prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — 1.rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, 2.omsättning av sådana konstverk som avses i 9 a kap. 5 §, och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, 3.import av sådana konstverk, samlarföremål och antikviteter som avses i 9 a kap. 5–7 §§, 4.omsättning, unionsinternt förvärv och import av sådana livsmedel som avses i artikel 2 i och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, med undantag för a) annat vatten som avses i artikel 6 i rådets direktiv /83/EG av om kvaliteten på dricksvatten, ändrat genom och rådets förordning (EG) nr 1882/2003, än sådant vatten som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning, b) spritdrycker, vin och starköl, b) spritdrycker, vin och starköl, 5. omsättning av restaurang- och 5. omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del av tjänsten som avser den del av tjänsten som avser spritdrycker, vin och starköl. spritdrycker, vin och starköl, och tramp- eller vevanordning, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1.omsättning, unionsinternt förvärv och import av följande varor, om inte annat följer av 3 kap. 13 och 14 §§, under förutsättning att varorna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam: – böcker, broschyrer, häften och liknande alster, även i form av enstaka blad, – tidningar och tidskrifter, – bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, – musiknoter, samt – kartor, inbegripet atlaser, väggkartor och topografiska kartor, 2.omsättning, unionsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 5, 6, 7 eller 10 samt annan omsättning än för egen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 verksamhet, unionsinternt förvärv och import av program och kataloger för verksamhet som avses i 3 kap. 18 §, allt under förutsättning att programmen och katalogerna inte helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam, 3.omsättning av radiotidningar samt omsättning, unionsinternt förvärv och import av kassettidningar, om inte annat följer av 3 kap. 17 §, och av kassetter eller något annat tekniskt medium som återger en uppläsning av innehållet i en vara som omfattas av 1, 4.omsättning, unionsinternt förvärv och import av en vara som genom teckenspråk, punktskrift eller annan sådan särskild metod gör skrift eller annan information tillgänglig särskilt för läshandikappade, om inte annat följer av 3 kap. 4 §, 5.tillträde till konserter, cirkus-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar, 6.tjänster som avses i 3 kap. 11 § 2 och 4 om verksamheten inte bedrivs av och inte heller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna, 7.tillträde till och förevisning av djurparker, 8.upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter som omfattas av 1, 4 eller 5 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, dock inte när det är fråga om fotografier, reklamalster, system och program för automatisk databehandling eller film, videogram eller annan jämförlig upptagning som avser information, 9.upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk, 10.omsättning av tjänster inom idrottsområdet som anges i 3 kap. 11 a § första stycket och som inte undantas från skatteplikt enligt andra stycket samma paragraf, och 11.personbefordran utom sådan befordran där resemomentet är av underordnad betydelse. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 3.21Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § tullagen (2016:253) ska ha följande lydelse. betala annan skatt än tull vid import betala annan skatt än tull vid import eller införsel till det svenska eller införsel till det svenska – lagen (1972:266) om – lagen (1972:266) annonser och reklam, annonser och reklam, (1994:200), (1994:200), – lagen (1994:1563) om – lagen (1994:1563) om – lagen (1994:1564) om alkohol- – lagen (1994:1564) om alkohol- – lagen (1994:1776) om skatt på – lagen (1994:1776) om skatt på – lagen (2016:000) kemikalier i viss elektronik. Skatt som avses i första stycket ska fastställas och betalas enligt det förfarande som gäller för tull, om inte något annat föreskrivits. Om det i beskattningsunderlaget för sådan skatt ska ingå tullvärde, tull eller motsvarande avgift som fastställts i annan valuta, ska sådant underlag omräknas till svensk valuta efter den kurs som enligt tullagstiftningen gällde den dag då tullvärdet fastställdes. Denna lag träder i kraft . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 3.22Förslag till lag om ändring i lagen (2016:506) om ändring i lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 6 a kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för lydelsen enligt lagen (2016:506) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:506 Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. eller dess inre fysikaliska c) i annat avses i a eller b, då bränslet i en och samma som bränsle för upp- 2.Förbrukning i tåg eller annat spårbundet färd- medel 3.Förbrukning i skepp, när skeppet inte används 2 kap. 1 § första P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 2 kap. 1 § första 2 kap. 9 § eller fiskelicens 2 kap. 1 § första som inte är begränsad till fiskelagen (1993:787), när a) luftfartyg, (KN-nr 2710 19 (KN-nr 2710 11 andra produkter för vilka skatteplikt har inträtt för avses i 2 kap. 1 § följer av tidigare punkter, avses i 2 kap. 1 § a) i en 1 § lagen (2004:1199) om P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av avses i 2 kap. 1 § punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av avses i 2 kap. 1 § sodapannor eller i lut- avses i 2 kap. 1 § samhet för drift av andra 16.Förbrukning i processer för fram- ställning av andra mineraliska ämnen än metaller under förutsättning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar förändras kemiskt eller dess inre fysikaliska P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 punkter, förbrukning för avses i 2 kap. 1 § 1 § lagen om handel med Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. som bränsle för upp- eller dess inre fysikaliska c) i annat fall avses i a eller b, då bränslet i en och samma P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 uppvärmning och för annat ändamål än som motorbränsle eller bränsle för uppvärmning 2.Förbrukning i tåg eller annat spårbundet färd- medel 3.Förbrukning i skepp, när skeppet inte används för privat ändamål 4.Förbrukning i båt för vilken medgivande lämnats enligt 2 kap. 9 § eller för vilken fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787), när båten inte används för privat ändamål 2 kap. 1 § första 2 kap. 1 § första 2 kap. 1 § första stycket 3 b a) luftfartyg, (KN-nr 2710 19 b) luftfartygsmotorer i (KN-nr 2710 11 andra produkter för vilka skatteplikt har inträtt för avses i 2 kap. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av 1 § lagen (2004:1199) om punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av sodapannor eller i lut- samhet för drift av andra P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 eller dess inre fysikaliska punkter, förbrukning för en anläggning för vilken överlämnas enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 4 Den makroekonomiska utvecklingen –Konjunkturåterhämtningen i världen fort- satte under inledningen av 2016, även om den globala BNP-tillväxten var måttlig. Tillväxten i världen bedöms stiga något 2017. –Svensk ekonomi växte snabbt 2015, både i en historisk jämförelse och i förhållande till jämförbara länder. BNP-tillväxten väntas bli hög även 2016. Konjunkturläget bedöms vara i det närmaste balanserat och de kom- mande åren präglas av en mer normal till- växttakt. –Arbetslösheten har minskat tydligt och väntas fortsätta att minska till 2017. –Inflationen har varit låg , trots att penningpolitiken har varit expan- siv. Den underliggande inflationen har dock stigit trendmässigt . Inflationen förväntas fortsätta att stiga 2017, bl.a. på grund av att ett högre resursutnyttjande bedöms medföra ett större utrymme för företagen att höja sina priser. –Osäkerheten om den makroekonomiska utvecklingen är stor. Utvecklingen kan bli svagare än i prognosen om exempelvis till- växten i euroområdet bromsar in. Sanno- likheten för att tillväxten bromsar in bedöms ha ökat efter att befolkning röstade för att lämna EU. Den ekonomiska utvecklingen kan även bli starkare än i prognosen. Exempelvis är utvecklingen i och många andra fram- växande ekonomier svårbedömd. kare tillväxt i de framväxande ekonomierna skulle leda till en högre svensk export- tillväxt. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i världen . I prognosen har information som fanns tillgänglig fram t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler samt regeringens föreslagna och aviserade reformer i denna proposition. Denna proposition innehåller budgetförslag . Tyngdpunkten i framställningen har därför lagts på prognosen fram . Ut- vecklingen 2018–2020 redovisas i ett separat delavsnitt. I avsnittet beskrivs några av de särskilt osäkra faktorer som omgärdar prognosen, två alter- scenarier och jämförelser med andra bedömares prognoser. Avsnittet innehåller även en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. I bilaga 2 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 4.1Utvecklingen i omvärlden hållandevis låg 2016 och 2017. Fortsatt konjunkturåterhämtning i världen Konjunkturåterhämtningen i världen fortsatte under inledningen av 2016, även om den globala BNP-tillväxten har fortsatt att vara måttlig. Befolkningen i röstade för att landet ska lämna EU, och det fanns före omröstningen farhågor om att ett sådant resultat skulle kunna påverka den globala BNP- tillväxten. Spridningseffekterna föreföll dock vara begränsade. Den sammanvägda BNP‐tillväxten i de länder som är viktiga för transaktioner med omvärlden (KIX) bedöms bli högre 2017 än 2015 och 2016 (se diagram 4.1 och tabell 4.1). Den högre tillväxten i omvärlden bidrar till en starkare utveckling av den internationella handeln. Diagram 4.1 BNP-tillväxten i världen Årlig procentuell förändring, prognos Anm.: BNP-tillväxt viktad med svenska handelsvikter för de länder som ingår i växel- kursindex, KIX. Källor: Macrobond, och egna beräkningar. Något dämpad tillväxt i avancerade ekonomier penningpolitik, som till viss del redan har avi- serats av , samt en mer expansiv finanspolitik och svagare växelkurs väntas dämpa inbromsningen något. De finansiella marknaderna hade i stora drag stabiliserats sedan de initiala reaktionerna efter folkomröstningen. Vidare tydde flera förtroendeindikatorer på att spridningen till andra ekonomier dittills varit begränsad. Därmed bedöms tillväxten i övriga länder påverkas betydligt mindre än i . BNP-tillväxten i euroområdet tilltog under inledningen av 2016. Tillväxten är dock fort- farande ojämnt fördelad. Medan ekonomi stärktes hade italiensk ekonomi en fortsatt svag utveckling. En starkare investe- ringsutveckling, understödd av en expansiv penningpolitik och en något expansiv finans- politik förväntas framöver. Även de låga energi- och råvarupriserna understödjer återhämtningen. Osäkerheten efter den brittiska folkomröst- ningen bedöms dock dämpa tillväxten något . Tillväxten 2017 bedöms fortsätta i samma takt som 2016. Arbetslösheten förväntas bli fortsatt hög och inflationen låg. Tillväxten i den amerikanska ekonomin saktade ned under inledningen av 2016. Ut- vecklingen förklaras delvis av minskade lager, vilket talar för en ökad produktion framöver. Hushållens konsumtion har fortsatt växa i god takt, vilket tillsammans med starka arbets- marknadssiffror talar för en starkare utveckling och . Utmaningar för framväxande ekonomier Den ekonomiska utvecklingen stärktes något i många länder under inledningen av 2016. Till- växten väntas dock framöver att vara relativt dämpad i de avancerade ekonomierna. Resultatet i den brittiska folkomröstningen följdes initialt av stora rörelser på de internationella börserna, fallande statsobli- gationsräntor och en kraftig försvagning av pundet. Indikatorer tyder på att konsument- och företagsförtroendet i har fallit sedan folkomröstningen. Tillväxten i Stor- bedöms på grund av den finansiella oron och det sviktande förtroendet bli för- Den politiska ledningen i har uttalat mål om en mer hållbar ekonomisk tillväxt. Tillväxten ska i högre grad drivas av konsumtion, från att tidigare ha dominerats av export och investe- ringar. Osäkerheten om huruvida kommer att lyckas med en sådan omställning, utan en betydande inbromsning i sin ekonomi, utgör en risk för den världsekonomiska utvecklingen. Osäkerheten har lett till oro på de finansiella marknaderna, bl.a. en kraftig ökning av kapital- utflöden från . Utflödena har dock dämpats under inledningen av 2016 och en svagare investeringsutveckling i tillverknings- industrin har delvis vägts upp av stigande offent- liga infrastrukturinvesteringar. Utsikterna för den kinesiska ekonomin har därmed förbättrats något, vilket understötts av expansiv finans- och penningpolitik. Priserna på flera viktiga råvaror sjönk kraftigt . De lägre råvarupriserna har drastiskt minskat exportintäkterna och därmed tyngt utvecklingen i många råvaruproducerande länder, framför allt i framväxande ekonomier som och . Priserna på många råvaror har stigit . De högre priserna bidrar till att tillväxten i de framväxande ekonomierna stärks 2016 och 2017. Svag utveckling i grannländerna I likhet med de flesta övriga europeiska länder stärktes BNP-tillväxten något i såväl som i under inledningen av 2016. Flertalet förtroendeindikatorer pekar på att BNP fort- sätter att växa i ungefär samma takt de kommande kvartalen. Investeringar