prop · H303100d3 · 2016-04-13 00:00:00 — De totala subventionerna räknas samman för varje vuxen i hushållet. Summan av barnens subventioner delas jämt på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. Disponibel inkomst ökar starkt 2015 och 2016 Hushållens reala disponibla inkomst bedöms öka med 2016 (se bilaga 1). Förändringarna i skatte- och transfereringssystemen 2015 och 2016 innebär att de disponibla inkomsterna minskar med i genomsnitt . Inkomstminskningen till följd av reformerna är dock liten i förhållande till den starka underliggande ökningen av den disponibla inkomsten. Väl fungerande barnomsorg och kvinnors sysselsättning har det högsta arbetskraftsdeltagandet för både kvinnor och män i EU. Även skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män är liten i ett internationellt perspektiv. Tabell 2.7 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad för kvinnor och män i EU 2014 Anm.: Sorterade efter kvinnors arbetskraftsdeltagande. En viktig förklaring till detta bedöms vara den goda tillgången till barnomsorg i . Eftersom kvinnor i större utsträckning än män stannar hemma för att ta hand om små barn är tillgång till väl fungerande barnomsorg till ett rimligt pris en viktig förutsättning för att kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden. I många andra länder kan föräldrarnas kostnader för barnomsorg innebära att det inte lönar sig att arbeta för båda föräldrarna eller för en ensamstående förälder. Bland andra Europeiska kommissionen och lyfter fram betydelsen av tillgång till barnomsorg av god kvalitet och till rimlig kostnad för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och bidra till jämställdhet mellan kvinnor och män. Fler barn i barnomsorg och ökad sysselsättning bland kvinnor I inleddes en stor utbyggnad av den generella välfärden . Barnomsorgen och äldreomsorgen bidrog till att fler kvinnor kunde arbeta mer. Mellan framför allt ökade andelen barn som var inskrivna i förskoleverksamhet kraftigt (se diagram 1.14). steg också kvinnors deltagande på arbetsmarknaden (se diagram 1.15), som männens arbetskraftsdeltagande var förhållandevis oförändrat. genomfördes flera reformer i syfte att underlätta för kvinnor att delta på arbetsmarknaden, såsom föräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen. Avskaffandet av sambeskattningen bidrog också till att öka gifta kvinnors arbetskraftsdeltagande. Det är svårt att bedöma vilken betydelse enskilda reformer hade för kvinnornas ökade arbetskraftsdeltagande. Diagram 2.14 Andel inskrivna barn i förskoleverksamhet av befolkningen i respektive ålder 1–6 år 1–5 år Anm.: Uppgifter avser daghem och familjedaghem. Uppgifter 2000–2014 avser förskola och pedagogisk omsorg. Diagram 2.15 Kvinnors arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2014 Andel av befolkningen 20–, procent 1–19 t 20–34 t Höga kostnader för barnomsorg innebär enligt mer deltidsarbete bland kvinnor.3 Forskning visar också att den ökade tillgängligheten till barnomsorg för arbetslösa småbarnsföräldrar som genomfördes i bidrog till att sannolikheten att få ett arbete ökade för kvinnor.4 Att barnomsorgen håller tillräckligt god kvalitet är också en förutsättning för att föräldrar ska kunna känna sig trygga med att lämna barnen där . Barnomsorgens funktion har i ändrats från att framför allt möjliggöra för föräldrarna att arbeta till att också ha ett allt större pedagogiskt innehåll. Den svenska förskolans effekter för barnen är svårbedömda eftersom de flesta svenska studier baseras förskola. Skillnader mellan länder i barnomsorgens kvalitet och vilka barn som deltar gör det också svårt att överföra resultat till . Dock förefaller det finnas positiva effekter för barn av att delta i förskolan. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har deltagit. Det gäller särskilt barn som har föräldrar med kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation.5 En bra förskola kan också vara viktig för att de barn som inte har svenska som modersmål ska få goda möjligheter att utveckla sin språkliga förmåga.6 Ökad tillgång till och ökade subventioner av barnomsorg har enligt forskningslitteraturen fått olika stora effekter på kvinnors sysselsättning och arbetade timmar i olika länder.2 Detta kan bero på skillnader i utgångsläge när det gäller kvinnors arbetskraftsdeltagande, efterfrågan på arbetskraft och tillgång till annan barnpassning. Att det tar tid att ändra normer och beslut kring deltagande i arbetskraften kan också göra att de direkta effekterna av ökad tillgång till och ökade subventioner av barnomsorg blir begränsade. 2 Se till exempel en litteraturöversikt i: Bettendorf m.fl., Childcare subsidies and labour supply – Evidence from a large Dutch reform, , 2015. 3Closing the gender gap (2011). 4Vikman, Hur påverkar tillgång till barnomsorg arbetslösa föräldrars sannolikhet att få arbete? Arbetsmarknad & arbetsliv, 2010 5Se bl.a. in focus, 2011/1, Does participation in pre-primary education translate into better learning outcomes at school? (2011) och Perspektiv på barndom och barns lärande. En kunskapsöversikt om lärande i förskolan och (2010) 6Se t.ex. Utbildning för framtidens arbetsmarknad, Bilaga 5 till (SOU 2015:90). har remitterat skatteförslag som regeringen aviserade i Budgetpropositionen och som ingår i de av beslutade beräkningarna av inkomsterna på statens budget –2020. Remitteringen har gjorts som ett led i beredningen av förslagen i syfte att i budgetpropositionen föreslå att dessa genomförs . De aviserade och remitterade förslagen är –begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt , –förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar, och –sänkt reklamskatt. har också remitterat förslag om –skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror, –sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare i vissa fall, –avdrag för klimatkompensation genom förvärv och borttagande (annullering) av utsläppsrätter, –avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser samt vissa förenklingar på företagsskatteområdet, –sänkt energiskatt på el för större datacenter, anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar av norra m.m., –lika beskattning av dieselbränsle i båtar, skepp och arbetsmaskiner inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk, –skatt på kemikalier, –definition av beskattningsår för vissa punktskatter, –EU-anpassning av avdragsrätt för representationsmåltider genom utökat avdrag för mervärdesskatt men slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning, –sänkt mervärdesskatt på mindre –undantag från trängselskatt i i , och –ändrad intäktsränta i skattekontot. De remitterade förslagen ska granskas av Lagrådet innan de lämnas till . Regeringen avser dessutom att i budgetpropositionen återkomma till med förslag om –begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt , –höjning av skatten på sprit och skatterna på övriga alkoholdrycker , och –införande av en möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst .