prop · H4031d2 · 2016-09-20 00:00:00 — Kommuner anger även att de har haft stor användning av det digitala utbildningsmaterialet Samtalskompassen som finns tillgängligt på samordnarens webbplats sedan det lanserades . Förlängning och utveckling av den nationella Regeringen gav i uppdrag att utveckla till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/01869/D). Genom detta uppdrag förlängdes också kampanjen i sin helhet . Enligt den delrapport som har lämnat om uppdraget är på väg att bli en etablerad kanal för att nå ut med information om näthat (dnr Ku2016/01042/D). Stöd till verksamhet som motverkar antidemokratiskt beteende och radikalisering Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har fördelat medel till det civila samhällets organisationer för att göra förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism enligt förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Även kommuner kan söka statsbidrag för denna typ av verksamhet om de samarbetar med minst en organisation. mottog MUCF 41 ansökningar och beviljade totalt 15 organisationer och en kommun statsbidrag med sammanlagt . En utvärdering som genomförts av de organisationer som har fått stöd visar att 9 av de 16 projekt som beviljats bidrag 2015 arbetar mot vålds- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 bejakande extremism i termer av radikal Förbättrat stöd till anhöriga islamism och förebyggandet av ungas anslutning Regeringen gav den nationella och rekrytering till religiöst krig i konfliktzoner. samordnaren i uppdrag att förbättra stödet till Projektens huvudsakliga målgrupper är ung- anhöriga genom att aktivt bistå med rådgivning domar och inriktar sig på olika former av och utbildning till myndigheter, kommuner, demokratiserande arbete eller arbete mot organisationer och trossamfund (dir. 2015:27). Samordnaren har t.ex. startat ett pilotprojekt för central vikt för att organisationerna ska kunna stöd till mammor och familjer vars barn är arbeta med förebyggande insatser. involverade i våldsbejakande extremism. utvärderingen ännu för tidigt att uttala sig om tet prövas nu i ett antal kommuner. andra effekter (demokratin mot våldsbejakande extremism – utvärdering av Pilotverksamhet med en nationell stödtelefon projekt som har beviljats bidrag av Den nationella samordnaren fick i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med civilsamhällesfrågor, MUCF 2016). en nationell stödtelefon dit anhöriga, kommuner och organisationer kan vända sig för att få MUCF skulle fördela under information, rådgivning och stöd (dir. 2015:86). 2016 utifrån förordningen. 2016 hade myndigheten mottagit 35 ansök- och Röda Korset är ansvarigt för att genomföra Antalet som söker statsbidrag visar att verksamheten med stöd från den nationella intresset för att utveckla förebyggande verksam- Material om stödtelefonen har heter är stort. producerats på åtta olika språk (svenska, budget (prop. 2015/16:99 s. 58) engelska, arabiska, kurdiska, turkiska, somaliska, serbokroatiska och persiska) och går att beställa för att möta detta intresse. gratis på Röda Korsets webbplats. Stöd för i ärenden som rör Stärka arbetet med att identifiera riskfaktorer och våldsbejakande extremism har utvecklats stödja individer i riskzonen har på uppdrag av regeringen utarbetat en vägledning för arbete Säkerhetspolisen bedömer att ett hundratal mot våldsbejakande extremism: Våldsbejakande individer inom de vänsterextremistiska respek- extremism – stöd för arbete med tive högerextremistiska miljöerna har avsikt eller barn och unga vuxna (dnr Ku2016/01320/D). förmåga att begå politiskt motiverade brott. samband med demonstrationer och ordnings- genomförde som grund för vägledningen fram- störningar kan dock fler personer mobiliseras kommer att av kommunerna under som traditionellt inte ingår i miljöerna, dvs. hade varit i kontakt med barn kan knytas till ideologiskt motiverade brott. under som var involverade – eller miss- har ca 300 personer, varav ett fyrtio- tänkts riskera att involveras– i våldsbejakande tal kvinnor, rest från till konflikt- Av kommunerna hade också 11 områden i terrorismsyfte, framförallt till procent varit i kontakt med unga vuxna i åldern 18–med denna problematik. Regeringen har identifierat att olika yrkes- grupper har bristande kunskap om vilka insatser som kan riktas till individer som riskerar att kommer att det är ovanligt att ger involveras i eller redan är involverade i vålds- insatser till barn och unga vuxna på grund av bejakande extremistiska grupper eller miljöer. våldsbejakande extremism, trots att flera olika Utöver att dessa individer behöver insatser är verksamheter inom kommer i föräldrar, syskon och andra anhöriga identifie- kontakt med problemet. rade som viktiga i ett förebyggande arbete. har tagit fram ska utgöra ett stöd för att utveckla sitt arbete inom ramen för sina ordinarie insatser. Utveckla trossamfundens stöd till föräldrar, ungdomar och anhöriga stöd till trossamfund har på uppdrag av regeringen och i dialog med de samfund som vill utveckla sitt arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism stimulerat dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga (dnr Ku2016/00645/D). Inom ramen för uppdraget har myndigheten bl.a. bistått kommuner och trossamfund i att utveckla sitt samarbete. Utveckla och sprida kunskap och metoder Regeringen gav ett uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer (dnr U2015/01523/UH). Som ett led i detta uppdrag inrättade som ett nytt nationellt resurscentrum mot våldsbejakande ideologier och rörelser. har bl.a. vidareutvecklat en kurs för lärare, socialarbetare och ungdomsarbetare om 15 högskolepoäng. Cirka 60 personer deltog . Institutet har även genomfört fortbildningsdagar för relevanta yrkesprofessioner samt gett handledning till ett trettiotal kommuner t.ex. när det gäller lokala handlingsplaner mot våldsbejakande extremism, att utveckla lokala behovsanalyser och ta fram preventionsprogram. Arbetet med individer för att de ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser För att kunna förebygga extremism och terrorism behövs insatser för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Sådana insatser behöver också genomföras för de individer som lagförs för brott relaterade till extremism eller terrorism. Det finns inga uppgifter om hur många individer som faktiskt lämnar de våldsbejakande extremistiska miljöerna eftersom det saknas uppföljningar. Lokala insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser har utvecklats Regeringen gav den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism i uppdrag att stötta rele- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 vanta aktörer i att utveckla arbetet med de individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser och de individer som återvänder och som misstänks ha deltagit i väpnade strider i andra länder (dir. 2015:27). I syfte att utveckla arbetet har den nationella samordnaren initierat en kunskapsöversikt över studier som har undersökt individers utträden ur olika slutna miljöer (dnr Ku2016/01651/D). Kunskapsöversikten visar bl.a. att de som lämnat högerextrema miljöer upplever större svårigheter att bygga upp ett nytt liv utanför gruppen än de som lämnat vänsterextrema miljöer. Allra svårast är det för dem som lämnar våldsbejakande islamistiska miljöer. Utträdesprocessen realiseras ofta av sociala och praktiska faktorer. Interventioner som syftar till att stödja individers utträden bör därför fokusera på dessa faktorer. Utifrån kunskapsöversikten lämnar samordnaren förslag på nio riktlinjer för utformandet av interventioner som syftar till att få individer att lämna våldsbejakande extremism. Dessa riktlinjer kommer att användas i samordnarens fortsatta arbete. Stöd till verksamheter som stöder individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Regeringen gav MUCF i uppdrag att fortsätta fördela stöd till verksamheter som stödjer individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser –2018 enligt förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Av de 16 projekt som har fått stöd arbetar minst ett med insatser för att utveckla verksamhet till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Metoder och arbetssätt för att förebygga våldsbejakande extremism inom de särskilda ungdomshemmen har kartlagts (SiS) har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av metoder och arbetssätt som kan användas i arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism inom myndighetens särskilda ungdomshem (dnr Ku2016/01401/D). Myndigheten redogör för olika metoder och arbetssätt som kan användas i slutna miljöer. Det handlar bl.a. om risk- och screeninginstrument, behandlingsmetoder, strukturerade insatser och vårdens organisering. SiS bedömer att det förebyggande arbetet inom de särskilda ungdomshemmen behöver för- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 stärkas inom några områden, t.ex. att utbilda personalen om våldsbejakande extremism, testa ett screeninginstrument för att identifiera ungdomar med våldsbejakande extremistisk problematik och förstärka arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för SiS skolverksamhet. Myndigheten kommer att ta fram en handlingsplan för det fortsatta arbetet. Metoder och arbetssätt för att förebygga våldsbejakande extremism inom har kartlagts Kriminalvården har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av metoder och arbetssätt som kan användas för att förebygga våldsbejakande extremism hos klienter i häkte, anstalt eller frivård samt i arbetet med de klienter som redan är anslutna, eller på annat sätt har koppling, till våldsbejakande extremistiska grupper (dnr Ju2016/04230/). Kartläggningen visar att Kriminalvården har goda förutsättningar att arbeta effektivt mot våldsbejakande extremism, myndigheten arbetar med flera av de metoder och arbetssätt som identifierats som betydelsefulla. Den genomförda kartläggningen påvisar ett antal områden där existerande strukturer kan kompletteras för att bättre svara mot behoven. För att stärka Kriminalvårdens arbete mot våldsbejakande extremism kommer bl.a. våldsbejakande extremism att vara ett fokusområde i myndighetens strategi för forsknings- och utvärderingsarbetet –2020 och vara ett strategiskt område för Kriminalvårdens behandlingsinsatser . Myndigheten ser också behov av att utveckla och implementera utbildningsinsatser i fort- och vidareutbildning samt i grundutbildningen för personal. Utveckla internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte med syfte att förbättra det svenska förebyggande arbetet Målsättningen med det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet är att det ska bidra till att utveckla samtliga delar av det förebyggande arbetet i . Nordiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte har varit drivande i att de nordiska länderna gemensamt har utvecklat sitt samarbete för att förebygga våldsbejakande extremism, inom ramen för den avsiktsförklaring som undertecknades av ansvariga ministrar (dnr Ku2015/00352/D). Samarbetsområdena består av konkreta initiativ som framför allt syftar till att intensifiera arbetet på lokal nivå och öka kunskapen om drivkrafterna bakom radikalisering till våldsbejakande extremism. Det nordiska samarbetet förstärker och bygger ut regeringens åtgärder mot våldsbejakande extremism. Internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte deltar i Policy Planners’ Network on Countering Polarisation and Radicalisation (PPN) för erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän från , , , , , , , , och . Nätverket har träffats under tre tillfällen för att diskutera och fördjupa sig i hur man kan stödja anhöriga, hur man kan upptäcka och förebygga ensamagerande extremister och terrorister samt hur migrationssituationen bidrog till mobilisering av högerextrema grupperingar och nätverk. Regeringen bedömer att de genomförda och pågående åtgärderna har utvecklat det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. är utvecklingen av våldsbejakande extremism och terrorism i världen illavarslande. har fruktansvärda terrordåd utförts i många städer i världen, antingen genomförda av Daesh eller av grupper eller av individer som delar denna eller andra islamistiska terroristorganisationers värderingar. Högerextremistiska grupper och nätverk har mobiliserat genom demonstrationer men också genom att aktivt sprida rasistisk propaganda och konspirationsteorier. Många kommuner är på väg att utveckla sitt förebyggande arbete, vilket regeringen välkomnar. Regeringen gör bedömningen att arbetet för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism måste gå hand i hand med skärpt lagstiftning och säkerhetshöjande åtgärder. Arbetet måste fortsätta och utvecklas ytterligare. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Den nationella samordnarens arbete har gjort budskap på nätet behöver propagandan först kartläggas till form och innehåll. Regeringen bedömer att det arbete som den nationella samordnaren för att värna demokratin Statsbidrag till det civila samhällets organisationer mot våldsbejakande extremism utfört har bidragit till att är bättre rustat än Antalet inkomna ansökningar avseende det tidigare för de utmaningar som finns med vålds- statsbidrag för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism på nationell och lokal nivå. bejakande extremism som fördelas av MUCF I den nationella samordnarens lägesbild av visar att intresset för att utveckla förebyggande kommunernas förebyggande arbete fram- verksamhet är stort. kommer att totalt av kommunerna har sannolikt bidragit till att fler aktörer har har påbörjat ett sådant arbete. blivit medvetna om behovet att utveckla före- tagit fram en handlingsplan eller är på väg att skaffa en handlingsplan, alternativt har de tagit Internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte fram riktlinjer för arbetet och inkluderat dem i utvecklar nya insatser i och andra länder dock och de insatser som gjorts behöver Den internationella samverkan och kunskaps- utvecklas och konkretiseras ytterligare, bl.a. utbytet som deltar i när det gäller att behöver fler kommuner genomföra utbildnings- utveckla insatser för att värna demokratin mot Även myndigheters och kommuners våldsbejakande extremism är