslösa att komma i utbildning. Genom att höja individens kompetens och kunskaper stärks jobbchanserna bland personer som annars skulle haft svårt att få arbete. Nystartsjobben förändras i flera avseen- den. Bland annat höjs subventionsgraden för nyanlända och långtidsarbetslösa med nystarts- jobb, stödperioden kortas ned och ett krav på kollektivavtal införs. Sammantaget underlättar förändringarna i nystartsjobben etableringen på arbetsmarknaden och förväntas leda till att fler får en fast förankring på arbetsmarknaden. Ökade statsbidrag till kommunerna bidrar till en högre sysselsättning i kommunsektorn och möjliggör för personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden kan komma i arbete. Sats- ningarna på lönesubventionerade anställningar för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, bl.a. i , bryter arbetslösheten och förväntas leda till att deras jobbchanser stärks. Den nya del- tidsbegränsningen inom arbetslöshetsförsäk- ringen förväntas öka övergången till sysselsätt- ning på heltid, särskilt bland personer som har långa deltidsanställningar, och jobbar relativt många timmar . Sänkningen av arbetsgivaravgiften för enmansföretagare som anställer en person möjliggör fler anställningar i dessa företag. Även sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer samt skattereduktionen för reparation och underhåll av vitvaror (det s.k. REP-avdraget) bedöms bidra till att fler anställs inom företag som specialiserar sig på sådana arbeten. Sänkt utvecklingsersättning för ungdomar i åldern 20–som saknar gymnasieutbildning bidrar också till en minsk- ning av arbetslösheten. De ovan nämnda åtgär- derna bedöms bidra till att jämviktsarbetslös- heten minskar och att antalet arbetade timmar ökar på . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Den sammantagna positiva effekten av regeringens reformer på arbetslösheten på lång sikt, dämpas delvis av föreslagna och aviserade besparingar i denna proposition. Bland annat förändras ersättningssystemet för ensam- kommande barn och unga. De reformer och besparingar som föreslås och aviseras i denna proposition bedöms samlat leda till en något högre potentiell sysselsättning samt till en lägre jämviktsarbetslöshet framöver. Bedömningarna av reformernas effekter och i vilken takt de slår igenom är dock behäftade med stor osäkerhet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 5 De budgetpolitiska målen –De budgetpolitiska målen består av ett överskottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgiftstak för staten och ett kommunalt balanskrav. –Den offentliga sektorns finansiella sparande förstärks med av BNP och förväntas vara nära balans det sistnämnda året. försämras sparandet något, främst till följd av tillfälliga faktorer. Åren efter 2017 stärks sparandet kontinuerligt för att ligga över nivån på över- skottsmålet. –Vid regeringens tillträde 2014 avvek det finansiella sparandet tydligt från målsatt nivå. har regeringen fört en stram finanspolitik, som medfört att under- skottet i den offentliga sektorns finansiella sparande har minskat kraftigt. Trots det avviker det finansiella sparandet fortfarande tydligt från den målsatta nivån. Regeringen avser att föra en politik som medför att den målsatta nivån nås . –Regeringen föreslår att utgiftstakets nivå ska uppgå till . Regeringen bedömer att utgifts- identiska med de bedömda nivåerna som regeringen redovisade ekono- miska vårproposition. –Kommunsektorns resultat 2015 uppfyllde det kommunala balanskravet och sektorn bedöms som helhet klara kravet under hela Det ekonomiska resul- tatet bedöms dock minska successivt , trots en god utveckling av skatteinkomsterna och statsbidragen. Detta beror på att den demografiska utvecklingen väntas bidra till att utgifterna ökar snabbare än inkomsterna. –Som medlem i EU är bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxt- pakten. Marginalerna till stabilitets- och tillväxtpaktens gränsvärden för under- skottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden är goda. förväntas även uppfylla sitt medelfristiga budgetmål om -av potentiell BNP i strukturellt sparande 2016 och 2017. –Finanspolitiken bedöms vara långsiktigt hållbar. I detta avsnitt följer regeringen upp de budget- politiska målen. Dessa mål skapar förutsätt- ningar för att uppnå de finanspolitiska målen på ett sätt som är hållbart på både kort och lång sikt. De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgiftstak för staten och ett kommunalt balanskrav. Som medlem i EU är bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Dessa bestämmelser utgör ramen som de svenska budgetpolitiska målen måste hålla sig inom. Bestämmelserna anger bl.a. att under- skottet i offentliga finanser och stor- leken på den offentliga bruttoskulden inte får överskrida vissa gränsvärden, samt att det P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 strukturella sparandet ska uppfylla ett medel- fristigt budgetmål. Att finanspolitiken är långsiktigt hållbar är en förutsättning för att dess övergripande mål ska nås. I detta avsnitt bedömer regeringen därför även om finanspolitiken är långsiktigt hållbar. finanspolitiken analyseras måluppfyllelsen i första hand i ett framåtblickande perspektiv. En bakåtblickande analys görs dock för att se om det har funnits systematiska fel i finanspolitiken som minskar sannolikheten att målet nås i fram- tiden. 5.