prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — De offentliga konsumtions- utgifterna väntas växa starkt, till stor del som en följd av den demografiska utvecklingen, asyl- mottagandet och regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg. Läget på arbetsmarknaden förbättrades tydligt 2015. Sysselsättningen utvecklades starkt och arbetslösheten minskade betydligt. Arbetslös- heten bedöms fortsätta minska 2016 och 2017. Den starka efterfrågan i ekonomin förväntas leda till att sysselsättningen ökar snabbare än arbetskraften. Sysselsättningsökningen väntas vara stark i kommunsektorn. Även i näring- slivets tjänstebranscher och i byggbranschen bedöms sysselsättningen öka i god takt. Det stora antalet asylsökande till bedöms inledningsvis öka efterfrågan i ekonomin och bidra till att arbetslösheten minskar på kort sikt. I takt med att allt fler av de nyanlända kommer in i arbetskraften förväntas dock nedgången i arbetslösheten stanna av . Prognosen över arbetslösheten baseras på de reformer som regeringen genomfört. Regeringen kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att arbetslösheten ska fortsätta minska (se avsnitt 2.3 och 2.4). Resursutnyttjandet steg 2015 och väntas vara balanserat 2016, mätt med BNP-gapet. Indikatorer visar på ökad brist på arbetskraft som arbetslösheten har minskat. Det indikerar att resursutnyttjandet på arbets- marknaden stiger. Den sammantagna bedöm- ningen är dock att läget på arbetsmarknaden som helhet ännu inte är ansträngt. Det är framför allt inom den offentliga sektorn som de uppmätta bristtalen är höga medan andelen företag i näringslivet som upplever brist på arbetskraft endast är något över den genomsnittliga nivån. Inflationen har varit låg . Trots att penningpolitiken varit starkt expansiv har inflationen förblivit låg. Det beror delvis på låga energipriser och ett lågt resursutnyttjande. En bidragande orsak är också att förväntningarna om inflationen är på relativt låga nivåer. Tabell 2.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015, prognos –2020 -0,9 1Fasta priser, referensår 2014. mellan faktiskt och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och utfall saknas således. 4I åldern 15–. 5Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Anm.: Prognosen baseras på genomförda reformer. Källor: , och egna beräkningar. Långsam återhämtning i omvärlden Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden var dämpad 2015. Tillväxten tog inte fart och återhämtningen var trög. Inledningen av 2016 har kännetecknats av finansiell oro med stora rörelser på världens börser. Ovisshet om stabiliteten i den kinesiska tillväxten och tydligt svagare ekonomisk utveckling i många råvaru- beroende ekonomier har bidragit till att skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Även tecken på en försvagning av den ekonomiska utvecklingen i många avancerade ekonomier har bidragit till oron. Låga räntor och en starkare investerings- utveckling i framför allt euroområdet väntas dock bidra till att den ekonomiska återhämt- ningen i omvärlden fortsätter. Det är en viktig förutsättning för en fortsatt positiv utveckling i den svenska ekonomin. I euroområdet, som är viktigaste exportmarknad, väntas tillväxten fortgå i en relativt låg takt, även om återhämtningen sker i fler länder och omfattar fler sektorer . Arbetslösheten förväntas dock bli hög och inflationen låg. I fortsatte återhämtningen 2015. En stark sysselsättningstillväxt har bidragit till att hushållens konsumtion växt i god takt. Det finns dock tecken på en inbromsning i BNP-tillväxten. Låga räntor bedöms ändå bidra till att upprätt- hålla tillväxten på en måttlig nivå framöver. Tillväxten i väntas försvagas ytterligare något , men bedöms sedan stabiliseras på en fortsatt hög nivå jämfört med många andra länder. De offentliga finanserna stärks Den offentliga sektorns finanser förstärktes av BNP. Regeringen har sedan den tillträdde fört en stram ekonomisk politik. Därutöver förklaras förstärk- ningen av den starka återhämtningen i ekonomin och ett antal tillfälliga faktorer. De tillfälliga faktorerna handlar om en extra skatteinbetalning på och att Försäkring återbetalade på till kommunsektorn. ökar kostnaderna för asylsökande. Underskottet i finanserna beräknas därför öka fram . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas nå balans 2019. beräknas sektorn redovisa ett överskott som uppgår till av BNP. Till följd av en god BNP-tillväxt och regeringens finanspolitik beräknas skuldkvoten minska gradvis . Skulden väntas uppgå till av BNP 2020. Tabell 2.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall 2015, prognos 2016–2020 -0,4 -0,7 -0,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -0,2 -0,7 -0,5 Källor: och egna beräkningar. Det råder stor osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen i omvärlden, inte minst i euro- området. Det finns en risk för lägre tillväxt i och i viktiga exportmarknader, såsom och . Det finns också geopolitiska risker kopplade till konflikter i och , många människor på flykt till och hot om terrorism. Om den geopolitiska utvecklingen förvärras kan återhämtningen i världsekonomin hämmas, vilket i stor utsträck- ning påverkar en liten, öppen ekonomi som den svenska. Ytterligare oro på de finansiella marknaderna kan försämra den realekonomiska utvecklingen. Den kommande folkomröstningen i om det fortsatta EU-medlem- skapet innebär en risk i detta avseende. Antalet asylsökande till ökade snabbt 2015 och senaste scenarier visar på ett relativt högt antal asylsökande . Det finns dock en stor osäkerhet i bedömning. Det handlar både om osäkerhet kring utvecklingen av krig och konflikter i omvärlden och om effekt- erna av regeringens åtgärder i samt i vilken utsträckning arbetet på EU-nivå når resultat. Vilka antaganden som görs för antalet asylsökande har stor betydelse för bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen. Bedömningen av arbetslösheten för slutet av prognosperioden utgår ifrån att ekonomin är i balans. Det betyder att arbetslösheten och jämviktsarbetslösheten då är på samma nivå. Jämviktsarbetslösheten är svårbedömd. De reformer som regeringen har genomfört bedöms sammantaget bidra till en lägre jämvikts- arbetslöshet. Att fler nyanlända kommer in i arbetskraften bedöms innebära att jämviktsarbetslösheten ökar, eftersom personer med korta vistelestider har en lägre syssel- sättningsgrad. Osäkerheten kring storleken på reformeffekterna innebär tillsammans med svårigheten att bedöma antalet asylsökande till att osäkerheten är särskilt stor när det gäller prognosen för hur arbetslösheten utvecklas till 2020. En annan osäkerhet när det gäller de ekonomiska prognoserna handlar om i vilken utsträckning kommunsektorn, som redan har brist på personal i många yrkeskategorier, kommer att kunna lyckas rekrytera personal i tillräckligt hög utsträckning. Om kommunerna och landstingen inte lyckas rekrytera i tillräcklig omfattning kan det leda till lägre offentlig konsumtion och lägre personaltäthet, jämfört med prognosen. Om kommunsektorn däremot kan anpassa sin verksamhet och rekrytera den personal som behövs kan det leda till högre offentlig konsumtion och tillväxt än i prognosen. Ytterligare en osäkerhet i prognosen är hushållens skuldsättning och bostadspriserna, som är på höga nivåer i ett historiskt perspektiv. Med snabbt stigande bostadspriser ökar risken för att det sker en snabb pris- nedgång. Detta innebär tillsammans med ökad skuldsättning att hushållen är mer sårbara för makroekonomiska störningar . Om priserna på bostäder skulle falla snabbt finns en risk att hushållen minskar sin konsumtion, vilket kan få negativa effekter på tillväxt och sysselsättning. Den ekonomiska ojämlikheten i världen utgör också en risk som kan påverka den ekonomiska utvecklingen. I har andelen med låg ekonomisk standard