prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 2.7 Antalet heltidsekvivalenter av anställda lärare och personal i gymnasieskolan Antal personer, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.8 Antal heltidsekvivalenter av anställda lärare och personal i vuxenutbildning Antal personer, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) Tabell 2.9 Antal anställda forskande och undervisande personal på universitet och högskola, heltidsekvivalenter Antal personer, procentuell andel kvinnor och män Andel kvinnor (%) Andel män (%) Andel kvinnor (%) Andel män (%) De totala kostnaderna för utbildningsväsendet uppgår till (se tabell 2.10). Det motsvarar av BNP. Den enskilt mest kostnadskrävande verksamheten är grund- skolan följt av förskolan samt universitet och högskolor. Den underliggande demografiska ut- vecklingen har lett till att kostnadsökningarna har varit stora inom förskolan och medan de har krympt något inom bl.a. gymna- sieskolan. Kostnaderna för för- väntas av demografiska skäl fortsätta att öka under . Enligt SCB:s befolkningsprognos förutses dessutom antalet personer i åldern 16–att öka kraftigt . Även kostnaden för gym- nasieskolan förväntas därmed att öka. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.10 Kostnader budgetåren 2010–20151 Andel av BNP i 1Redovisningen omfattar inte polisprogrammet, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter , dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Omräknade kostnader baserat på antalet elever i reguljär utbildning. 6Inkluderar komvux, särvux och sfi. 7Resultatredovisning för folkhögskolorna återfinns under utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 17 Folkbildning. 8Yrkeshögskolan och Kvalificerad yrkesutbildning. 9Inkluderar forskning och utbildning på forskarnivå. 10Inkluderar studiebidrag och studiemedlens bidragsdel samt kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Resultat- redovisning för studiestöd återfinns under utg.omr. 11De redovisade andelarna har minskat med ungefär en halv procentenhet jämfört med uppgifter i budgetproposition 2014 och tidigare till följd av revide- ringar och EU-harmoniseringar som genomförts av nationalräkenskaperna. Inom utgiftsområdet bedrivs en omfattande internationell verksamhet. Det internationella utbildnings- och forskningssamarbetet bidrar till att öka kvaliteten i utbildning och forskning och till att ge kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. Internationellt lyfts utbildningens och forskningens betydelse fram i Genom dialog och erfaren- hetsutbyte skapas bättre förutsättningar för att möta gemensamma utmaningar. Det interna- samarbetet sker främst inom nedan- stående internationella organisationer och sam- arbeten. för utbildning och forskning (MR-U) har ansvar för Nordiska ministerrådets samarbete inom utbildning och forskningspoli- tik. MR-U koordinerar dessutom ministerrådets samarbete inom språk- och it-politik. NordForsk är ett organ under MR-U vars hu- vuduppgift är att främja ett effektivt samarbete mellan de nordiska länderna i frågor om forsk- ning och utbildning på forskarnivå av högsta internationella kvalitet. Nordplus är Nordiska ministerrådets största utbildningsprogram inom livslångt lärande som ger stöd till både mobili- tets-, nätverks- och projektverksamhet. Nord- plus innefattar fem olika utbildningsprogram och antalet ansökningar ökar . har det kommit in 654 ansökningar från 3 862 organisationer. Ansökta medel är , vilket är så mycket som finns att fördela. Nordforsk (en organisation under som finansierar och underlättar för nordiskt samarbete inom forskning och forsk- ningsinfrastruktur) etablerade sam- arbete med Nordic Innovation (en nordisk in- stitution under som arbetar med att främja gränsöverskridande han- del och innovation) och Nordic Energy Rese- arch (en plattform under för samarbete inom energi- och utvecklingspoli- tik) och inledde ett nordiskt forskningsprogram om Grön tillväxt och Innovation. Nordforsk förberedde också för en ny programperiod för det nordiska forskningsprogrammet for Tomorrow med förväntad start . Nordforsk har också inlett arbetet med ett forskningsprogram om integration i ljuset av den aktuella flyktingsituationen i . Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets råd- givande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politikområde i de nordiska län- derna och de självstyrande områdena. antog (samarbetsministrarna)en ny strategi för barn och unga att gälla inom hela . Som komplement har en hand- lingsplan för implementeringen av denna strategi satt igång. NORDBUK har även fortsatt att ha tre utlysningar för ungdomsorganisationer och ungdomsprojekt och fördelar runt /år till detta. lanserade NORDBRUK en handbok kring barn och ungas inflytande, som presenterades på ett seminarium tillsammans med de nordiska ländernas och självstyrande områdenas barnombudsmän. EU-samarbetet inom utgiftsområdet omfattar utöver utbildning och forskning bl.a. erkännande av yrkeskvalifikationer, en referensram för kvali- fikationer för livslångt lärande och rymdfrågor. På utbildningsområdet har EU enligt fördraget om Europeiska unionens funktionsrätt (EUF- fördraget) befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna men har inte befogen- het att harmonisera lagstiftningen. har ett rådsmöte för EU:s utbildnings- och ungdomsministrar ägt rum. På mötet antog utbildningsministrarna den gemensamma rapporten om Utbildning 2020-ramverket. Rapporten ligger till grund för en ny serie prioriteringar för det arbete som ska göras under den kommande arbetscykeln 2015– 2020. De nya prioriteringarna är samman- fattningsvis: –relevanta och högkvalitativa kunskaper, färdigheter och kompetenser, som utveck- las genom livslångt lärande, –inkluderande och jämlik utbildning och främjande av medborgerliga kompetenser, –öppen och innovativ utbildning anpassad till en digital tidsålder, –stöd till undervisande personal, –transparens och erkännande av kunskaper och färdigheter för ökad rörlighet på ar- betsmarknaden, och –hållbar, långsiktig finansiering, kvalitet och effektivitet inom utbildningssystemen. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Prioriteringarna konkretiseras i ca 30 olika punkter som ska utgöra basen för sex arbets- gruppers mandat under nästa arbetscykel. Med- lemsstaterna avgör själva i enlighet med nation- ella prioriteringar vad de väljer att samarbeta kring. På rådsmötet antogs även rådsslutsatser om att minska andelen elever som lämnar skolan och att främja framgång. Slutsatserna fokuserar bl.a. på att slutföra arbetet med att utveckla och genomföra övergripande evidens- baserade strategier eller motsvarande som syftar till att minska andelen som lämnar skolan i för- tid. Dessutom uppmanas medlemsstaterna att överväga mer ambitiösa nationella mål när det gäller andelen elever som lämnar skolan . Medlemsstaterna uppmanas också att identifiera de skolor där det finns stor risk att elever, som kan ha behov av ytterligare stöd eller resurser, lämnar skolan . har utbildningsministrarna haft ett rådsmöte. På detta möte antog utbild- ningsministrarna en rådsresolution om främ- jande av socioekonomisk utveckling och del- aktighet i EU genom utbildning. 2020- strategin, som antogs 2010, innehåller över- gripande mål på EU-nivå inom fem områden varav två mål (ett av dem är tudelat) berör ut- bildnings- och forskningsfrågor. Utbildning och forskning utgör därmed en viktig del av upp- följningen av 2020-strategin inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Råds- resolutionen var utbildningsministrarnas bidrag till Europeiska rådets möte . EU:s stats- och regeringschefer gav då vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020-strategin. I resolutionen konsta- teras det att står inför flera utmaningar, däribland en ekonomisk kris vars konsekvenser fortfarande påverkar samhället, en flyktingkris som ställer krav på mottagarländernas utbild- ningssystem och en ökande radikalisering som i vissa fall riskerar leda till våld och terrorism. I resolutionen betonas vikten av att bl.a. investera i utbildning, att ta itu med matchnings- problematiken och att sträva efter utbildnings- system som innebär att en individ oavsett bak- grund har möjlighet att uppnå uppsatta mål. Syftet med och rådets di- rektiv 2005/36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer (yrkes- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kvalifikationsdirektivet) är att avskaffa hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster genom att underlätta för personer som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land inom EU. Di- rektivet innehåller regler för hur yrkeskvalifi- kationer som har förvärvats i ett land inom EU ska erkännas i ett annat där yrket är reglerat. Regeringens målsättning är att antalet regle- rade yrken på den inre marknaden ska minska. Det är enligt regeringen nödvändigt att ett fun- gerande system för erkännande av yrkeskvalifi- kationer mellan länder finns för att den inre marknaden ska fungera. Yrkeskvalifikationsdirektivet har tidigare ge- nomförts i svensk rätt genom sektorsspecifika författningar, dvs. i