prop · H4031d11 · 2016-09-20 00:00:00 — ISF har granskat förekomsten av avslag i sjukpenningärenden med utgångspunkt i individernas födelseland.12 Granskningen visar att lägst andel avslag avser inrikes födda medan avslagen är mest förekommande för personer födda i , och samt söder om . En svag förankring på arbetsmarknaden bedöms öka risken för avslag på ansökan om sjukpenning. Personer som kommit till från de ovan nämnda delarna av världen har i större utsträckning sämre arbetsmarknadsförankring. Vad gäller sjukpenningärenden har antalet omprövningar ökat minskning. Antalet inkomna ärenden var 2015 i nivå med antalet , ca 7 000 ärenden. Ändringsfrekvensen är dock oförändrad jämfört med . Antalet överklaganden i domstol har varit relativt . minskade överklagandena kraftigt . Uppgifter tyder på ett ökande antal överklaganden. Vad beträffar ändringsfrekvensen så har den minskat . Även för sjukersättning har antalet inkomna omprövningar ökat , däremot har ändringsfrekvensen minskat från till . Vad gäller antalet överklaganden i domstol har detta minskat något för sjuk- och aktivitetsersättning . 12 Nekad sjukpenning för inrikes och utrikes födda (Inspektionen för socialförsäkringen 2016:5). kvensen har minskat desto mer, från 2015. Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen samarbetar i syfte att vidta insatser som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Insatserna ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. Myndigheternas samarbete består av två delar; gemensam kartläggning av individens förutsättningar och behov samt aktiva insatser för att stödja individens övergång eller återgång till arbete. har ca 18 500 gemensamma kartläggningar genomförts, vilket är en ökning med jämfört med . Av kartläggningarna har genomförts under första årets sjukskrivning och har genomförts mellan dag 365 och 800. Resterande kartläggningar har genomförts ännu senare i sjukfallen, som en delförberedelse för programmet arbetslivsintroduktion. påbörjade ca 12 500 personer aktiva insatser, varav kvinnor och män, vilket är i princip jämfört med , ca 2 200 av dessa var unga med aktivitetsersättning. av de personer som har avslutat arbetslivsinriktad insats är i arbete eller utbildning efter avslutad insats. Bland unga med aktivitetsersättning är motsvarande andel . deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program eller är öppet arbetslösa. av de personer som har avslutat arbetsförberedande insats är i arbete eller utbildning efter avslutad insats. –har ca 2 900 gemensamma kartläggningar genomförts, vilket är närmare en halvering jämfört med . och Arbetsförmedlingen anser att en förklaring är att ökade försäkringsmässighet påverkar myndighetens bedömning av försäkrades behov av samordnad arbetslivsinriktad rehabilitering. Detta innebär enligt Arbetsförmedlingen att fler personer hänvisas direkt till myndigheten. En annan förklaring bedöms vara att den bortre tidsgränsen har tagits bort, vilket innebär att det inte längre genomförs gemensamma kartläggningar som övergång till pro- Enligt är det för tidigt att bedöma hur antalet gemensamma kartläggningar kommer att se ut under återstoden av 2016.13 anger att myndigheten arbetar intensivt för att öka antalet gemensamma kartläggningar. Samordnade rehabiliteringsinsatser genom samordningsförbund Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Behovet av samordning är ofta tydligt för personer med en sammansatt problematik som till exempel olika former av fysiska eller psykiska besvär i kombination med arbetsmarknadsmässiga eller sociala problem. Många av de individer som Arbetsförmedlingen och arbetar med, inte minst unga med aktivitetsersättning och långtidssjukskrivna, kan ha behov av sådana samordnade insatser. Som en del av regeringens åtgärdsprogram har de statliga medlen till samordningsförbunden ökats för att förstärka stödet till långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. Det finns samordningsförbund i samtliga landsting. Förbunden varierar i storlek, från enkommunsförbund till förbund på länsnivå. har förberedelser pågått för att bilda nya förbund eller för att nya kommuner ska ansluta sig till befintliga förbund. fanns det 83 samordningsförbund som omfattar 244 av 290 kommuner. Drygt hälften av samordningsförbundens insatser utgörs av rehabiliteringsinsatser till individer, medan knappt hälften