i oljesektorn ger ett stort bidrag till den norska tillväxten. Trots att oljepriset har stigit är det fortfarande på en förhållandevis låg nivå. Investeringarna väntas därför minska även 2017, vilket dämpar den ekonomiska utvecklingen. Oljeprisfallet har bidragit till att den norska kronan tappat i värde , även om en viss förstärkning har skett . Kronförsvagningen gynnar andra sektorer som är utsatta för inter- nationell konkurrens. Men försvagningen har även bidragit till en högre inflation, vilket i sin tur dämpat den inhemska konsumtionen. BNP- utvecklingen för det norska fastlandet bedöms därför vara förhållandevis dämpad 2016 och 2017. Den ekonomiska utvecklingen i har varit svag , delvis på grund av minskad extern efterfrågan från viktiga export- marknader som och euroområdet. Kostnadsläget i har länge varit högre än i konkurrerande länder, vilket också har påverkat exportmöjligheterna negativt. Tillväxten i finsk ekonomi väntas stiga något 2016 och 2017, men bedöms bli fortsatt låg. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 4.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -3,7 -0,8 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden –2015, om inte annat anges. Perioden är vald utifrån tillgängligheten i data för de svenska nationalräkenskaperna. 2Genomsnittet är beräknat –2015. 3BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 4Genomsnittet är beräknat –2015. 5BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP -vikter enligt . 6BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikes- handel med olika länder. 7Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 8Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 9Konsumentprisindex (KPI). 10Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. Genomsnittet är beräknat –2015. 11USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 12Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Inflationen i världen stiger Prisutvecklingen i stora delar av världen är svag och i flera länder ligger inflationen nära noll. I de avancerade ekonomierna har lägre energipriser pressat ned inflationen 2015 och inledningen av 2016. Inflationen i de framväxande ekonomierna har stigit som en följd av kraftigt försvagade växelkurser i många länder. En uppgång i in- flationstakten väntas i de avancerade ekonomi- erna 2016, då råvarupriserna inte längre dämpar prisutvecklingen. På bedöms in- flationen i många avancerade ekonomier endast P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 långsamt närma sig centralbankernas inflations- mål, eftersom löneutvecklingen förväntas bli fortsatt svag. Undantaget är där försvagningen av pundet medför att inflationen förväntas överstiga inflationsmålet 2017. I ligger den underliggande inflationen för närva- rande nära inflationsmålet och stigande löner indikerar en högre inflation framöver. Den fort- satta återhämtningen i den amerikanska ekono- min medverkar till att fler styrräntehöjningar är att vänta 2016 och 2017. 4.2Utvecklingen i och 2017 Hög men avtagande BNP-tillväxt Efter att svensk ekonomi växt snabbt 2015 bedöms konjunkturläget vara i det närmaste balanserat. BNP-tillväxten bedöms bli relativt hög även 2016, främst till följd av en stark in- hemsk efterfrågan (se diagram 4.2). med hög tillväxttakt väntas BNP växa något långsammare 2017 (se tabell 4.2). En bidragande faktor till detta är att investeringarna ökar i en långsammare takt. Diagram 4.2 Bidrag till BNP-tillväxten Procentuell förändring respektive procentenheter, prognos Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga delar. Källor: och egna beräkningar. Hushållens konsumtion ökar stadigt Hushållens konsumtion har varit en viktig driv- kraft för BNP-tillväxten , och så var även fallet . Flera faktorer tyder på en fortsatt hög kon- sumtionstillväxt framöver. Utvecklingen gynnas av låga räntor, en stark ökning av sysselsätt- ningen, en stadigt ökande disponibel inkomst och ett i utgångsläget högt hushållssparande, vilket skapar utrymme för en fortsatt hög tillväxt av konsumtionen. Hushållen är dessutom fortfa- rande enligt konjunktur- barometer förhållandevis optimistiska i sin bedömning av den egna ekonomiska situationen . Införandet av kravet på amorteringar på nya bostadslån innebär en mot- verkande kraft när det gäller tillväxten av hus- hållens konsumtion och väntas därför ha en viss dämpande effekt på utvecklingen. Procentuell förändring om inte annat anges Mdkr 2015, om inte annat anges -0,2 -0,5 -0,9 Anm.: Fasta priser, referensår 2015. 1Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Tillväxten i den offentliga konsumtionen upp- gick till 2015, vilket var den högsta tillväxttakten . Den statliga kon- sumtionen växte starkt, men tillväxttakten var ännu högre i kommunsektorn. Den kommunala konsumtionen bedöms öka starkt även 2016 och 2017. Behovet av kom- munala tjänster påverkas i hög grad av den demografiska utvecklingen med fler barn och äldre i befolkningen, samt av en stadig befolkningsökning och ett stort antal asyl- sökande. Regeringens tidigare satsningar inom vård, skola och omsorg bidrar också till konsumtionstillväxten . Kommunsektorn tillförs dessutom 10 miljarder i höjt generellt statsbidrag , vilket ytterligare bidrar till denna utveckling. Den statliga konsumtionen påverkas i hög grad av det stora antalet asylsökande 2015. Den statliga konsumtionen bedöms därför fortsätta att utvecklas starkt 2016, för att därefter öka i en långsammare takt 2017 eftersom Migrations- verkets kostnader för mottagande av asyl- sökande minskar. Stora investeringar i bostäder och offentlig sektor De fasta bruttoinvesteringarna fortsatte att växa under inledningen av 2016. Främst växte tjänste- sektorns investeringar, där bostadsinvesteringar- nas andel har ökat (se diagram 4.3). Inom industrin var tillväxten däremot svagare. En förklaring till detta kan vara att industri- företagens behov av investeringar var förhållan- devis små , efter att ha legat på en mycket hög nivå . Diagram 4.3 Investeringar inom tjänstesektorn Anm.: Fasta priser, säsongsrensade data. Efter två starka år väntas investeringstillväxten stegvis avta inom näringslivet. Industrin bedöms kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande investeringsökningar. Bostadsin- vesteringarna, som tidigare gett stora bidrag till den starka investeringstillväxten, väntas fortsätta att öka, men i en lägre takt i och med att resurs- utnyttjandet inom byggsektorn blir mer ansträngt. De offentliga investeringarna bedöms växa i en hög takt 2016 och 2017, främst i kommun- sektorn. Kommunernas och landstingens in- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 vesteringsplaner, och den starka ökningen av investeringar , tyder på fortsatt stark tillväxt. Utvecklingen drivs av den demografiska utvecklingen samt av att äldre infrastruktur och byggnader behöver ersättas. Sammantaget väntas de totala investeringarna 2016 fortsätta att växa i en högre takt än genom- snittet , och därefter i en lägre takt 2017. Exporttillväxten stiger något 2017 Exporten var svag efter en mycket stark utveckling , då tog exportandelar på världsmarknaden. Tjänste- exporten ökade då kraftigt, främst drivet av en stark utveckling av forsknings- och utvecklings- tjänster. Det bedöms ha varit en tillfällig utveckling. På grund av de tillfälliga effekterna 2015, minskade tjänsteexporten under inled- ningen av 2016. Den har sedan återhämtat sig något. Även varuexporten utvecklades starkt 2015, till stor del på grund av ökad export av motorfordon. Varuexporten minskade dock . Tillväxten i omvärlden bedöms stiga något 2017 och bidra till en högre efterfrågetillväxt för svenska varor och tjänster, och därmed en ökad exporttillväxt (se tabell 4.1 och tabell 4.2). Nettoexporten väntas bli negativ 2016, eftersom exportutvecklingen försvagas som importen ökar. Även 2017 bedöms netto- exportens bidrag till BNP bli lägre än genom- snittet eftersom en ökad inhemsk efterfrågan bidrar till ökad import. Efter flera kvartal med stark produktionsökning i näringslivet var utvecklingen dämpad. Det förklaras framför allt av att produktionen inom industrin minskade. Enligt förtroendeindikatorer, t.ex. konfidensindikatorn för näringslivet i Konjunkturbarometern, är läget i ekonomin starkare än normalt, vilket indikerar att den svaga produktionsutvecklingen var tillfällig. Även produktiviteten utvecklades svagt . Det svaga utfallet bidrar till att produktivitetstillväxten bedöms avta 2016 jämfört med föregående år. Produktivitets- tillväxten förväntas därefter avta ytterligare något 2017 i takt med att BNP-tillväxten blir långsammare, som tillväxten av antalet arbetade timmar är fortsatt hög (se tabell 4.3). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Bortsett från den starka utvecklingen , har produktivitetstillväxten varit dämpad sedan finanskrisen (se diagram 4.4). Diagram 4.4 Produktivitet, arbetade timmar och produktion i näringslivet Procentuell förändring, prognos Anm.: Kalenderkorrigerade värden. Källa: och egna beräkningar. Stark utveckling på arbetsmarknaden