de författningar som rör respektive reglerat yrke. Direktivet har moderni- serats genom direktiv /55/EU som bl.a. innehåller bestämmelser om införandet av ett europeiskt yrkeskort och skyldighet för myn- digheter att under vissa förutsättningar varna andra medlemsstater för vissa yrkesutövare. Efter förslag och bedömningar i propositionen Genomförande av det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivet (prop. 2015/16:44, bet. 2015/16:UbU6, rskr. 2015/16:148) har det moderniserade direktivet genomförts i genom lagen (2016:145) om erkännande av yr- keskvalifikationer och förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer som ersätter det tidigare sektorsvisa genomförandet. En nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Genom förordningen (2015:545) om referens- ram för kvalifikationer för livslångt lärande har regeringen infört en nationell referensram i en- lighet med och rådets re- kommendation 2008/C111/01/EG om en euro- peisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Den nationella referensramen innehåller åtta nivåer som beskriver det resultat av lärande som är av betydelse för respektive nivå. Refe- rensramen kan tillämpas inom alla delar av det offentliga utbildningsväsendet och möjliggör för aktörer utanför det offentliga ut- bildningsväsendet att få nivån på sina kvalifika- tioner fastställd i den nationella referensramen. Regeringen har fastställt nivån på kvalifikationer som är författningsreglerade och som uppfyller de krav på läranderesultat och kvalitetssäkring som ställs i rekommendationen om EQF i för- ordningen. Nivån på övriga kvalifikationer kan enligt förordningen fastställas efter ansökan och erlagd avgift från utfärdaren, under förutsättning att samma krav på läranderesultat och kvalitets- säkring uppfylls. En sådan ansökan prövas av Myndigheten för och kan över- klagas till . Referensramen går ut på att synliggöra nivån på kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att erhålla de olika kvalifikationer som ges ut i . Att kraven för att uppnå en viss kvalifikation definieras i termer av lärande- resultat, i stället för t.ex. längden på en utbild- ning, innebär att det tydligt behöver framgå vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att uppnå kvalifikationen. Införandet av en nationell referensram och dess princip om läranderesultat kan underlätta arbetet med vali- dering och stimulera utvecklingen. En nationell referensram kan förhoppningsvis bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden, underlätta övergångar mellan arbete och utbildning och bidra till att ge resultaten av validering nationell legitimitet på arbetsmarknaden. De bestämmelser i förordningen som reglerar referensramens syfte, nivåer i referensramen och bemyndiganden för Myndigheten för yrkeshög- skolan att meddela föreskrifter, samt lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande, trädde i kraft . Be- stämmelser som avser ansökan och beslut om nivå på en kvalifikation i den nationella referens- ramen trädde i kraft . Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, som omfattar perioden –2020. Horisont 2020 antogs i ett ordinarie lagstiftningsförfarande och började gälla . Horisont 2020 implementeras genom arbetsprogram som är tvååriga, förutom det sista som ska täcka de tre åren 2018–2020. Arbetsprogrammen för perioden och 2017 beslutades efter förhandlingar i alla programkommittéer under Horisont 2020, och de sista arbets- programmen för perioden –2020 ska beslu- tas . beslutade att Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat 2014. Rapporter om utvecklingen av ERA har presenterats av kommissionen 2013 och 2014 och en ny är under utarbetning för publicering . Rapporterna går igenom de framsteg som har gjorts inom ramen för de sex huvudprioriteringar som rådet har ställt sig bakom. Kommissionens slutsats i den senaste rapporten var att konkreta framsteg hade uppnåtts för att förverkliga ERA men att det europeiska forsknings- och innovationsland- skapet fortfarande var för fragmenterat och att ytterligare åtgärder framför allt på nationell nivå behövdes. En färdplan för ERA på EU-nivå antogs genom rådsslutsatser och medlemsstaterna har åtagit sig att ta fram nationella färdplaner som ska visa vilka insatser som görs eller planeras för var och en av de sex huvudprioriteringarna. innebar rådsarbetet för rymdverk- samheten framför allt förhandlingar om ett för- slag till direktiv från kommissionen om sprid- ning av högupplöst jordobservationsdata från kommersiella satelliter. Kommissionen presen- terade