utgörs av strukturövergripande insatser som avser att förbättra samverkan mellan myndigheterna.14 Av de personer som omfattas av samordningsförbundens rehabiliteringsinsatser visar uppföljning att en majoritet är unga mellan . Av dem som avslutade en insats är det av deltagarna 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 som arbetar eller studerar i någon omfattning direkt efter insatsen, av kvinnorna och av männen. Därutöver har registrerats som aktivt arbetssökande på Arbetsförmedlingen efter avslutad insats. Av alla individer som haft aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga , är det (ca 1 700 personer) som deltagit i en insats finansierad av samordningsförbund. Av dessa har gått vidare till arbete eller studier efter avslutad insats.15 bedömer att det nuvarande utbudet av insatser inte motsvarar de behov som finns för individer med aktivitetsersättning. Framförallt bedömer att det saknas insatser för unga som står långt från arbetsmarknaden. bedömer att samordningsförbundens insatser fyller en viktig funktion när det gäller att aktivera unga med aktivitetsersättning.16 drar liknande slutsatser i en analys av samordningsförbundens insatser för unga med aktivitetsersättning. Resultaten i denna analys indikerar att de som deltagit i insatser finansierade av samordningsförbunden får fler insatser och närmar sig arbetsmarknaden i något större utsträckning än de som inte deltagit i insatser finansierade av samordningsförbunden.17 Hälso- och sjukvårdens insatser Hälso- och sjukvården är en nyckelaktör för att främja hälsa och förebygga ohälsa och därmed bidra till en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Hälso- och sjukvården är också ett av utvecklingsområdena i regeringens åtgärdsprogram. För att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen ges landstingen stimulansmedel genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Även överenskommelserna om insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar m.m. (s.k. Kronikersatsningen) och stöd till riktade insatser inom 13Förstärkt stöd för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitetsersättning (och Arbetsförmedlingen 2016). 14Åtgärder för att förstärka stödet till långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning i samverkan genom samordningsförbund (och Arbetsförmedlingen 2016). 15Uppföljning av finansiell samordning (2016). 16Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? (, RiR 2015:7). 17Samordningsförbunden och unga med aktivitetsersättning. En uppföljning av insatser finansierade av med aktivitetsersättning (, Socialförsäkringsrapport 2016:4). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 området psykisk ohälsa (PRIO-satsningen) är viktiga för att utveckla hälso- och sjukvården. En skillnad mot tidigare PRIO-handlingsplaner är att regeringens nya strategi även omfattar förebyggande och främjande insatser för att motverka lindrig och måttlig psykisk ohälsa, dvs. de diagnoser som ökar mest bland sjukskrivna. ingick staten överenskommelser med SKL om en rehabiliteringsgaranti. Huvudsyftet med rehabiliteringsgarantin har varit att ge utökade möjligheter till medicinsk rehabilitering för personer med icke specifika rygg- och nackbesvär, samt lindrig och medelsvår psykisk ohälsa, dvs. diagnosgrupper som står för en merpart av sjukskrivningarna. har i två rapporter riktat kritik mot rehabiliteringsgarantin, bland annat avseende den höga detaljeringsgraden i överenskommelsen.18 har också framfört att det saknas fokus på att aktivt främja återgång i arbete i de behandlingar som finansieras med medel från rehabiliteringsgarantin. uppföljning av förekomsten av kontakter med arbetsgivaren inom rehabiliteringsgarantin ger en liknande bild. har regeringen genomfört en översyn av rehabiliteringsgarantin. I översynen har regeringen tagit del av de granskningar och utvärderingar som gjorts. En slutsats från översynen är att rehabiliteringsgarantin har påverkat vårdens förutsättningar på ett sätt som inte är önskvärt och den förväntade effekten på sjukfrånvaron har uteblivit. Mot denna bakgrund har rehabiliteringsgarantin avvecklats . Landstingen ges dock fortsatta stimulansmedel för behandlingar av psykisk ohälsa och långvarig smärta. Till skillnad från rehabiliteringsgarantin lämnas dessa medel utan någon detaljstyrning och ingår i överenskommelsen