prop · H40351 · 2016-12-13 00:00:00 — Det finns en risk för att undantagsregler från återkrav riskerar att försämra förtroendet för myndigheten och socialförsäkringssystemet. 3.5.5 Försäkringshandläggarna efterfrågar mer stöd kan med stöd av en enkät konstatera att handläggarna medvetet har underlåtit att utreda misstänka fel på grund av tidsbrist eller brist på kunskap om hur de ska göra. Det sammanhänger enligt handläggarna med vad de anser skulle öka möjligheten till att minska felaktiga utbetalningar, det vill säga mer tid per ärende och mer information kring felaktigheter. Vidare framkommer i enkäten att snabbhet i handläggningen av ärenden har premierats framför att göra rätt. arbete med att öka kvaliteten i handläggningen av de olika förmånerna 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förefaller således ännu inte ha fått tillräckligt genomslag i styrningen och i arbetet hos handläggarna. Som konstaterade i kapitel två och kapitel tre finns det god kännedom om vilka fel som orsakar felaktiga utbetalningar. Rapporter från FUT-delegat- ionen, Statskontoret, och har pekat ut förbättringsområden som i stort sammanfaller med enkät. Dessa områden skulle med fördel kunna prioriteras i arbetet med att minska de felaktiga utbetalningarna. 3.5.6 kontrollstrategi går ej att bedöma bedömer att strategi att utföra kontroller och att kontrollera fler ärenden i förmåner med hög risk kan vara effektiv. har dock inga uppgifter på hur stort felaktigt belopp som ungefärligen undviks respektive upptäckts till följd av de kontroller som sker direkt i handläggningen. Eftersom myndigheten saknar kunskap om besparingsbelopp för kontroller i handläggningen ser en risk för att kontrollerna snarare ses som ett hinder för snabb handläggning än som ett sätt att förhindra fel. Särskilt i ljuset av resultatet från enkätundersökningen, där snabbhet premierats framför att göra rätt. Det verkar därmed finnas en inneboende målkonflikt och därför risk för att kontrollerna inte utförs eller prioriteras, speciellt när arbetsbelastningen för handläggare är hög. kan inte bedöma effektiviteten i att använda sig av en strategi med tidiga kontroller. har implementerat modellen för systematisk kvalitetsutveckling. Modellen har använts till att mäta kvaliteten i handläggning, i samordning och kundkommunikation. anser att det är positivt att nu (2016) har en fungerande modell på plats och därigenom kan uttala sig om kvaliteten i verksamheten. Det kommer med största sannolikhet innebära att har möjlighet att utvärdera sina insatser. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N Regeringar har successivt skärpt instruktionen för arbete mot felaktiga utbetalningar. Skrivningarna har gått från att stävja bidragsbrott och motverka felaktiga utbetalningar (instruktion ) till att säkerställa att inte gör felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott (instruktion ).58 Vidare står i instruktionen att föreskrifter, styrande dokument och rutiner ska vara kostnadseffektiva och enkla att både förstå och följa.59 I regleringsbrevet har regeringen sedan bildandet av 2005 gett myndigheten årliga uppdrag kring felaktiga utbetalningar. I de senaste årens regleringsbrev finns ett särskilt uppdrag där ska redovisa och kommentera myndighetens arbete att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs, arbetet med att motverka bidragsbrott samt arbetet med smarta kontrollsystem. Enligt regleringsbrevet ska även redovisa myndighetens arbete med att utveckla träffsäkra kontrollsystem samt hur arbetet med kontrollutredningar fortlöper. Myndigheten ska särskilt redovisa kontrollarbetet inom assistansersättningen och hur samverkan med andra myndigheter fungerar. fick också i uppdrag att redovisa kvaliteten i handläggningen i enlighet med myndighetens nya kvalitetsutvecklingsmodell. Av redovisningen ska det framgå hur myndigheten säkrar rättssäker handläggning, rätt beslut och rätt utbetalning samt hur myndigheten arbetar för att minska de oavsiktliga felen. För budgetåren 2013 och 2014 fick även i uppdrag att särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att minska oavsiktliga fel från handläggare eller den sökande och vilka behov myndigheten såg av att stärka kontrollperspektivet i den ordinarie handläggningen. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa resultatet av kvaliteten utifrån den införda kvalitetsmodellen. Vidare ska redovisningen innehålla en beskrivning av hur arbetar för att minska de oavsiktliga felen. Myndigheten ska också redovisa hur de arbetar med att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att bidragsbrott ska motverkas. I redovisningen ska även beskrivas hur myndigheten 582 § fjärde stycket förordningen (2007:1235) med instruktion för , 2 § tredje stycket förordningen (2009:1174) med instruktion för . 