prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Det beror på att kommuner och landsting får kompensation från staten för löne- och handledningskostnader som följer med dessa anställningar. Kommunsektorns utgifter fördelas mellan ett antal olika verksamhetsområden. Störst andel av utgifterna går till hälso- och sjukvård (se diagram 10.3). Därefter följer utgifter för utbildning och för omsorg (främst för barn, äldre och funktionshindrade). Diagram 10.3 Kommunsektorns totala utgifter för- delade efter verksamhetsområde Anm.: Allmän offentlig förvaltning inkluderar bl.a. kommunledning, nämnd- och styrelseverksamhet, samt utgifter för fastighetsförvaltning. Av de totala utgifterna avser konsumtion, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg som finans- ieras med skattemedel. Kommunerna och landstingen har därutöver utgifter för investe- ringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. De kommunala välfärdstjänsterna är syssel- sättningsintensiva och personalkostnader (in- klusive arbetsgivaravgifter och kostnader för avtalsförsäkringar) utgör den klart största delen av konsumtionsutgifterna, . Unge- fär en tredjedel av konsumtionsutgifterna går till förbrukning av insatsvaror och till vissa tjänster som används i produktionen. Andelen tjänster som produceras av privata utförare, men finansieras med skattemedel, har Exempelvis har antalet fristående skolor och privata äldreboenden blivit fler. utgjorde kostnaderna för privata utförare av kommunsektorns totala konsumtionsutgifter, vilket var en ökning jämfört med . Delar av den kommunala verksamheten finansieras helt eller delvis med avgifter, t.ex. barnomsorg, fritidsverksamhet och viss sjukvård. Dessa inkomster dras av på utgiftssidan i redo- visningen av de totala kommunala konsumtions- utgifterna. uppgick inkomsterna från avgifter till av de totala kon- sumtionsutgifterna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 10.4 Olika åldersgrupper som andel av befolkningen Utfall , prognos –2020 (höger axel) Anm.: prognos . Den demografiska utvecklingen har stor bety- delse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. –ökade antalet personer i arbetsför ålder med drygt 450 000, som antalet barn (0–) och äldre () ökade i betydligt mindre omfattning. Personer i de två sistnämnda åldersgrupperna är oftare brukare av kommunala välfärdstjänster än personer i övriga åldersgrupper. och framåt förväntas den totala befolkningstillväxten tillta. Det sker främst genom att antalet barn ökar snabbare . Även antalet äldre väntas öka i snabb takt , även om det är först åren därefter som gruppen väntas öka betydligt mer än befolkningen som helhet (se diagram 10.4). Befolkningsutvecklingen påverkas framöver bl.a. av utvecklingen av antalet asylsökande. När den asylsökande fått uppehållstillstånd som gäller ingår personen i befolk- ningsstatistiken. Då ökar antalet personer i befolkningen, som ålderssamman- sättningen påverkas. Bland de asylsökande som var inskrivna i mottagnings- system var under , medan var 20–och var . Detta innebär att antalet personer i arbetsför ålder ökar till följd av mottagandet av asylsökande. I diagram 10.5 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom hela den kommunala välfärdssektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet. Beräkningen är ett mått på hur mycket konsumtionen måste öka för att mängden resurser per brukare ska hållas kon- stant. –2015 beräknas ökningen till i genomsnitt . –2020 beräknas konsumtionsvolymen behöva öka med i genomsnitt för att följa den demografiska utvecklingen, alltså närmare så mycket som den genomsnittliga årliga ökningen 2000–2015. Eftersom antalet barn och äldre ökar uppstår det större behovet främst inom skolan, äldreomsorgen samt hälso- och sjukvården. Som en konsekvens av detta kommer också efterfrågan på arbetskraft i dessa sektorer att öka. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 10.5 Demografiskt betingad konsumtionsutveckling i kommunsektorn, modellberäkning Procentuell förändring (hö) Nivå (vä) Procentuell förändring i genomsnitt 2000– 2015 samt 2016–2020 (hö) 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: prognos . Källor: och egna beräkningar. De kommunala konsumtionsutgifterna ökar 2016–2018 Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade preliminärt i fasta priser 2015, vilket var den högsta ökningstakten (se diagram 10.6). En relativt stor del av ökningen, preliminärt , kan förklaras av det stora antalet asylsökande 2015. Konsumtionen bedöms öka i god takt . Tillväxten bedöms bli starkare än genomsnittet . Kommuner och landsting fortsätter att påverkas av mottagandet av asylsökande och den demografiska ut- vecklingen. Med fler barn och äldre i befolk- ningen ökar behovet av välfärdstjänster. Regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg bidrar tillsammans med en stark utveckling av skatteunderlaget till konsumtions- tillväxten. Kommunsektorn föreslås dessutom i denna proposition tillföras i höjt statsbidrag , vilket ger kommuner och landsting ytterligare möjligheter att öka konsumtionen. bedöms konsumtionen öka mycket starkt, i fasta priser. Under senare delen av prognos- perioden utvecklas konsumtionen svagt, bl.a. till följd av en mer dämpad utveckling av skatte- inkomsterna, prognosprincipen om oförändrad politik och det förväntat lägre antalet asyl- sökande. I genomsnitt minskar konsumtionen med -0,i fasta priser 2018–2020. I prognosen antas att kommunsektorn mot slutet av prognosperioden anpassar utgifterna för att nå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. På grund av detta bedöms inte konsumtionstillväxten i prognosen vara tillräcklig för att möta det demografiskt betingade resursbehovet under slutet av prognosperioden. I prognosen antas också att produktiviteten är oförändrad i kommun- sektorn. Att ta vara på möjligheterna att effekti- verksamheterna är således av stor vikt om kommunerna och landstingen ska klara ut- maningarna framöver. Diagram 10.6 Utgifter för välfärdstjänster Utfall , prognos –2020 Medelvärde 2000–2015 löpande priser Medelvärde 2000–2015 fasta priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen bestäms främst av löne- utvecklingen i sektorn. Lönekostnaden i kommunsektorn väntas öka med 2,5–3,2016–2020. Lönerna i kommunsektorn väntas öka snabbare än i näringslivet, till följd av regeringens satsningar på höjda lärarlöner, den särskilda satsningen på löneökningar för undersköterskor och ett stort rekryteringsbehov i sektorn. Konsumtions- utgifterna i löpande priser beräknas öka med 2,7–7,2016–2020 (se diagram 10.6). Utveckling av investeringar, transfereringar och räntor av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip . Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av sektorns del av assistans- Transfereringarna till näringslivet utgörs främst av olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollektivtrafiken. Transfereringarna bedöms öka och uppgå till 2020, varav beräknas betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd bedöms minska något 2016 och 2017, för att sedan öka marginellt fram . Transfereringarnas andel av de totala utgifterna förändras dock inte nämnvärt . Ränteutgifterna bedöms minska 2016, för att sedan öka mot slutet av prognosperioden, bl.a. till följd av stigande räntenivåer. Kommun- sektorns långfristiga skulder har ökat . En högre skuldsättning leder också till att ränteutgifterna ökar. Räntenettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomsterna och ränte- utgifterna, beräknas dock vara ungefär lika stort 2020 som 2016. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat . uppgick de fasta bruttoinvesteringarna till , eller av BNP. Kommunsektorn är inne i en period där omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, t.ex. för förskolor, som den demografiska utvecklingen också ökar behoven inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen i kommuner och landsting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut. Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Investeringsutgifterna bedöms öka med sammanlagt i löpande priser , och då uppgå till . Ytterligare investeringar sker i de kommunala företagen, exempelvis i bostadsbolagen. Dessa investeringar belastar dock inte det finansiella sparandet i kommunsektorn i någon större utsträckning. Stor osäkerhet i prognosen Utöver de risker som är kopplade till den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 4) finns det ett antal faktorer som innebär en ökad osäkerhet rörande utvecklingen av kommun- sektorns finanser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Kommunsektorn befinner sig i en period av omställning till ett ökat demografiskt betingat tryck på välfärdstjänsterna. innebär den senaste tidens befolkningsökning ytterligare utmaningar för kommuner och landsting, särskilt för skolan och . De stora förändringarna av förutsättningarna och behoven leder till att osäkerheterna är större än vanligt i regeringens prognos. är osäkerheten om utvecklingen i omvärlden och om hur antalet asylsökande kommer att utvecklas framöver stor. kommer kom- munerna att behöva expandera och anställa i en snabb takt. Även antalet anställda i vissa personalkategorier hos landstingen behöver öka. Detta leder till ett ökat rekryteringsbehov i en sektor där det finns en stor brist på flera olika kategorier av kvalificerad arbetskraft. Den framtida utvecklingen av den kommunala konsumtionen och sysselsättningen i kommun- sektorn påverkas av hur snabbt kommuner och landsting kan anpassa sina verksamheter och sin personalstyrka. Om den kommunala sektorn får svårt att rekrytera personal kan detta innebära en press uppåt på löneläget i sektorn och/eller en ökad medelarbetstid. Det finns också en risk för att personaltätheten i de kommunala verksam- heterna minskar, exempelvis i form av större klasser i skolan. innebär den stora efterfrågan på personal en möjlighet att öka sysselsättningen, i synnerhet bland utrikes födda. Även inom byggsektorn har bristen på arbetskraft ökat . Om byggföre- tagen har svårt att rekrytera personal kan det påverka i vilken takt kommunerna kan genom- föra planerade investeringsprojekt. Det bidrar till osäkerhet i prognosen för kommunsektorns investeringsutgifter. Den kommunalt finansierade sysselsättningen omfattar dels personer som är sysselsatta i kommunsektorn, dels personer som är syssel- satta i näringslivet och producerar välfärds- tjänster som finansieras med skattemedel. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Sysselsatta på fristående skolor eller äldre- boenden som drivs av privata utförare räknas exempelvis som sysselsatta i kommunalt finans- ierad verksamhet. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,3 miljoner personer, varav 1,1 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn. I kommunsektorn var av de anställda män och kvinnor. Diagram 10.7 Kommunalt finansierad sysselsättning Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Andel sysselsatta hos privata utförare (hö) Sysselsättning kommunfinansierad verksamhet (vä) Sysselsättning kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare (se diagram 10.7) Detta har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat långsammare än den kommunalt finansierade sysselsättningen. Den kommunalt finansierade sysselsättningen har ökat och bedöms fort- sätta öka starkt . Den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, ökar behovet av personal i skola, vård och omsorg. Det stora antalet asyl- sökande 2015 medför större behov inom främst skolan och . Sammanlagt bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med ca 87 000 personer 2015–2020 (se tabell 10.5). En del av ökningen beror på regeringens satsningar på trainee- och extratjänster i kommunerna, samt på förslaget i denna proposition om tillskott till kommunsektorn om . Tabell 10.5 Kommunalt finansierad sysselsättning Tusental personer 2015, årsvis förändring i tusentals personer –2020 Utfall , prognos –2020 Källor: , och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen än antalet sysselsatta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid och då t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. Antalet arbetade timmar i kommunalt finans- ierade verksamheter har i stort sett varit som andel av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin (se diagram 10.8). Antalet kommunalt finansierade arbetade timmar har dock utvecklats starkare än antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter, vilket återspeglar en stigande medelarbetstid i dessa verksamheter. förväntas den kommunalt finansierade sysselsättningen och de kommunalt finansierade arbetade timmarna öka i snabb takt, vilket leder till att kommunsektorns andel av sysselsättningen respektive det totala antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökar. I kommunalt finansierade verksamheter är graden av deltidsarbete högre än i andra verk- samheter i ekonomin. Detta innebär att de kommunalt finansierade verksamheternas andel av det totala antalet arbetade timmar är lägre än dessa verksamheters andel av den totala syssel- sättningen. Diagram 10.8 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar Procent av total sysselsättning respektive totalt arbetade timmar i ekonomin Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Sysselsättning i kommunalt finansierad verksamhet Arbetade timmar i kommunalt finansierad verksamhet Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Genom att sätta den kommunalt finansierade sysselsättningen och antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklats. Den kommunalt finansierade sysselsättningen per invånare minskade påtagligt 2007–2010, men har ökat på nytt, särskilt 2015 (se diagram 10.9). har antalet arbetade timmar i kommunalt finansierad verksamhet per invånare ökat trendmässigt. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 10.9 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . De som söker asyl i räknas in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller , även om de till viss del är brukare av välfärdstjänster. I och med det stora antalet asylsökande är sysselsättningen och de arbetade timmarna per 1 000 invånare därmed troligen något överskattade i närtid. Källor: , och egna beräkningar. 10.6Kommunsektorns tillgångar och skulder Kommunernas och landstingens balansräkningar visar den finansiella ställningen och ger en bild av vilka tillgångar som kommunerna respektive landstingen förfogar över och hur dessa tillgångar har finansierats. Kommunsektorns tillgångar utgörs framför allt av anläggningstillgångar, bl.a. mark, bygg- nader, gator, vägar samt vatten- och avloppsnät. Övriga tillgångar är främst omsättningstillgångar som utgörs av förråd, lager, kortfristiga ford- ringar och placeringar samt kapital i kassa eller bank. Kommunsektorns totala tillgångar uppgick till 2015, vilket motsvarar en ökning om jämfört med (se tabell 10.6). Det var en något högre ökningstakt än genomsnittet –2015, som uppgick till . När det gäller värderingen av kommunala anläggningstillgångar är det viktigt att beakta att dessa enligt kommunala redo- visningsprinciper inte värderas till marknads- värdet. Det är i stället det historiska anskaff- ningsvärdet som ligger till grund för värderingen. Det innebär att tillgångar redovisas till utgiften vid anskaffningstillfället (anskaffningsvärdet), med avdrag för årliga avskrivningar och even- tuella nedskrivningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 10.6 Kommunsektorns balansräkning Summa eget kapital, Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Kommunsektorns totala skulder utgörs av avsättningar till bl.a. pensioner samt lång- och kortfristiga skulder. En stor del av de långfristiga skulderna utgörs av lån som vidareutlånats till kommunägda företag. Kommunsektorns skulder uppgick till 2015, vilket var en ökning jämfört med . De långfristiga skulderna, som till utgjordes av lån i banker och kreditinstitut , ökade . I genomsnitt ökade skulderna 2011–2015. De långfristiga skulderna har ökat förhållandevis snabbt . Detta beror på ökade investeringsutgifter, vilket i sin tur förklarar det ökade värdet på anläggningstill- gångarna. Soliditet är ett nyckeltal som anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital, och är ett mått på det långsiktiga finansiella utrymmet. Att ha en hög soliditet är positivt och ökar möjligheterna att hantera framtida konjunkturnedgångar samt att investera och öka upplåningen. minskade soliditeten enligt balansräkningen för kommunsektorn som helhet från till . Soliditeten för kommunsektorn kan också redovisas inklusive hela pensionsförpliktelsen, dvs. inklusive den del av pensionerna som tjänats in och som redovisas som en ansvars- förbindelse (se tabell 10.6). Inklusive pensions- förpliktelser intjänade , uppgick soliditeten för kommun- sektorn som helhet. Det var en ökning jämfört med . Den pensionsskuld som redovisas som en ansvars- förbindelse minskade , vilket bidrog till att soliditeten förbättrades (se diagram 10.10). Diagram 10.10 Soliditet inklusive samtliga pensions- förpliktelser Källa: Statisitiska centralbyrån. Skulderna i kommunsektorn förväntas öka Kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden ingår i den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden. var kommunsektorns andel av den offentliga sektorns bruttoskuld , vilket kan jämföras med 1994. Staten har en väsentligt högre skuld än kommunsektorn. har dock statens skuld som andel av BNP minskat, medan kommunsektorns andel har ökat. landstingens skuld ökat från av BNP till . beräknas kommunsektorns skuld fortsätta öka, till av BNP. Investeringarna väntas fortsätta vara höga i sektorn, som ränteläget är fortsatt lågt, vilket ökar incitamenten att låna på kapitalmarknaden. 10.7Jämförelse med ekonomiska vårproposition Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) har kom- munsektorns finansiella sparande reviderats marginellt, med ned till -2015–2020 (se tabell 10.7). Inkomsterna från skatt på arbete har revi- derats ned, främst till följd av ett preliminärt taxeringsutfall, reviderade pensionsinkomster och en något svagare utveckling av lönesumman. De högre statsbidragen 2017 beror främst på förslaget i denna proposition om högre generella statsbidrag . Åren därefter är stats- bidragen betydligt lägre, främst på grund av nedreviderade prognoser för antalet asylsökande och omläggningen av ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga. På utgiftssidan har den kommunala kon- sumtionen anpassats till de lägre inkomsterna och har därmed reviderats ned markant –2020. Investeringsutgifterna har reviderats upp hela prognosperioden till följd av nya investeringsplaner från kommuner och landsting. Upprevideringen av investeringarna påverkar det finansiella sparandet, men inte det ekonomiska resultatet, som har reviderats upp med 1–. Jämfört med prognosen i vårpropositionen har den kommunfinansierade sysselsättningen reviderats upp med 4 000–7 000 personer . –2020 har sysselsättningen reviderats ned med 10 000– 22 000 personer. Den lägre prognosen för sysselsättningen för den senare perioden beror främst på en lägre prognos för antalet asylsökande. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 10.7 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Källor: och egna beräkningar. Statens investeringar och finansiella befogenheter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 11 Statens investeringar och finansiella befogenheter –Statens samlade investeringar, exklusive investeringar i forskning och utveckling, beräknas uppgå till 2017. Investeringsvolymen ökar därefter successivt för att uppgå till 2020. –Den totala låneramen för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet föreslås uppgå till 2017, vilket innebär att låneramen är oförändrad jämfört med den beslutade ramen . –Den totala kreditramen för rörelsekapital föreslås uppgå till 2017, vilket är en ökning med jämfört med den beslutade ramen . Investeringsplanen baseras på ett nytt regelverk för investerings- planering. Syftet är att ge en samlad bild av de planerade totala investeringarna i staten för de kommande fyra budgetåren. I sammanställningen tas såväl samhälls- investeringar som investeringar som används i statens egen verksamhet upp. Med samhälls- investeringar avses investeringar i vägar och järnvägar, försvarsmateriel och krisberedskap, fastigheter och markanläggningar samt affärs- verkens investeringar i elförsörjning, flygtrafik- ledning och sjöfart. För dessa investeringar presenterar regeringen investeringsplaner under respektive utgiftsområde. Med investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet avses investeringar som finansieras med den låneram som beslutar om samlat för alla myndigheter (se avsnitt 11.2). Beräkningarna av investeringarna i statens egen verksamhet baseras på myndigheternas budget- –föreslår regeringen beställnings- underlag. För dessa investeringar presenteras bemyndiganden som uppgår till inte någon investeringsplan. , vilket är en ökning 11.1En samlad investeringsplan för staten I detta avsnitt presenterar regeringen en fullständig investeringsplan för staten i enlighet med vad regeringen utlovade i budget- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 11.1 Investeringsplan för staten Anskaffning och utveckling av nya Elförsörjning, flygtrafikledning och sjöfart (affärsverk)4 Varav investeringar i anläggningstillgångar Särskilda låneramar i RGK (nyupplåning) Lån i RGK för statens egen verksamhet Medfinansiering/förskott avseende Egna medel (affärsverk) Summa finansiering av nyanskaffning Elförsörjning, flygtrafikledning och sjöfart Varav investeringar i anläggningstillgångar Särskilda låneramar i RGK (nyupplåning) Egna medel (affärsverk) Summa finansiering av vidmakthållande Summa investeringar i nyanskaffning och Summa varav investeringar i Statens investeringar i forskning6 Summa statens investeringar inklusive P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 2 Investeringar hos Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och Socialstyr elsen. 3Investeringar hos , , och . 4Investeringar hos , och . svenska kraftnäts investeri ngar i elförsörjning svarar för merparten av beloppet. 5 Investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet so m finansieras med lån i enligt 7 kap. 1 § budgetlagen. Omfattar i princip alla statliga myndigheter. 6 Beräkningarna baseras på vissa antaganden. För anslagsfinansierad forskning baseras beräkningen på utfallet för anslagsmed el som användes till forskning. Motsvarande andelar har applicerats på de beräknade anslagen för 2016−2020. För bidragsfinansierad forskning har utfallet 201 5 antagits gälla även . uppgår investeringsbeloppet till . Det är beräknat utifrån de statliga anslagen för forskning 2016 som enligt S tatistiska centralbyråns beräkningar uppgår till .