om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). har staten och SKL ingått överenskommelser för att stimulera landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen, den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Överenskommelserna har omfattat . De åtgärder som har vidtagits inom ramen för dessa överenskommelser har bidragit till att stärka vårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Ledningsnivåerna inom hälso- och sjukvården bedöms i större utsträckning dels se sjukskrivning som en del av vård och behandling, dels följa upp arbetet.19 Genom överenskommelserna har landstingen bl.a. utvecklat en funktion för koordinering, s.k. rehabiliteringskoordinator, som syftar till att underlätta för patienten att återgå i eller vara kvar i arbete. Funktionen är relativit etablerad inom primärvården, men finns även inom delar av specialistvården. En pågående utvärdering indikerar att koordinatorsfunktionens insatser bidrar till minskad sjukskrivning, återgång i arbete och ökad livskvalitet för berörda patienter.20 Genom överenskommelserna utvecklas även elektroniskt informationsutbyte mellan hälso- och sjukvården och i syfte att effektivisera hanteringen och öka kvaliteten på läkarintygen. slöts en ny överenskommelse mellan staten och SKL ”En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess: Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016” (dnr S2015/08163/SF). Den överenskommelsen omfattar totalt då även medlen från den tidigare rehabiliteringsgarantin numer ingår i överenskommelsen. har staten och SKL ingått överenskommelser om att ge ersättning till landsting som utför fördjupade medicinska utredningar efter beställning från . 18 Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (, RiR 2014:20) och Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner (, RiR 2015:19). 19Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning (, 2013). 20Ökad arbetsförmåga genom modell med rehabiliteringskoordinator (, 2016). överenskommelsen kan beställa särskilt läkarutlåtande (SLU) som ska baseras på antingen enbart en läkares utredning eller på teambaserad medicinsk utredning (TMU) som, förutom undersökning av läkare, innehåller inslag av flera kompetenser inom hälso- och sjukvården. Den andra överenskommelsen reglerar pilotverksamheten i sju landsting för aktivitetsförmågeutredningar (AFU). Regeringen har i åtgärdsprogrammet lyft fram behovet av ökad och mer enhetlig användning av försäkringsmedicinska utredningar. Vad beträffar användningen av försäkringsmedicinska utredningar har de använts i ökande utsträckning, från ca 4 700 beställningar till 5 900 . Prognosen för antalet beställningar av utredningar indikerar en fortsatt ökning. Arbetsgivaren har en central roll vad avser att förebygga sjukfrånvaro och i fråga om anställdas rehabilitering vid sjukdom. Arbetsgivaren ska se till att det i verksamheten finns en på lämpligt sätt organiserad verksamhet för arbetsanpassning och rehabilitering och ska även svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för att ge möjlighet att köpa arbetsplatsnära stödinsatser till anställda i syfte att förebygga sjukfrånvaro respektive att vid sjukfrånvaro underlätta arbetstagarens återgång i arbete. Med en arbetsplatsnära stödinsats avses en utredande insats för en arbetstagare som har eller riskerar att få en nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller skada samt att initiera åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete. Stödinsatsen kan anordnas av företagshälsovården eller annan anordnare med likvärdig kompetens. Bidraget syftar till att underlätta för arbetsgivaren att ta sitt rehabiliteringsansvar och ska stödja arbetsgivaren att vidta tidiga och anpassade åtgärder. genomför informationsinsatser för att sprida kunskaper om stödet. Drygt 760 arbetsgivare ansökte om bidraget 2015 och ungefär 16 700 arbetsplatsnära stödinsatser har genomförts. Knappt två tredjedelar av insatserna har getts till kvinnor. Det är framför allt kommunala arbetsgivare som har använt sig av bidraget. Något mindre än hälften av totalsumman av utbetalda bidrag har gått till denna 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sektor, ca en tredjedel till företag och organisationer, till landsting och till statliga myndigheter. De kommunala och landstingskommunala sektorerna har högst andel kvinnor som mottagare av