592 § andra stycket förordningen (2009:1174) med instruktion för . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetar med att utveckla träffsäkra kontrollsystem och hur arbetet med kontrollutredningar fortlöper. Särskilt fokus är på assistansersättningen och hur samverkan med andra myndigheter fungerar. Vad gäller specifika områden har regeringen för åren 2012–2015 gett uppdrag riktade mot assistansersättningen som bland annat handlar om god kontroll och säkerhet i besluten.60 Inför att frånvarointyget från förskola/skola skulle tas bort 2013 fick i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man skulle vidta för att förhindra fel och missbruk inom den tillfälliga föräldrapenningen. Även resultatet av genomförda kontroller skulle redovisas.61 Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF) fick i uppdrag att bland annat följa arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar inom tillfällig föräldrapenning.62 Andra förmåner som berörts av specifika uppdrag har varit bostadstillägg och tandvårdsstöd.63 Vad gäller återkrav och fordringsverksamheten har regeringen lämnat uppdrag i regleringsbreven . Uppdragen innebar att skulle identifiera orsaker till att fordringsstocken vuxit kraftigt samt föreslå möjliga åtgärder för att förhindra en fortsatt tillväxt och för att minska den befintliga stocken. Vidare skulle föreslå mål på området och analysera effektiviteten i återkravs- och fordringshanteringen.64 I regleringsbrevet fick i uppdrag att genomföra en kartläggning av överskuldsättning till följd av återkrav och återbetalningar av bostadsbidrag och underhållsstöd.65 Slutligen fick i uppdrag 2013 att redovisa effekter av en regelförändring av bostadstillägg. I uppdraget ingick att redogöra för mängden felaktiga utbetalningar och återkrav.66 4.2 Förändringar av utformningen av förmånerna En förenkling av förmånernas regelverk kan minska risken för oavsiktliga fel som administrationskostnader kan minska och förutsägbarheten för försäkringen kan öka. Ett komplicerat regelverk kan även försvåra handläggarnas arbete med att utreda och bedöma rätten till och storleken på förmånen. Färre oavsiktliga fel kan göra att resurser frigörs till andra områden. 60Socialdepartementet, 2014, Uppdrag att redovisa åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen, (S2013/3515/FST och S2014/398/FST). 61Regleringsbrev för budgetår 2013 avseende . 62Regleringsbrev för budgetår 2013 avseende Inspektionen för socialförsäkringen. 63Regleringsbrev för budgetår 2013 och 2014 avseende . 64Regleringsbrev för avseende . 65Regleringsbrev för avseende . 66Regleringsbrev för avseende . R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N medföra förändringar till exempel inom förmånernas träffsäkerhet för vissa målgrupper. I tabell 4.1 presenteras ett sammandrag av arbetet med att förändra de för granskningen utvalda förmånerna. En förändring som skulle påverka flera förmåner är inrapportering av månadsuppgifter. Detta har föreslagits av tre olika utredningar samt av och fått bifall av Försäkringskassan.67 Tabell 4.1 Förändringar av regelverk för olika förmåner SOU 2014:9: Grundschablon i stället för timschablon, : uppgifter till tillsynsmyndigheten, barn/vårdnadshavare ej arbetsgivare åt egna assistenter, läkarutlåtande vid ansökan om assistansersättning och : reserverade dagar som dubbeldagar, föräldrapenning för hela inskolningen i förskolan, föräldrapenning för besök hos mödravårdscentralen. Inga pågående förändringsarbeten. Källa: SOU 2014:9 Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet, betänkande av , 2012c, 2013a, 2014a, antikrångelkatalog 2012–2014, (dnr. 003421–2014, dnr. 003421– 2014)e-post från . Se bilaga 5 för mer utförlig beskrivning. Tabellen visar att regeringen har genomfört eller arbetar med förändringar av regelverken för ett flertal förmåner. Den enskilda förmån som regeringen har prioriterat högst är assistansersättningen. gav regeringen ett särskilt uppdrag att ta fram förenklingsförslag i syfte att göra det lättare att göra rätt, både för medborgaren och för 67SOU 2008:74 Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. SOU 2011:40 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt, betänkande av , SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring, slutbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, Brå 2015, Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet – En rapport om välfärdsbrott med felaktiga intyg, (rapport 2015:8); 2011d, Yttrande över betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40), (dnr. 045802- 2011); 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Försäkringskassan.68 Uppdraget resulterade i en antikrångelkatalog med 34 förslag som redovisade 2012.69 Därefter lämnade på eget initiativ ytterligare fem antikrångelkataloger till regeringen, den senaste i december 2015.70 Tjänstemän vid menar att det är både värdefullt och viktigt att lyfter de problem myndigheten ser med regelverken. Beredningen av förslagen har dock inneburit ett stort arbete då det varierat i vilken grad utrett förslagen.71 har för vissa förslag önskat mer detaljerad redovisning och kostnadsberäkningar från . En antikrångelsamordnare har utsetts på departementet i syfte att samordna arbetet med att hantera de inkomna förslagen.72 har tillförts extra anslag –2016 för kostnader för investeringar i IT-system och för personal som ska arbeta med att förstärka handläggningen och kontrollen av assistansersättningen. Totalt handlar det om 110 miljoner fördelade under fyra år.73 4.3 Inrättande av tillsynsmyndighet Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF) inrättades och startade sin verksamhet . Bakgrunden till bildandet var att det saknades en objektiv granskare av efter att och de allmänna försäkringskassorna gick upp i samma myndighet. Regeringen konstaterade att det var angeläget att socialförsäkringsadministrationen kontinuerligt granskades för att förhindra felaktiga utbetalningar och obehörigt utnyttjande av försäkringen.74 Inom ramen för felaktiga utbetalningar var ISF delaktig i samverkansuppdraget 2009–2012. Förutom delaktigheten i samverkansuppdraget har ISF publicerat tre rapporter som berör olika delar av felaktiga utbetalningar. ISF publicerade också 2011 en rapport om bidragsbrott och skattebrott som genomfördes i samarbete med 68Socialdepartementet, 2011, Uppdrag om förenklingsarbete, (S2011/11077/SF). 69Försäkringskassan 2012c, förslag på minskat krångel, svar på regeringsuppdrag, (dnr. 71Skriftlig information från . 72Skriftlig information från . 2012/13:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 9, avsnitt 7.16.4, bet. 2012/13:SoU1, Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg , rskr. 2012/13:115, riksdagsskrivelse. 2008/2009:SfU1 Bidragsbrottslag R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N Felaktiga utbetalningar har dessutom omnämnts i tre årliga rapporter.75 beräknas ytterligare två rapporter publiceras inom dels bostadsbidrag, dels hantering av fel. Regeringen har fastställt i myndighetens instruktion att ska samverka med berörda myndigheter, kommuner och landsting, samt andra berörda parter för att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet samt därvid särskilt verka för att felaktiga utbetalningar inte görs.76 Uppgiften har funnits med i myndighetens instruktion . Arbetsförmedlingen har i likhet med en skrivning om att samverka med andra parter för att motverka felaktiga utbetalningar.77 I instruktionerna för och saknas skrivningar om att samverka med andra myndigheter i syfte att motverka felaktiga utbetalningar. Inte heller finns sådana skrivningar i respektive myndighets regleringsbrev. I instruktionerna för och finns vagare skrivningar om samverkan.78 har inte fått indikationer från gällande brister i samverkan med andra aktörer. känner till att det föreligger hinder för att myndigheter ska kunna utbyta information sinsemellan. Till exempel får inte meddela om misstänkta oegentligheter i assistansbolag. Dock har tagit fram promemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30) med förslag på sekretesslättnad mellan myndigheter vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. Regeringen har lämnat en proposition till . 79Promemorian har remitterats och regeringen arbetar med förslagen. Efter Brås rapport om välfärdsbrott med felaktiga intyg har regeringen tillsatt en utredning. Utredningen ska bland annat kartlägga den ekonomiska brottsligheten som i organiserade och systematiska former begås mot välfärdssystemen och andra 75Inspektionen för Socialförsäkringen 2011a, 2011b, 2011c, 2012b, 2013, 2014a, 2014b, 2014c, (Optimering av kontrollinsatser, (Rapport 2011:9), Bidragsbrott och skattebrott, (Rapport 2011:12), Kontrollen av tandvårdsstödet, (Rapport 2011:18), Årlig rapport , (Rapport 2012:2), Årlig rapport , (Rapport 2013:2), Årlig rapport , (Rapport 2014:2), Återkravshandläggning på och , (rapport 2014:3), Handläggning av bostadstillägg, (Rapport 2014:14)) 765 § förordningen (2009:1174) med instruktion för . 