betydelsefullt. personal behöver utbildningar om vålds- har bidragit till att utveckla det nationella arbetet, t.ex. när det gäller att kartlägga och analysera våldsbejakande budskap och propa- Myndigheters arbete behöver fortsätta och utvecklas ganda som sprids via internet och sociala medier Regeringen bedömer att uppdragen till de olika och till att utveckla ett nätverk av nordiska myndigheterna, inom ramen för området värna städer, Nordic Safe Cities. och även de forskningsinsatser som görs är kommer att ge dem bättre förutsättningar i sitt viktiga källor till kunskap om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och som t.ex. arbetar inom , de sär- Det gäller särskilt de pågående forsk- skilda ungdomshemmen och inom Kriminal- ningsinsatserna som bl.a. genomförs av FN för vården, kommer med hjälp av kunskapsunderlag att skapa ökad kunskap om grundorsaker till att kunna få bättre vägledning i frågor som rör radikalisering och rekrytering till strider i utlandet för terroristorganisationer. Genom deltagande i det europeiska samarbetet om strategisk kommunikation mot våldsbejakande extremism och terrorism under 2015 och 2016 har det visat sig vara viktigt att tar fram ny och fördjupad kunskap om med att värna det demokratiska omfattningen av och innehållet i den våldsbe- samtalet mot hot och hat jakande propaganda som förekommer på inter- net och i sociala medier. Vilken roll den digitala I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder miljön har för radikalisering och rekrytering till som regeringen har vidtagit i syfte att värna det våldsbejakande extremism och terrorism be- demokratiska samtalet mot hot och hat. höver också analyseras. budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, givit för regeringen att det är viktigt att i digitala 1 avsnitt 9) aviserades en handlingsplan miljöer där det förekommer våldsförhärligande för att förebygga hot mot det demokratiska budskap sprida positiva motbudskap om I propositionen Vårändringsbudget för demokrati och våra grundläggande värden (bet. 2016 (prop. 2015/16:99, s. 58) tillfördes 3 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, mom. 7 Förhindra radikalisering och rekrytering i växande hot och hat i samhället. digitala miljöer). För att effektivt och långsiktigt kommande handlingsplanen är att förebygga utsatthet hos centrala aktörer som deltar i det offentliga samtalet och att förebygga före- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 komsten av hot och hat i det offentliga rummet. Områden som berörs av åtgärder för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat är –insatser för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de politiska församlingarna (avsnitt 9.5), –insatser för stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen (avsnitt 9.6) och en ökad demokratisk medvetenhet (avsnitt 9.7), Nästan tre av tio förtroendevalda uppger att de har utsatts för hot, våld eller trakasserier i samband med sitt politiska uppdrag under . var motsvarande andel två av tio förtroendevalda. Ut- sattheten utgörs främst av hot och trakasserier och är högre oavsett ålder, kön eller partitillhörighet jämfört med . Det finns ingen skillnad i andel utsatta kvinnor och män. Däremot är förtroendevalda kvinnor som innehar ordförandeposter och kvinnor som –insatser för att värna demokratin mot våldsär kända hos allmänheten, aktiva eller expone- bejakande extremism (avsnitt 9.8), insatser mot rasism och andra former av fientlighet (utg.omr. 13) och hatbrott (utg.omr. 13 och utg.omr. rade på internet eller i sociala medier i högre grad utsatta än män i samma position. –brottsförebyggande arbete (utg.omr. 4), och –insatser för kulturskaparnas villkor (utg.omr. Diagram 9.1 Hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda Andel utsatta förtroendevalda i procent 9.9.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat bedöms utifrån: –omfattningen och konsekvenserna av hot, våld och trakasserier mot aktörer som är centrala deltagare i det offentliga samtalet som t.ex. förtroendevalda, journalister och kulturskapare, och –omfattningen och konsekvenserna av hot och hat mot människor som deltar i samtal i det offentliga rummet. Högre utsatthet för hot och hat bland förtroendevalda vid valår Hot och hat som riktas mot förtroendevalda i samband med deras politiska uppdrag är ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen ett hot mot demokratin. fick (Brå) i uppdrag att genomföra en tredje kartläggning av förtroendevaldas utsatthet för hot, våld och trakasserier (dnr Ju2014/05282/D). Kartläggningen redovisades i rapporten (PTU) 2015 , Politikernas Trygghetsundersökning 2012, Politikernas Trygghetsundersökning 2013, Politikernas Trygghetsundersökning 2015. Hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda får konsekvenser. Totalt har en av fem av samtliga förtroendevalda påverkats av utsatthet eller oro för att utsättas. Påverkan har t.ex. lett till att förtroendevalda har lämnat uppdrag, fattat ett annat beslut än vad som ursprungligen var tänkt, undvikit att engagera sig eller uttala sig i en fråga eller tvekat inför en åtgärd. Politikernas trygghetsundersökning 2015 visar även att det finns behov av stöd till förtroendevalda och att förtroendevalda har kännedom om det stödet. av dem som har uttryckt ett mycket eller ganska stort behov av stöd har fått det stöd som de har behövt. har inte fått stöd eller hjälp överhuvudtaget. Vidare har nästan fyra av tio förtroendevalda i riksdag, landsting och kommun inte kännedom om huruvida det finns en handlingsplan för att förebygga och hantera hot, våld och trakasserier. Drygt tre av tio förtroendevalda har inte kännedom om huruvida det finns en säkerhetsansvarig. Enligt Brå måste anmälningsbenägenheten öka för att stärka det förebyggande arbetet och för att utsattheten inte ska normaliseras. Även under är andelen händelser som polisanmäls låg. Det främsta skälet som anges är att man inte trodde att en anmälan skulle leda till något. Var femte förtroendevald polisanmälde inte eftersom man ser händelsen som en del i uppdraget. Brå fick i uppdrag av regeringen att genomföra en fjärde kartläggning av förtroendevaldas utsatthet för hot, våld och trakasserier som avser (dnr Ku2016/01675/D). Uppdraget ska redovisas . Mer kunskap om journalisters och kulturskapares utsatthet Ett arbete för att identifiera omfattningen och konsekvenserna av utsattheten för hot och hat hos aktörer som är centrala deltagare i det offentliga samtalet pågår. Enligt den kunskapsöversikt som Brå på uppdrag av regeringen redovisade om hot, våld och trakasserier mot personer med uppdrag eller anställningar av särskild betydelse för det demokratiska samhället (dnr Ju2014/05640/D) liknar politiker och journalister varandra i utsattheten för hot, våld och trakasserier. De är särskilt utsatta för hot och trakasserier, få polisanmäler, många har inte fått det stöd som de hade behövt, påverkan är vanligt, och det förebyggande arbetet rapporteras vara bristfälligt. I den senaste undersökningen från den s.k. Journalistpanelen från , uppger en tredjedel av journalisterna att de har utsatts för hot (, 2013). Skillnaden i andel utsatta kvinnor och män är liten. Det är något vanligare att manliga journalister har utsatts för hot och våld. Dock utsätts långt fler kvinnliga journalister för hot om sexuellt våld och sexistiska kommentarer. gav regeringen i uppdrag att kartlägga utsattheten för hot, våld och trakasserier hos journalister i syfte att uppdatera och systematisera kunskapen om journalisters utsatthet (dnr Ku2016/01674/D). Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för kulturanalys publicerade rapporten kultur? En undersökning om hot, trakasserier och våld mot P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 konstnärer och författare i (Myndigheten för kulturanalys, 2016:3). Undersökningen visar att var sjätte konstnär och författare har utsatts för hot, trakasserier, stöld, våld eller skadegörelse som har varit kopplad till deras yrkesutövning . Skillnaden i andel utsatta kvinnor och män är liten. Däremot är antalet drabbade kvinnliga konstnärer nästan så stort som antalet drabbade manliga konstnärer. Rapporten är den första i sitt slag och myndigheten avser att presentera en slutrapport med bl.a. fördjupade analyser . Allt fler upplever ett hårdare samhällsklimat och en hårdare samtalston i . Rapporterna som redogjorts för ovan från , och Myndigheten för kulturanalys möjliggör jämförelser och mellan olika aktörer som är centrala för det demokratiska samtalet. Kartläggningarna utgör ett viktigt kunskapsunderlag för regeringen och lägger grunden för ett effektivt förebyggande arbete. finns dock för lite kunskap om hur omfattningen och konsekvenserna av hot och hat i det offentliga rummet och mot olika aktörer som deltar i det offentliga samtalet har utvecklats. I det fortsatta arbetet är även breda åtgärder som förebygger näthat och verkar samtalsstärkande genom att t.ex. utrusta barn och unga med medie- och informationskunnighet av stor vikt. har lämnat en revisionsberättelse med uttalande med reservation för årsredovisning (Ku2016/01721/D, Ku2016/01416/D). Grunden för uttalande med reservation är att resultatposten Övriga driftskostnader är för lågt redovisad med . En korrekt redovisning skulle ha medfört ett överskridande av anslagsposten med . har redovisat för regeringen att inga åtgärder med anledning av den felaktiga periodiseringen vidtas eftersom fr.o.m. har tagit över Val- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1