prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 3.15 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Resultatet efter finansiella poster upp- gick till 140 (337) som i sin helhet har avsatts till resultatutjämningsfonden för att på så sätt återställa det egna kapitalet. Vid utgången av 2012 och 2013 var det egna kapitalet negativt. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till . var motsvarande belopp . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel, samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till . Tabell 3.16 Översikt av de ekonomiska målen 2013–2015 har inte uppfyllt sina ekonomiska mål . Huvudorsaken är omvärderingar av pensionsskulden som följd av låga marknadsräntor och att intäkterna varit för låga vilket bidragit till att den ekonomiska ställ- ningen urholkats. Sjöfarten har upplevt ett minskat antal anlöp, vilket har lett till minskade intäkter från farleds- avgifterna. Lotsvolymerna har minskat, men genom avgiftsökningar har intäkterna från lots- ningen ökat med jämfört med . Regeringen uppdrog åt att utarbeta en finansiell modell med syftet att uppnå en ekonomi i balans senast den 31 decem- ber 2017 (dnr N2015/5048/SUBT). Sjöfarts- verket redovisade sina slutsatser . Genom införande av den nya modellen och därtill hörande interna förbättringsarbeten för att minska kostnaderna och öka intäkterna är det uppfattning att verket når målsättningen med en ekonomi i balans till . Regeringen avser att även fortsatt nogsamt följa den ekonomiska utvecklingen hos Sjöfarts- verket för att säkerställa att olika verksamheter kan bedrivas i ekono- misk balans. investeringar uppgick till . var mot- svarande belopp . Bland större investeringsposter kan nämnas investe- ringar i nya räddningshelikoptrar samt olika farledsförbättringar. investe- ringsplan för perioden –2020 omfattar totalt . De största investering- arna är i isbrytningsverksamheten samt farleds- och kanalförbättringar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ringar har till övervägande del finansierats med egna medel. Bemyndigande finns att inom en ram om ta upp lån i och utanför för finansiering av investeringar, varav hit- tills har utnyttjats. huvuduppgift är att tillhanda- hålla en säker, effektiv och miljöanpassad flyg- trafiktjänst för civil och militär luftfart. Luft- fartsverket ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. ska inom och utom landet tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsultjänster som är knutna till verksamheten. Verket ska också nationellt och internationellt främja forskning, utveckling och införande av ny teknik av betydelse för verk- samheten. får härutöver bedriva utbildning av flygledare och direkt eller genom till verket knutna bolag bedriva tjänsteexport inom sitt område. verksamhet finansieras till största delen av avgifter på luft- farten, den s.k. en route-avgiften. Tabell 3.17 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Det ekonomiska målet var att ge en avkastning på på eget kapital samt att uppnå en soliditet på . Luftfarts- verkets resultat efter skattemotsvarighet uppgick till , vilket motsvarar på eget kapital. nådde alltså målet för räntabilitet. Soliditeten uppgick per . Målet för soliditet nåddes således inte fullt ut. Orsaken till att målet för soliditet inte nåddes är fortsatt den stora och växande pensionsskulden, vilken påverkas negativt av låga räntenivåer. Det nu- varande systemet ger alltså kända jämförelse- störande effekter för styrningen, vilket också påpekas av . En omläggning av pensionsskulden vid nuvarande ränteläge bedöms dock också ge negativa effekter, vilket innebär att regeringen så här långt inte bedömt det möjligt att ändra systemet. Tabell 3.18 Översikt av de ekonomiska målen 2013–2015 investeringsplan uppgick till . Utfallet blev 108 miljo- ner kronor. Årets största investering var fortsatt utveckling, uppgradering och anpassning inom flygledningssystemet Coopans. Andra stora investeringsprojekt var utrustning för inspelning av data och tal vid flygtrafiklednings- enheter, slutförande av projekt för nytt kommu- nikationsnätverk och ny teknik för att förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täck- ning, noggrannhet och uppdateringsfrekvens. Regeringens övergripande mål för transport- området är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörj- ning för medborgare och näringsliv i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvär- digt svara mot kvinnors respektive mäns trans- portbehov. Investeringar i transportinfrastruktur och bostadsbyggande är en del i samhällsbygget. Det skapar framtidstro och förbättrar tillgäng- ligheten för