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Respekt för det finanspolitiska ramverket är en hörnsten i regeringens ekonomiska politik. Genom ordning och reda i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för att bedriva en offensiv politik för ökade investeringar i jobb, välfärd och klimat. har beslutat att nivån på över- skottsmålet ska vara av BNP över en konjunkturcykel. En parlamentariskt samman- satt kommitté har fått i uppdrag att se över målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (dir. 2015:63). Kommittén ska lämna sitt slut- betänkande . Kommittén har uttalat att överskottsmålet bör sänkas till en tredjedels procent av BNP , vilket samtliga riksdagspartier utom Sverige- demokraterna har ställt sig bakom. Regeringen avser att återkomma i frågan ekono- miska vårproposition efter sedvanlig beredning av kommitténs förslag. Fram till att en eventuell ny målnivå är införd gäller att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet för det finansiella sparandet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel i stället för som ett årligt mål är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om sparandet skulle motsvara av BNP varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagades för att säkerställa att målet nåddes. Finanspolitiken skulle då förstärka konjunktursvängningarna i stället för att stabilisera dem. Målets utformning gör det dock svårare att avgöra om finanspolitiken är i linje med målet, eftersom det är svårt att bedöma när en konjunkturcykel börjar och slutar, och i vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig. Eftersom målet för det finansiella sparandet främst utgör ett framåtblickande riktmärke för I tabell 5.1 redovisas det genomsnittliga finan- siella sparandet med utfallsdata, tillsammans med de indikatorer som används för att bedöma budgetutrymmet mot målet för det finansiella sparandet i ett framåtblickande perspektiv. Tabell 5.1 Indikatorer för uppföljning av överskottsmålet Utfall , prognos –2020 Procent av BNP, om inte annat anges -1,6 -0,1 -0,2 -0,3 -0,7 -0,7 -0,4 -0,9 -0,2 -0,3 1Genomsnitt av sparandet innevarande år och framåt respektive bakåt i tiden, justerat för engångseffekter . 2Procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Det genomsnittliga finansiella sparandet 2005–2014 och 2006–2015 var klart lägre än av BNP. Det förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinan- sierade åtgärder, bl.a. flera skattesänkningar, som den förra regeringen vidtog, trots att konjunk- turläget förbättrades. Sjuårsindikatorn är ett genomsnitt av det offent- liga finansiella sparandet innevarande år och framåt respektive bakåt i tiden, justerat för engångseffekter . Denna indikator visar att det offentliga sparan- det 2014 och 2015 ligger av BNP under den målsatta nivån, och att sparandet gradvis förbättras åren därefter så att sjuårs- indikatorn 2017 ligger av BNP under målet. Det strukturella sparandet är en bedömning av hur stort det finansiella sparandet i den offent- liga sektorn skulle vara om sektorns inkomster och utgifter inte påverkades av konjunkturläget eller engångseffekter. Det strukturella sparandet kan beräknas på många olika sätt. Det gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare och att det inte finns något allmänt accepterat utfall. Regeringen bedömer att det strukturella sparandet försäm- rades –2014. förbättras det strukturella sparandet sedan av potentiell BNP. Det strukturella sparandet förväntas därefter försvagas med av potentiell BNP 2017, till ett underskott om av potentiell BNP. Denna försämring beror på tillfälliga effekter, vilket innebär att det strukturella sparandet förbättras påtagligt åren därefter (se vidare avsnitt 9). förväntas det strukturella sparandet nästan vara i nivå med dagens nivå på överskottsmålet och 2020 förväntas det överstiga målet av potentiell BNP. Redogörelse för avvikelsen från den målsatta nivån Regeringens bedömning: Vid regeringens till- träde avvek det finansiella sparandet tydligt från målsatt nivå. Regeringen har fört en stram finanspolitik som gjort att det underskott som skapades av den förra regeringen har minskat kraftigt. Den offentliga sektorns finan- siella sparande förväntas, trots det stora under- skott som ärvdes av den tidigare regeringen och effekten av det stora asylmottagandet, nu vara nära balans 2016. väntas det finansiella sparandet åter försämras något, främst till följd av tillfälliga faktorer. Regeringen avser att bedriva en sådan finanspolitik att överskotts- målet nås . Denna förstärkning av det finansiella sparandet ska dock ske i en takt som är väl avvägd. Normalt bör bedömningen av budgetutrymmet utgå från det offentlig- finansiella och realekonomiska läget under bud- getåret. När tillfälliga faktorer har stor effekt på det finansiella sparandet kan bedömningen av budgetutrymmet emellertid baseras på ut- vecklingen över . Åren efter 2017 stärks sparandet kontinuerligt och ligger över nivån på över- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Eftersom ekonomiska prognoser är behäftade med osäkerhet är det angeläget att kontinuerligt följa utvecklingen. Överskotts- målet ska nås. I enlighet med det finanspolitiska ramverket bör bedömningen av i vilken takt som sparandet ska stärkas baseras på stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska överväganden. kom ett mycket stort antal asylsökande till . Det är rimligt att en sådan tillfällig händelse kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Därför bör hänsyn tas till de temporärt förhöjda migrationskostnaderna när inriktningen på finanspolitiken läggs fast. Regeringens prognoser utgår från Migrations- verkets bedömning att det kommer betydligt färre asylsökande till 2016–2020 än det gjorde 2015. Därmed är en betydande del av utgifterna kopplade till migration och etablering av tillfällig karaktär. Som framgår av avsnitt 1 är det migrationsjusterade strukturella sparandet högre än det strukturella sparandet , men skillnaden minskar med tiden och försvinner i det närmaste mot slutet av prognosperioden. Då överstiger det finansiella sparandet den målsatta nivån. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 2 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen redogöra för hur en återgång till överskottsmålet ska ske vid en tydlig avvikelse från målet. I förarbetena till lagen framhålls att avvikelsen bör vara tydlig för att regeringen ska vara skyldig att lämna en sådan redogörelse (prop. 2013/14:173 s. 28–29 och 45). Vidare anges att planen för återgång till målet bör ha ett medelfristigt perspektiv, vilket normalt är tre eller .