774 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen 782 § förordningen (2007:996) med instruktion för , 2 och 6 §§ förordningen (2009:1173) med instruktion för . 2015/16:167, Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system. Vidare ska utredningen följa upp och utvärdera informationsutbytet mellan brottsutsatta eller på annat sätt berörda myndigheter samt föreslå åtgärder som effektiviserar de brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar att utreda och motverka organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden.80 4.5Socialdepartementets uppfattning om arbete Vid intervju med tjänstemän vid framgår att de är nöjda med arbete med att minska felaktiga utbetalningar. De påpekar att kommit långt i sitt arbete med felaktiga utbetalningar, såsom utvecklande av riskprofiler och smarta kontroller, och myndigheten lyfts fram som ett gott exempel jämfört med andra myndigheter. Tjänstemännen bedömer att omfattningen av felutbetalningar sannolikt är stor. Vidare ser en risk för fler felutbetalningar till följd av ökade volymer och hög arbetsbelastning bland handläggarna. följer därför utvecklingen för att försöka säkerställa att myndigheten har tillräckliga medel.81 4.6 Hur har regeringens styrning förändrats ? Som framkommit i detta kapitel har regeringen vidtagit en mängd åtgärder som bland annat syftar till att motverka felaktiga utbetalningar . var de största enskilda insatserna tillsättandet av FUT-delegationen och samverkansuppdraget. De bägge insatserna lämnade ett antal rekommendationer. har inte följt upp i vilken utsträckning samtliga förslag har genomförts. Istället har de rekommendationer som stämmer väl med avgränsning följts upp. Sammantaget handlar det om fyra förslag från FUT-delegationen och fem förslag från samverkansuppdraget.82 De förslag som har genomförts inom ramen för FUT-delegationens arbete är förslaget om att skärpa det övergripande målet för felaktiga utbetalningar för (om än med en något annorlunda formulering). Även förslaget om att inrätta en tidsbegränsad beredning mot felaktiga utbetalningar har genomförts (om än med en något annan utformning än i förslaget).83 De två förslag från FUT-delegationen som inte har genomförts är dels förslaget om månadsuppgifter på individnivå, dels förslaget om att vart tredje 80Organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden, dir. 2015:96. 81Intervju 14, , myndighetshandläggare, . Skriftlig information från So- cialdepartementet . 82Se bilaga 2 för förslagen från FUT-delegationen. 83Se bilaga 2. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N år ska genomföra omfattningsstudier. Som framgått av kapitel 3 fick senast uppdraget att genomföra en omfattningsstudie . Av de fem förslagen som samverkansuppdraget lämnade har ett genomförts. Förslaget innebar att systemövergripande risker bör hanteras inom ramen för de berörda myndigheters interna styr- och kontrollarbete enligt de ansvar som framgår av föreskrifter och allmänna råd till förordningen om intern styrning och kontroll. Övriga förslag från samverkansuppdraget som inte genomförts handlar om fortsatt samverkan i syfte att tillämpa best practice och riskhantering för felaktiga utbetalningar vid genomförande av omfattningsstudier. Även att det bör vara en myndighet som ska samordna statistikinhämtning och ansvara för de framtagna indikatorerna samt ett fortsatt samarbete, en kunskapsöverföring om underrättelseskyldigheten samt nätverk som återkommande träffas återkommande kring informationsinsatser är förslag som lämnats. I regeringsförklaringen aviserade statsministern att fusket i välfärden ska bekämpas och att en ny fuskdelegation ska tillsättas. Frågan bereds i Regeringskansliet.85 lämnar förslag till regeringen som bland annat handlar om åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar. Av de 80-talet förslag som har lämnats har regeringen genomfört eller behandlat 15, som ett antal förslag bereds . Det förberedande beredningsarbetet har varierat mellan olika förslag, vilket har påverkat regeringens möjligheter till genomförande. ser positivt på arbete med att ta fram förslag till regelförenklingar. Dock riskerar den låga genomförandegraden att mycket av arbetet görs i onödan. kan vidare konstatera att regeringen inte har gett i uppdrag att genomföra någon övergripande studie av storleken på de felaktiga utbetalningarna. Avsaknaden av sådana uppgifter medför svårigheter att bedöma om insatser minskar de felaktiga utbetalningarna. Om avsaknaden av analys beror på brister i metoden bör ha fått ett uppdrag att ta fram andra sätt att skatta storleken på de felaktiga utbetalningarna. Inte heller Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har översiktligt granskat arbete med att minska de felaktiga utbetalningarna. 