ökat. Det finns forskning som visar ett samband mellan ekonomisk tillväxt En större inkomst- spridning har ett negativt samband med tillväxten på . Klimatförändringarna och klimatpolitiken kommer att påverka den globala ekonomin. Det finns risker kopplade till ett mer oförutsägbart väder och övergången till en mer fossilfri ekonomi. Detta ställer krav på förändring. stora finansiella sektor är mindre exponerad mot fossiltunga sektorer än många andra länder. är dock ett litet, export- beroende land som påverkas av omvärlden. Den svenska ekonomin och den finansiella sektorn kommer därför att påverkas av klimatrelaterade risker framöver. har presenterat en analysrapport gällande sådana risker. Nya mått på välstånd utvecklas För att bedöma hur välståndet utvecklas används vanligtvis BNP-måttet. Eftersom BNP mäter värdet av ett lands samlade produktion är det bara en av flera möjliga välfärdsindikatorer. Ekonomins och välfärdens utveckling och förut- sättningar beror dels på hur mycket resurser som skapas, dels på hur de fördelas, används och förvaltas. Regeringen kommer därför att utveckla ett ramverk för välfärdsmått som kom- pletterar BNP för att belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet och människors livs- kvalitet utifrån ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter. Arbetet med att utveckla kompletterande välfärdsmått pågår i . () har presenterat en förstudie med förslag på långsiktiga hållbar- hetsindikatorer för . Dessa indikatorer ska dels kopplas till de nationella miljökvalitets- målen och generationsmålet, dels till FN:s nya agenda för hållbar utveckling, som befäster att en ekonomiskt hållbar utveckling måste byggas på social välfärd och jämlikhet med respekt för planetens gränser. Indikatorerna ska, där det är möjligt, beakta jämställdhet mellan kvinnor och män. Betänkandet från Utredningen om mått på livskvalitet (SOU 2015:56) har remissbe- handlats. Utredningens förslag och remiss- instansernas synpunkter kommer att vägas in i regeringens arbete med att ta fram indikatorer för livskvalitet. Ett uppdrag till SCB för att ta fram indikatorer för nya mått på välfärd, bereds i . I uppdraget ska SCB samråda med relevanta expertmyndigheter samt beakta annat pågående arbete på området. Uppdraget ska resultera i ett antal indikatorer som ska redovisas ekonomiska vårproposition. I tabell 2.4 presenteras ett antal preliminära indikatorer som kan belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet. Tabell 2.4 Preliminära indikatorer för nytt mått på ekonomins långsiktiga hållbarhet Tillit till varandra och till Healthy life years (självskattad fysisk hälsa och förväntad livslängd vid Andel vattendrag som inte uppfyller ”vattenkvalitet av god ekologisk Hälsofarliga kemikalier (REACH) 2.2Stabila förutsättningar för den ekonomiska politiken Såväl den offentliga sektorns finansiella sparande som det strukturella sparandet försämrades kraftigt under den förra regeringen. Under inledningen av finanskrisen var en expansiv finanspolitik motiverad. Den förra regeringen fortsatte dock att genomföra omfattande ofinansierade reformer, främst skattesänkningar, trots att konjunkturläget förbättrades. Det bidrog till betydande underskott i de offentliga finanserna och ett allt större avstånd till målet om ett finansiellt sparande på av BNP över en konjunkturcykel. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhälls- funktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förut- sättningar för en hållbar tillväxt, hög syssel- sättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning, vilket har inneburit att underskottet minskat kraftigt . De stärkta offentliga finanserna gav större möjligheter att hantera det exceptionellt stora antalet människor som sökte asyl i . Regeringen ansåg att det i det läget fanns behov av att skapa bättre förutsättningar för den kommunala ekonomin och underlätta för civilsamhällets organisationer. Mot denna bakgrund föreslog regeringen ytterligare ändringar i statens budget motsvarande . Alla riksdagspartier utom ställde sig bakom förslaget och att det finansierades genom ökad upplåning (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93). Det stora antalet asylsökande innebär oförutsedda och på kort sikt ofrånkomliga utgiftsökningar. Att regeringen kraftigt minskat underskotten är viktigt för att kunna möta en sådan utveckling utan nedskärningar eller skattehöjningar De stora utgiftsökningarna ställer krav på fortsatt ordning och reda i de offentliga finanserna. För att hantera osäker- heten när det gäller utgifterna kopplade till antalet asylsökande har regeringen vidtagit åtgärder för att säkra tillräckliga marginaler under utgiftstaket, såsom att införa utgifts- begränsningar och tidigarelägga utgifter till 2015. För att säkerställa goda marginaler under utgiftstaket även krävs kostnadskontroll på alla områden. Detta gäller särskilt de områden där kostnaderna riskerar att öka snabbt. Om det framöver finns risk för att utgiftstaket överskrids kommer regeringen att vidta de åtgärder som krävs. Det finansiella sparandet ska tillbaka till balans och överskott. Det är viktigt att bygga upp marginaler för att möta framtida konjunktur- nedgångar. Detta gäller särskilt i ett läge när möjligheten att föra en betydligt mer expansiv penningpolitik är begränsad och det finns betydande risker kopplade till den globala utvecklingen. Sparandet behöver därför fortsatt förstärkas. beräknas den offentliga sektorn redovisa ett överskott som uppgår till av BNP. Kortsiktiga avvikelser till följd av framför allt de ökade kostnaderna för migration är inte nödvändigtvis ett skäl till att vidta budgetförstärkande åtgärder i närtid. I vilken takt sparandet ska stärkas bör i enlighet med det finanspolitiska ramverket baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångs- punkter. Den offentliga skuldsättningen är förhållandevis låg och förtroendet för offentliga finanser är högt. Därför kan sparandet stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. En stor del av utvecklingen av de offentliga finanserna framöver styrs av utvecklingen av migrationen. En särskilt stor utmaning är att på ett samhällsekonomiskt ansvarsfullt sätt finans- iera de kostnader som den kraftiga ökningen av antalet asylsökande 2015 innebär. Det är rimligt att exceptionella händelser som naturkatastrofer eller ett mycket stort antal människor på flykt kan hanteras utan krav på kortsiktiga budget- förstärkningar. Därför bör hänsyn tas till de förhöjda migrationskostnaderna när inrikt- ningen för finanspolitiken fastslås. Detta bör dock endast ske om det bedöms som troligt att ökningen av antalet asylsökande är temporär. Om antalet asylsökande bedöms ligga på en hög nivå måste finanspolitiken anpassas till den nya utgiftsnivån, vilket skulle kräva minskade utgifter eller ökade inkomster framöver. Regeringens prognoser utgår från mellanscenario som innebär färre asylsökande 2016–2019 än 2015. Därmed betraktas en betydande del av utgifterna kopplade till migration och etablering vara av tillfällig karaktär. bedömningar är för- knippade med betydande osäkerhet. Utveck- lingen av antalet asylsökande kommer att ha stor betydelse för finanspolitikens inriktning framöver. Hur finanspolitiken påverkas av den osedvanligt stora migrationen kan illustreras med ett migrationsjusterat strukturellt sparande (se diagram 2.1). migrationsjusterat strukturellt sparande är det strukturella sparandet ytterligare justerat för de offentliga nettokostnader som är direkt för- knippade med det osedvanligt höga antalet asylsökande 2015. Det finns ingen självklar metod för en sådan beräkning. I räkneexemplet når det migrationsjusterade strukturella sparandet ett överskott om 2020. Diagram 2.1 Migrationsjusterat strukturellt sparande 2014– 2020 -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Anm.: I bedömningen av det migrationsjusterade sparandet har de direkta kostnaderna för migration och integration som överstiger den dubbla genomsnittliga kostnaden (1991–2014) som andel av BNP rensats bort. I bedömningen ingår avräkning på biståndet och effekter på budgetens inkomstsida. De bedömda nivåerna på utgiftstaket medger en utgiftsökning som möjliggör de reformer regeringen prioriterar i kommande budgetpropositioner. Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Tabell 2.5 Utgiftstakets nivåer 2016–2020 Miljarder kronor om inget annat anges Utgiftstak, procent av offentlig sektor, procent -0,4 -0,7 -0,4 Utgiftstaket utgör en övre gräns för stats- budgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges och regeringen förbättrade möj- ligheter till kontroll och styrning av utgifterna. beslut om utgiftstaket är ett av verktygen för att ge budgetprocessen ett centralt medelfristigt perspektiv. Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till . Det är samma bedömning av nivån för utgiftstaket som gjordes ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen , exklusive sådana budgetförändringar som motiverar tekniska justeringar. bedömer regeringen att utgiftstakets nivå bör uppgå till . Bedömningen innebär att nivån på utgiftstaket ökar med jämfört med , medan bedömningen innebär en ökning med jämfört med . Bedömningen av nivån på utgiftstaket innebär att utgiftstakets andel av potentiell BNP ökar något jämfört med . 2.3Hållbart mottagande och effektiv etablering Inte sedan har så många människor varit på flykt i världen. Konflikten i har fortsatt med oförminskad styrka och närregionen kring pressas alltmer av ett ökande antal människor på flykt. sökte 1,3 miljoner människor sin tillflykt till EU. bidrar med humanitär hjälp i närområde och stödjer fredsprocessen i . –2010 hade ett relativt stabilt asylmottagande där i genomsnitt 26 000 personer sökte asyl i , varav ca 1 000 var ensamkommande barn. skedde en tydlig ökning av antalet asylsökande, men antalet förväntades minska . ökade istället antalet asylsökande dramatiskt (se diagram 2.2). Totalt 163 000 personer sökte asyl i . Av dessa var drygt 35 000 ensamkommande barn. har burit ett lika stort ansvar för människor på flykt. historisk utmaning för det svenska mottagnings- systemet och för samhället i stort. Diagram 2.2 Antal asylsökande 2013–2016 2016 (t.o.m. mars) Anm.: Preliminära siffror för . var hårt belastat och verksamheten är fortfarande mycket ansträngd. Det stora antalet ensamkommande barn ökade behovet av boendeplatser. Många människor gjorde stora insatser, vilket bidrog till en bättre hantering av det stora antalet asylsökande . Det visar vad samhället klarar av när många hjälps åt. Det stora antalet asylsökande innebär självfallet även en utmaning för många av välfärdens verksamheter, med ett ökat behov av skola och andra välfärdstjänster. Den ansträngda situationen inom bl.a. den sociala barn- och ungdomsvården, skolan, sfi samt vården och omsorgen förvärrades. Ett antal regelförändringar har motverkat de organ- isatoriska och logistiska utmaningar som upp- kommit och som försvårat mottagandet. Arbetet fortsätter med att förbättra kapaciteten och att organisera mottagandet effektivt. Många kommuner har inte kunnat leva upp till de krav som ställs och har därför anmält sin verksamhet enligt . Det är svårt för kommunerna att på kort sikt kraftigt öka personalstyrkan. Det begränsar möjligheten att bygga ut verksamhet och kapacitet. Det finns redan brist inom flera yrkesgrupper och det tar för personer att genomgå relevant utbildning. Det handlar om socialsekreterare samt lärare i , gymnasieskolan, sfi och övrig vuxenutbildning. Men det handlar också om personal inom vård och omsorg och andra välfärdstjänster. En del i arbetet med att lösa den aktuella bristen på arbetskraft är att stödja anställning av exempelvis olika former av lärarassistenter och att