ett förslag till direktiv som syftade till att säkerställa att den inre marknaden för produkter och tjänster baserade på högupp- lösta satellitdata (HRSD) från kommersiella satelliter fungerar och utvecklas väl. Det hand- lade om att inrätta en öppen, rättvis och konse- kvent rättslig ram för alla medlemsstater. Målet för initiativet var att främja tillväxten av mark- naderna för jordobservation i , särskilt tjänstemarknaden, att främja konkurrenskraften hos EU:s sektor för jordobservation och att främja konkurrenskraften hos företag som an- vänder jordobservationsdata i . Redan från början ansåg ett antal medlemsstater att direktivet inte löste något verkligt marknads- problem. Förhandlingarna om direktivet fort- satte dock , men beslutade kommissionen att dra till- baka förslaget då tveksamheten hade vuxit hos allt fler medlemsstater under förhandlingarna. arbetar med att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rätts- statens principer. Inom utbildningsområdet arbetar med att säkerställa rätten till utbildning av god kvalitet för alla. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsprogram grundar sig på Europeiska kulturkonventionen och Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i samt rekommendationer som antas av . aktuella program för utbild- ningsrådet sträcker sig över perioden och 2017. Det fokuserar på färdigheter och kvalifi- kationer för livet i en demokrati, lika möjligheter och utbildning av god kvalitet. Några av de pro- jekt som ingår i programmet rör utbildning för demokratiskt medborgarskap, utbildning i mänskliga rättigheter, digital medborgarskaps- utbildning, flerspråkig utbildning, professionell utveckling av lärare och språklig integrering av vuxna migranter. Bolognaprocessen är ett mellanstatligt samarbete på högskoleområdet som omfattar 48 europeiska länder. Syftet är att främja rörlighet, anställ- ningsbarhet och konkurrenskraft. Vid ministerkonferensen i beslutades en ny kommuniké som kommer att ligga till grund för arbetet inför nästa ministerkonferens i . I kommunikén formuleras en ny vision för samarbetet inom det Europeiska området för högre utbildning (EHEA). Tonvikten ligger på universitets och högskolors roll när det gäller att möta gemensamma samhällsutmaningar såsom ekonomisk kris och arbetslöshet, extremism och radikalisering. Inom samarbetet bör rörligheten för studenter och tidigare studenter förenklas ytterligare. Högre utbildning bör bidra till att utveckla demokratiska samhällen med möjlighet för alla invånare att ta del av utbildning. Univer- sitet och högskolor bör stödjas i att stärka inter- kulturell förståelse, kritiskt tänkande, politisk och religiös tolerans, jämställdhet och demokra- tiska värderingar. I kommunikén understryks bl.a. behovet av att skydda akademisk frihet och studentinflytande. Dessutom ges kopplingen mellan forskning och utbildning stor vikt. och utveckling () har en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningssystemets funk- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tionssätt och hur medlemsländernas forsknings- satsningar utformas. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande inter- nationella studier, analyser, statistik och indika- torer. Kärnan i verksamheten på forsknings- området utgörs av statistiska jämförelser mellan ländernas forskning och av rekommendationer om forskningssatsningar. deltar i flera av åter- kommande internationella studier. Bland annat deltar i Programme for International Student () som syftar till att undersöka i vilken grad deltagande länders ut- bildningssystem bidrar till att femtonåriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obliga- toriska skolan, är rustade att möta framtiden. Resultaten av den senast PISA-undersökningen, som genomfördes , presenteras den 6 de- cember 2016. Med anledning av de fortsatt vikande resulta- ten för svenska elever i PISA-undersökningen och problemen med lärarbrist efterfrågade 2014 hjälp från att med internation- ell expertis analysera svensk utbildningspolitik och att ge råd och rekommendationer till hur resultaten kan förbättras. Resultatet av denna granskning presenterades . Rap- porten från är ett viktigt underlag för den av regeringen tillsatta skol- kommission (U 2015:03). Den arbetar med att analysera och föreslå åtgärder för en bättre skola i (dir. 2015:35). av- lämnade ett delbetänkande till regeringen med förslag till nationella mål- sättningar och en långsiktig plan med ut- vecklingsområden samt en tidplan för kom- missionens fortsatta arbete (SOU 2016:38). deltar också i