84Se bilaga 4 för Samverkansuppdragets rekommendationer. 85Regeringen 2015, Regeringsförklaringen . (Hämtat från regeringens webbplats ). 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte heller ISF avgöra om och i vilken utsträckning arbete har påverkat de felaktiga utbetalningarna. Något som ytterligare försvårar arbetet med att minska de felaktiga utbetalningarna är variationerna i kraven på myndighetssamverkan i de olika myndigheternas instruktioner. Det finns även begränsningar i möjligheterna till elektroniskt informationsutbyte mellan och till exempel . har tagit initiativ till en utredning som syftar till att se över begränsningarna i informationsutbytet, för assistansersättningen har regeringen redan beslutat om förändringar. Regeringen har även tagit initiativ till att ta fram direktiv som ska underlätta för myndigheter att utbyta information. Enligt kan sådana möjligheter medföra en ökad automatisering och resursallokering till de förmåner som kräver handläggning. Sammantaget kan konstatera att regeringens styrning återspeglas av inriktningen i arbete. har således gjort som regeringen har önskat, men inte tagit egna initiativ på detta område. Detta kan vara en bidragande orsak till att centrala uppgifter som är nödvändiga för att bedöma arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar saknas. Regeringen har genom låtit arbete med olika insatser utan att efterfråga information om kostnadseffektivitet, något som ska se till enligt förordning (2009:1174) med instruktion för . Om regeringen efterfrågat uppgifter om kostnadseffektivitet hade sannolikt tagit fram många av de uppgifter som efterfrågat. Vidare förefaller regeringen ha prioriterat andra områden såsom till exempel förtroende, som förvisso kan ha bäring på felaktiga utbetalningar, och därmed inte specifikt uttryckt området felaktiga utbetalningar annat än det uppdrag som finns i regleringsbrevet. Den prioritering som har fått genomslag är arbetet med assistansersättningen, som regeringen uttryckligen prioriterat. Avsaknaden av tydliga styrsignaler inriktade mot det övergripande arbetet mot felaktiga utbetalningar har visat sig genom att det inte finns några uppgifter om vare sig den totala omfattningen eller uppgifter för att mäta kostnadseffektivitet. R I K S R E V I S I O N E N F E L A K T I G A U T B E T A L N I N G A R I N O M S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G E N 1985/86:KU21 om en ny förvaltningslag, m.m. 2006/07:SfU12 Bidragsbrottlag 2007/08:SfU7 Underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen . 2008/09:KU2 Utökat elektroniskt informationsutbyte 2012/13:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 2012/13:SfU16 Enklare regler i socialförsäkringen Delegationen mot felaktiga utbetalningar , Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Rapport 5 Delegationen mot felaktiga utbetalningar , Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Rapport 7 Dir. 2010:48, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, kommittédirektiv Dir. 2015:96, Organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden, kommittédirektiv 2014, Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet, Ds 2014:30 JO:s ämbetsberättelse 2014/15 s. 515. 2007/08:48 Underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Prop. 2007/08:160 Utökat elektroniskt informationsutbyte 2012/13:1 Budgetpropositionen 2012/13:169 Enklare regler i socialförsäkringen 2014/15:1 Budgetproposition 2015/16:167 Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet Regeringen 2015, Regeringsförklaringen , hämtat från regeringens webbplats 2006/07:214 Riksdagsskrivelse 2007/08:166 Riksdagsskrivelse 2008/09:28 Riksdagsskrivelse 2012/13:115 Riksdagsskrivelse 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2013/14:4 Riksdagsskrivelse 2011, Uppdrag om förenklingsarbete, S2011/11077/SF 2013, Uppdrag om arbete med internationella ärenden, S2011/4671/SF 2014, Uppdrag att redovisa åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen, S2013/3515/FST och S2014/398/FST SOU 2008:74 Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar SOU 2010:29 En ny förvaltningslag, betänkande av SOU 2011:40 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt, betänkande av SOU 2012:6 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning, betänkande av Utredningen om assistansersättningens kostnader SOU 2014:9 Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet, betänkande av