kvinnor och män till bostäder, arbete, service och kultur samt möjligheten att leva och arbeta i hela landet, men också att pendla dit jobben finns. Ett robust och effektivt transportsystem med god kapacitet är också en förutsättning för att utveckla godstransporterna i och på så sätt stärka hela som industri- och exportland samt öka sysselsätt- ningen. hålls ihop genom åtgärder som förbättrar förutsättningar för jobb, delaktighet och tillväxt i hela landet. Transportsystemet är en grundläggande del i detta arbete och ska utgå från tillgänglighet. och förstorar regioner och har en positiv på- verkan på tillväxt, sysselsättning och match- ningen på arbetsmarknaden. Regeringens politik inom transportområdet ska bidra till att det övergripande transport- politiska målet och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen nås. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Därmed ska transport- systemet bidra till en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling i alla delar av landet. En väl fungerande transportinfrastruktur är viktig för sysselsättning, minskade utsläpp och konkurrenskraft i hela landet. Hållbara transporter är en viktig del i att nå miljömålen. Investeringar i infrastruktur kräver långsiktighet och regeringen avser därför att lämna en proposition med förslag till ekonomiska ramar för en nationell plan –2029. Den nationella planen kommer att fokusera på att värna kvaliteten på den befintliga infrastrukturen och på att möta framtidens behov av ett modernt och hållbart transportsystem. Samhälls- ekonomisk effektivitet och långsiktigt hållbara transporter ska vara centrala faktorer för vilka investeringar som ska göras. Regeringens ambitioner är höga. Därför aviserar regeringen i denna proposition en satsning om 2019 och 2020 för investeringar i infrastruktur. Merparten av tillskottet ska gå till underhåll. Underhåll till järnväg beräknas till mer än mer än underhåll till väg. Den s.k. Sverigeförhandlingen har bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och /(dir. 2014:106). Sverige- förhandlingen har också i uppdrag att ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , och län om åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna i dessa län. Regeringen anser att nya stambanor 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skulle stärka järnvägens konkurrenskraft och förbättra förutsättningarna för arbetspendling. På regeringens uppdrag undersöker möjligheterna att sänka byggkostnaderna för höghastighetsbanorna. ses nyttoberäkningarna över. arbetar också på regeringens uppdrag bl.a. med att redovisa uppdaterade uppgifter om kostnader och nyttor för en uppgradering av befintliga stambanor mellan och /. Förberedelserna för byggandet av Ostlänken mellan och fortgår. Regeringen anser att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning. Järnvägsinvesteringar som denna bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning, nyindustrialisering som minskad klimat- och miljöpåverkan. Regeringen avser därför att genomföra byggstart av Norr- 2018 med etappen Umeå-Dåva. Fossilfria transporter och resor Minskade utsläpp från transportsektorn är avgörande för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. Transportsystemet ska moderniseras så att det blir långsiktigt hållbart. Miljöpåverkan från transportsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. Det är även viktigt att det finns goda förutsättningar att bo och verka på landsbygden. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. tillämpas en uppräkning av skattesatserna för bensin och diesel som beaktar utvecklingen av BNP. presenterade den parlamentariska miljömålsberedningen en överenskommelse med ett stort antal förslag för att skärpa klimatpolitiken i . Socialdemokraterna och samt , deltog i överenskommelsen. Regeringen föreslog redan i budget- propositionen att möjligheten att införa ett klimatpolitiskt ramverk ska utredas. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen återkommer med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk, som tar sin utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag (SOU 2016:21 och SOU 2016:47). Miljömålsberedningen har föreslagit ett sektorsmål för transportsektorn. Förslaget är att utsläppen för inrikes transporter ska vara lägre än nivå (SOU 2016:47). Beredningen anser att det krävs kraftfulla styrmedel för att nå målet. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda hur en vägslitageskatt för svenska och utländska tunga lastbilar kan utformas (dir. 2015:47). Därtill har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Regeringens ambition är att skatterna ska införas. Bonus–malus-utredningen har lämnat ett förslag om hur fordon med relativt låga utsläpp kan premieras vid inköpstillfället, medan fordon med relativt höga utsläpp belastas med en högre skatt (SOU 2016:33). Regeringen vill ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen avser att införa ett bonus–malus-system som innebär en väsentlig ambitionshöjning när det gäller den miljöstyrande effekten jämfört med dagens system, . För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp föreslår regeringen en förlängning av den s.k. Super- miljöbilspremien och av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar. Det är viktigt att alla aktörer har god förutsägbarhet inför anskaffandet av nya miljöfordon. Förutsättningarna att välja gång, cykel och kollektivtrafik framför bilen måste stärkas. De ekonomiska incitamenten ska styra i denna riktning. Regeringen vill fortsatt främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har avsatt resurser för att införa en miljökompensation för godstransport på järnväg. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Förnybara bränslen ska ges goda förutsättningar att konkurrera med fossila bränslen, så att en successivt ökande andel förnybara bränslen kan åstadkommas. Rege- ringen kommer därför att ta fram förslag till nya regler för de ekonomiska styrmedlen på området. Regeringen arbetar med en lösning som ligger inom ramen för Europeiska kommis- sionens tolkning av reglerna om statligt stöd och som kan träda i kraft . Regeringen satsar på levande och hållbara städer. Det är där förutsättningarna är som bäst för omställningen av transportsystemet. Därför förstärks stadsmiljöavtalen. Dessa innebär statlig medfinansiering av lokala och regionala kollektivtrafikinvesteringar och projekt inom utveckling av stadsmiljön. Satsningen utvidgas nu till att även gälla investeringar i cykelinfra- struktur. Stärkt kollektivtrafik ger fler tillgång till arbetsmarknaden och skapar förutsättningar för ökad handel. Ökad cykling bidrar både till attraktiva stadsmiljöer med ren luft och till en bättre hälsa. Satsningen på stadsmiljöavtal är ett viktigt steg för att nå miljömålen och för att ska kunna bli ett fossilfritt välfärdsland. Regeringen har även för avsikt att se över frågan om en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner vid nyetableringar. Regeringen föreslår en särskild satsning för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- systemet som förbättrar kapacitet och robusthet i transportsystemet. Det handlar om kapacitets- höjande åtgärder såväl utanför de större stor- stadsregionerna som i eller i anslutning till dessa regioner. Satsningen är ett led i regeringens arbete med att öka konkurrenskraften för järn- vägen och därmed bidra till att flytta gods- och persontransporter från väg till järnväg. Sats- ningen föreslås uppgå till 2017. Regeringen föreslår en utökning av den tidigare satsningen på stadsmiljöavtal uppgående till som regeringen lanserade 2015. Satsningen utökas med 2017 och 2018. Utöver stöd till investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och i anlägg- ningar för nya transportlösningar för kollektiv- trafik som satsningen omfattat ska stadsmiljöavtalen även omfatta insatser för ökat cyklande. Drift och underhåll av transportsystemet Ett väl fungerande och hållbart transportsystem förutsätter att drift och underhåll planeras och genomförs i rätt tid och omfattning samt med rätt metoder och material. Hur drift och under- hållsverksamheten bedrivs har betydelse inte bara för transportsystemets funktion utan även för möjligheterna att nå miljömålen Ett robust transportsystem ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser och stör- ningar till följd av klimatförändringar, trängsel, fordonsfel, olyckor och fel eller skador på infra- strukturen. har satsat för lite resurser på underhåll av järnvägssystemet. Det har bidragit till den störningsproblematik som systemet dras med. har inom järnvägsunderhåll använt en stor andel av anslagna medel för att avhjälpa fel på bekostnad av det förebyggande underhållet. I längden inne- bär en sådan strategi samhällsekonomiska för- luster. Regeringen genomför därför satsningar på underhåll och reinvesteringar för att minska trafikstörningar och andra problem som för- orsakar samhället och näringslivet stora kost- nader. Underhåll av infrastrukturen är även avgörande för att värna om nyttan av redan genomförda investeringar. Inom järnvägsunderhållet genomfördes en satsning om och åren därefter –2018. I enlighet med förslag i budgetpropositionen genomfördes därutöver ytterligare fortsatta satsningar på järn- vägsunderhållet med –2019 med inriktning på järnvägar i landsbygd. Inom vägunderhåll genomfördes en motsvarande satsning om –2019 som inriktas på åtgärder för bärighet och tjälsäkring vilket är viktiga åtgärder för vägnätet på landsbygden. Regeringen ser behov av att fortsatt identifiera åtgärder som ytterligare kan förbättra järnvägens funktionssätt. Underhållet måste organiseras så att största möjliga nytta uppnås av de medel som anslås. Regeringen har därför upp- dragit åt att genomföra en för- djupad utredning och redogöra för möjliga åtgärder i syfte att uppnå väl fungerande och effektiva transporter på järnväg samt att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av järnvägsunderhållet. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.5.2Strategiska områden som bidrar till regeringens övergripande mål för sysselsättning och miljö Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Detta ska uppnås genom fler sysselsatta och fler arbetade timmar. Färre personer i långvarig arbetslöshet bidrar till att målet kan nås. är en mycket stor beställare av tjänster och entreprenader och kan därför ha goda förutsättningar som beställare att genom upphandling påverka branschaktörer till att också anställa arbetslösa personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Rege- ringen uppdrog åt att vid offentlig upphandling arbeta för ökad sysselsätt- ning för personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. En redogörelse för vilka åtgärder vidtagit i sin upphand- lingsverksamhet lämnades i en rapport till () . Med utgångspunkt i förslagen i rapporten har i sin verksamhet genomfört en modell för att ställa krav på leverantörerna att personer som har svårt att komma in på arbets- marknaden ska ges sysselsättning i entreprenader som upphandlar. Denna grupp innefattar även personer som behöver en lärlingsplats eller praktikplats inom ramen för utbildning eller har en sysselsättning som inte motsvarar den utbildning och/eller kompetens personen har och som kan matchas till en tjänst i kontrakten. Arbetsförmedlingen har avsatt resurser på sina regionala kontor för att sam- arbeta med utsedda leverantörer. gör bedömningen att det kan resultera i mellan 200 och 1 500 extra praktik- platser eller anställningar . ska inom ramen för underhålls- verksamheterna för väg och järnväg genomföra en särskild satsning på slyröjning och främjande av biologisk mångfald m.m. Inom ramen för denna satsning ska ställa krav på att entreprenörer som upphandlas ska ge sysselsätt- ning till personer som står långt ifrån arbets- marknaden och minska risken för störningar och öka trafiksäkerheten. Därmed bidrar åtgärderna till enkla men värdefulla för- bättringar av infrastrukturen och miljön. Andra verksamheter som kan omfattas av satsningen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kan vara uppstädning kring bangårdar, ogräs- och vegetationsbekämpning eller invente- ringar av trummor, artrika vägkanter, dräne- ringar (väg) eller andra personalintensiva under- hållsåtgärder. Kostnaderna som belastar Trafik- verket är i huvudsak för arbetsledning, maskiner och andra omkostnader. Genom att använda de möjligheter som finns till subventionerade anställningar inom arbetsmarknadspolitiken kan kostnaderna för entreprenörerna minskas sam- tidigt som sysselsättning ökas bland de som står långt ifrån arbetsmarknaden. Ordning och reda i transportbranschen Både inom flyg-, taxi- och åkeribranschen före- kommer problem med osund konkurrens. Det innebär både att arbetstagare får dåliga arbets- villkor och att seriösa företag, som bl.a. betalar avtalsenliga löner och betalar rätt skatter, riske- rar att konkurreras ut. För att skapa ordning och reda i transport- branschen krävs politiskt arbete såväl på natio- nell nivå som i EU. För att anpassa regelverken för taxibranschen till ny teknik och skapa en bättre fungerande taxiverksamhet har regeringen tillsatt utred- ningen Anpassning till nya förutsättningar för taxi och samåkning (dir. 2015:81). Åtgärder som underlättar hindrande av fort- satt färd efter beslut om detta, och en hög sanktionsavgift för brott mot för gränsöverskridande lastbilstrafik, innebär att det nu finns mer kraftfulla verktyg för att försvåra för illegal lastbilstrafik. Regeringen har även aktivt drivit frågorna om ordning och reda på vägarna inom EU-arbetet. väntas presen- tera ett vägtransportpaket. Regeringen kommer vara aktiv i arbetet kring vägtransportpaketet och prioriterar att det ska främja ökad regel- efterlevnad och schysta arbetsvillkor. För att uppnå schysta villkor och motverka osund konkurrens krävs även en effektiv kontroll och uppföljning av lagar och regler ute på vägarna. För