Programme for the In- ternational Assessement of Adult Competencies (PIAAC) som inrättades 2008. PIAAC mäter den vuxna befolkningens förmågor inom om- rådena läsförståelse, räkneförmåga och pro- blemlösning i datormiljö. Det är den mest om- fattande internationella studien som har ge- nomförts i sitt slag. De första resultaten publice- rades och möjliggör internation- ella jämförelser inom de testade områdena. planerar nästa undersökning till 2022. är för samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunika- tion med 195 medlemsländer. I regeringens Stra- tegi för samarbete med 2014– 2017 (U2014/00867/IS) framgår hur svenska Unesco-aktörer ska bidra till att stärka verksamhet. Strategin har fem övergripande prioriteringar: utbildning för alla, utbildning för hållbar utveckling, tillgång till rent vatten, ytt- randefrihet och reformering av . Alla svenska ställningstaganden i ska baseras på demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. –2017 sitter i . Alla medlemsländer ska enligt Une- scos stadgar ha en nationalkommission som länk mellan landets regering och . nationalkommission är kommittén Svenska (dir. 2013:123). Ledamötena i Svenska är verksamma inom Une- scos ansvarsområden. Svenska uppdrag är bl.a. att bistå regeringen med råd, underlag och förslag i frågor som rör verksamhet samt informera och skapa intresse i för verksamhet. Detta görs bl.a. genom samarbete med myndigheter och organi- sationer och genom att sprida information om , anordna seminarier och uppmärksamma Unescodagar som Världsvetenskapsdagen, Pressfrihetsdagen och etc. största programområde är utbild- ning. har stort fokus legat på ut- bildningens roll i FN:s Agenda 2030 som antogs . arbetar också för att stärka arbetet med utbildning för hållbar utveckling. har även fokuserat på frågor kring ytt- randefrihet med betoning på journalisters säker- het och konstnärers frihet. Frågan om bevarande av kulturarv har aktualiserats i samband med förstörelse av kulturarv i . har stött agerande inom området. Svenska ingår i en svensk arbets- grupp med bland andra , , , museer m.fl. som arbetar för att stärka samarbetet mot olaglig handel med stulna kulturföremål. deltar aktivt i flera av veten- skapliga program, bl.a. för vatten- och havsfrågor samt för biosfärområden. Arbetet samordnas av Svenska i samverkan med berörda myndigheter och centrala forskningsfinansiärer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Svenska representanter är invalda i styrelsen för Information for All Programme (IFAP) och Man and the Biosphere Programme () samt (). Vid initierade ett beslut om att ska publicera en rapport över utvecklingen inom yttrande- frihet och medieutveckling i världen, World Trends in Freedom of Expression and Media Development. Den första rapporten lanserades i av general- direktör och nummer två i serien publicerades . Rapporten finansieras av medel fördelade genom Sida. budget består av medlemsländernas medlemsavgifter och extrabudgetärt stöd från länder, utvecklingsbanker och FN-organ. tillhör en av de största givarna av extrabudgetärt stöd till . har drivit på för att ska genomföra strukturerade finansie- ringsdialoger mellan de stora extrabudgetära givarna, och den första dialogen planeras inför den tvååriga budget som antas 2017 . Då kommer budgeten att baseras på såväl medlemsavgifter som extrabud- getärt stöd. Tabell 2.11 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasie- 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan peda- gogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:2 Universitets- och högskolerådet 2:3 : Utbildning på grundnivå och 2:4 : Forskning och utbildning på 2:5 : Utbildning på grundnivå och 2:6 : Forskning och utbildning på 2:7 : Utbildning på grundnivå 2:8 : Forskning och utbildning på 2:9 : Utbildning på grundnivå 2:10 : Forskning och utbildning 2:11 : Utbildning på grundnivå och 2:12 : Forskning och utbildning på 2:13 : Utbildning på grundnivå 2:14 : Forskning och utbildning 2:15 : Utbildning på grundnivå 2:16 : Forskning och utbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grund- nivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och ut- 2:19 : Utbildning på grund- nivå och avancerad nivå 2:20 : Forskning och ut- 2:21 : Utbildning på grundnivå 2:22 : Forskning och utbildning 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på 2:25 : Utbildning på grundnivå och 2:26 : Forskning och utbildning på 2:27 : Utbildning på grundnivå och 2:28 : Forskning och utbildning på 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:29 : Utbildning på