underlätta för etablering av nyanlända genom bl.a. förbättrad validering, kartläggning och snabb- spår. För att stärka välfärden är det angeläget att kommunerna får bättre långsiktiga ekonomiska och planeringsmässiga förutsättningar. Antalet människor som sökte sig till undan krig och förtryck innebar en mycket stor utmaning. ska ha ett väl fungerande mottagande som möjliggör för nyanlända att etablera sig i samhället. Det kräver en ordnad och reglerad invandring och att asylrätten värnas. Det kräver också åtgärder för att underlätta för nyanlända att etablera sig snabbare på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen träffade en uppgörelse med , , och om åtgärder gällande asylmottagande. Regeringen har därefter vidtagit ytterligare åtgärder av tillfällig natur för att minska antalet asylsökande till och för att förbättra kapaciteten i asylmottagandet. Fokus ligger nu på att alla, såväl nyanlända som arbetslösa, ska kunna hitta ett arbete och bidra till samhällsbygget. EU har inte lyckats hantera flyktingsituationen EU och dess medlemsstater har misslyckats med att hantera flyktingsituationen. Bristen på gemensamt ansvarstagande i EU har lett till att ett fåtal medlemsstater har fått ta emot ett mycket stort antal asylsökande, däribland , och . Övriga medlemsstater måste bidra mycket mer. uttrycktes ambitiösa gemensamma ansatser, men genomförandet har än så länge varit en besvikelse. enades medlemsstaterna om att 160 000 asylsökande skulle omfördelas från och till andra medlemsstater. har dock mycket få personer omfördelats. Regeringen verkar för att EU skyndsamt ska genomföra beslutadeinsatser. Stödet för en permanent omfördelnings- mekanism i framtida krislägen är svagt bland EU:s medlemsstater. EU:s gemensamma regelverk på asylområdet måste följas av samtliga medlemsstater till dess att det finns ett nytt regelverk att förhålla sig till. De asylsökande som kommer till EU ska få veta att de kommer att få skydd om de behöver det. EU:s medlemsstater måste i större utsträckning ta sitt ansvar för att fullgöra sina åtaganden och avlasta de medlemsstater dit ett stort antal människor på flykt kommit. EU måste värna asylrätten och . kan inte ensamt axla ett lika stort ansvar framöver. Andra medlemsstater måste visa mer solidaritet för människor på flykt. Det stora antalet asylsökande till har inneburit att regeringen vidtagit ett antal åtgärder. införde regeringen tillfälliga gränskontroller vid inre gräns. Regeringen införde även tillfälliga regler om ID-kontroller mellan och . Ett stort mottagande av asylsökande och nyanlända sker i . Regeringen har inlett en dialog med regionen kring hur beslutade resurser kan användas för att ytterligare stärka tillväxten i regionen. En rimlig utgångspunkt är också att transportörerna bör få kompensation för de ökade kostnader som följer av ID-kontroller. Regeringen undersöker möjligheterna att införa en sådan kompensation, bl.a. i förhållande till . Med fler asylsökande följer fler avslag i asylärenden. För att möta behovet av ett fungerande återvändandearbete föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget att tillförs mer resurser. Även tillförs ytter- ligare medel för detta ändamål 2016. Myndigheterna ska bl.a. placera ut återvänd- andesambandspersoner på relevanta utlands- myndigheter där samarbetet behöver stärkas. sambandspersoner ska också följa utvecklingen och förutsättningarna för upprätthållandet av mänskliga rättigheter i återvändandeländerna. Konfliktförebyggande arbete i vår omvärld har en lång tradition av ett generöst och ambitiöst bistånd och är internationellt sett en stor biståndsgivare. är en viktig aktör och har genom biståndsverksamhet skapat bättre förutsättningar för människor som lever i fattigdom och förtryck. Genom internationellt bistånd bidrar till att förebygga konflikter och att bekämpa de bakomliggande orsakerna till våld och förtryck som tvingar människor på flykt.