att motverka osund konkurrens i trans- portbranschen avser regeringen att ge Polis- myndigheten i uppdrag att vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter. Regeringen gör en särskild satsning på flygande inspektioner av nyttofordon, delvis mot bakgrund av nya EU-regler om flygande inspektioner vid vägkanten. Regeringen avsätter för detta. Även i regeringens kommande flygstrategi är rättvisa villkor och sund konkurrens en viktig del. Arbetet med ordning och reda i transport- branschen har också betydelse för att nå rege- ringens mål för trafiksäkerhet och att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. För att upprätthålla positionen som ett handels- och industriland behöver en väl funge- rande sjöfartssektor. Regeringen lade fram en proposi- tion om införande av ett svenskt tonnage- beskattningssystem (prop. 2015/16:127). Syftet är att öka andelen svenskregistrerade fartyg i den svenska handelsflottan. Svenskregistrerade fartyg ökar tillgången på praktikplatser för sjöfarts- studenter och bidrar också till ökad sysselsätt- ning för bl.a. svenska sjömän samt kan även stärka hela den maritima sektorn i . Sjöfarten har ett antal utmaningar på miljö- och klimatområdet. Regeringen ser det arbete som bedrivs inom EU och FN:s sjöfartsorgani- sation IMO som avgörande för att minska sjö- fartens miljö- och klimatpåverkan. Sjöfartens utsläpp av kväveoxider måste minska. kan ett s.k. NECA- område för sjöfartens kväveoxidutsläpp bildas i och . Regeringen har därför uppdragit åt Trafikanalys att utreda kostnader och andra möjliga konsekvenser av inrättande av ett NECA-område. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt i att minska antalet omkomna och skadade i trafi- ken. Den svenska modellen för trafiksäkerhets- arbetet, nollvisionen, har fångat omvärldens intresse. Det bidrar till goda rykte internationellt och skapar förutsättningar för svensk export. En ambitiös politik för trafik- säkerhet innebär också ökade möjligheter för innovationer. Allt framgångsrikt arbete bör dock ses över med jämna mellanrum, och det finns både ut- maningar och möjligheter för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En utmaning är t.ex. att vissa typer av viltolyckor ökar. Ett aktivt trafik- säkerhetsarbete med bl.a. fokus på rätt hastig- heter kan också innebära minskade luftförore- ningar och minskat buller. Regeringen har därför tagit initiativ för att stärka trafiksäkerhetsarbetet inom alla trafikslag. lanserade regeringen en inriktning för det fortsatta trafik- säkerhetsarbetet under namnet Nystart för noll- visionen. Det handlar inte i första hand om nya satsningar utan om att använda befintliga resur- ser och verktyg mer effektivt. Regeringen pekar ut inriktningen för det fortsatta trafiksäkerhets- arbetet, vilken blir vägledande prioriteringar och satsningar inom trafiksäker- hetsområdet. Förutom att stärka redan etable- rade och fungerande åtgärder och verksamheter som syftar till att skapa säker trafik pekas ett par områden ut där nya insatser bedöms som särskilt viktiga. Som ett led i Nystart för nollvisionen avser regeringen också att säkerställa och förtydliga roller och ansvar kopplat till trafiksäkerhets- arbetet hos berörda statliga myndigheter. Att utveckla nya användningsområden och arbetsmetoder och att genomföra trafiksäker- hetsteknik, bl.a. för kontroll av nykterhet är ett framgångskoncept för att nå målen om en nykter trafik. Som en del i det förebyggande arbetet mot rattfylleri fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att utreda frågan om, och lämna förslag till hur ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller, s.k. alkobommar, i tre till fem hamnar i lämpligast ska genomföras. Samverkansprogrammet för nästa generations resor och transporter inkluderar alla trafikslag och har ett övergripande perspektiv där alla trafikslag samverkar för att lösa kvinnors och mäns resor och behov av transporter av gods. Genom digitalisering, nya drivmedel och miljövänligare transportslag kan minska sin klimatpåverkan och öka exporten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen vill stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar såsom bl.a. gång och cykel. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätort samt bidra till en bättre folkhälsa. Regeringen har genom en bred och nära dialog med kommuner, intresseorganisationer, myndigheter och andra berörda aktörer arbetat med att ta fram en nationell cykel- strategi med syftet att främja en ökad och säker cykling. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Cyklister är en heterogen grupp kvinnor och män i olika åldrar och faser i livsskedet.