insatserna, . Bland företag och organisationer har en majoritet () av insatserna riktats till män. Det är viktigt att arbetsgivaren får det stöd som behövs för att de ska kunna vidta de insatser som krävs på arbetsplatserna för att sjukskrivna anställda ska kunna återgå i arbete. Regeringen har, som en del av åtgärdsprogrammet gett i uppdrag att utvärdera det arbetsplatsnära stödet och lämna förslag på hur det kan utvecklas för att ytterligare förebygga sjukfrånvaro och främja återgång i arbete. har dessutom fått i uppdrag att utveckla det stöd som myndigheten kan ge till arbetsgivare vid anställdas sjukskrivning samt utveckla kommunikationen med om arbetsgivarnas ansvar enligt socialförsäkringsbalken och arbetsmiljölagen. I en delredovisning från (S2015/07796/SF) uppger myndigheten att man påbörjat ett utvecklingsarbete för att identifiera arbetsgivare med hög sjukfrånvaro som kan behöva stöd och att stödet i högre utsträckning ska anpassas utifrån arbetsgivares olika behov, med fokus på att arbetsgivaren ska ta sitt anpassnings- och rehabiliteringsansvar. Vidare har en ny nationell handlingsplan för samarbete mellan och tagits fram. Behovet av ökade kunskaper En kunskapsöversikt över det vetenskapliga underlaget för vilka åtgärder som mest effektivt underlättar återgång i arbete efter en sjukskrivning har tagits fram av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte).21 Av den framgår det tydligt att arbetsplatsen måste vara involverad för att en medarbetare som varit sjukskriven för psykisk ohälsa ska komma tillbaka i arbetet på ett bra sätt, oavsett vad orsak till sjukskrivningen varit. 21 Rehabilitering och samordning – ett regeringsuppdrag om att utvärdera, sammanställa och analysera resultat från forskningsprogrammet (S2014/5621/SF). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 vilka specifika insatser som är mest effektiva, exakt när de bör sättas in och när de förväntas ge bäst resultat fick dock inget klart svar i de granskade analyserna. Mot bakgrund av de kunskapsbrister som litteraturstudien visar har regeringen inom ramen för åtgärdsprogrammet tagit initiativ till en forskningssatsning inom området. Syftet är att öka kunskaperna om vilka faktorer och åtgärder inom hälso- och sjukvård, i samarbete/kontakt med arbetsgivare eller Arbetsförmedlingen, som bidrar till att sjukskrivna personer återgår i arbete. Den målgrupp som avses är sjukskrivna till följd av psykiska sjukdomar eller tillstånd och smärttillstånd. finns det avsatta för forskningssatsningen. De avsatta medlen kommer att utlysas av Forte (dnr S2016/03613/SF). I anslutning till utlysningen har fått i uppdrag att fastställa ett mått för återgång i arbete. ekonomi har stabiliserats påtagligt , främst som en följd av de medel som regeringen tillsköt i budgetpropositionen , men även till följd av interna prioriteringar vid myndigheten. befinner sig nu dock i ett läge med ökade volymer inom ett antal förmåner, som personalomsättningen är hög och har ökat. Resultaten inom flera områden är goda, såsom exempelvis barn och familj samt nyanlända. Däremot är resultaten inom sjukförsäkringen och assistansersättningen otillräckliga. Vid utgången av 2015 tog fram en ny strategisk inriktning som innebär att myndigheten arbetar för en mer rättssäker och effektiv socialförsäkring och förvaltning. ledning har även tagit fram sex strategiska initiativ för att förtydliga myndighetens mest prioriterade områden. Initiativen handlar bland annat om att minska sjuktalen både i samhället och internt på myndigheten, motverka det brottsliga nyttjandet av assistansersättningen samt i högre utsträckning arbeta för en ökad effekthemtagning i utvecklingsverksamheten. har infört en modell för systematisk kvalitetsutveckling för 27 förmåner och ärendeslag. Arbetet har gjort det möjligt för myndigheten att uttala sig om kvaliteten i verksamheten. För majoriteten av förmånerna har kvaliteten utvecklats positivt med kortare handläggningstider, exempelvis inom tillfällig föräldrapenning och etableringsförmånerna. Servicen har förbättrats genom utveckling av e-tjänster och automatiseringsgraden ökar kontinuerligt. Dessa resultat kan vara en bidragande orsak till att medborgarna är mer nöjda med myndigheten. Nöjd kund-index har ökat kraftigt från 59 till 65 . Brister i den rättsliga kvaliteten finns för sjukersättning, sjukpenning och assistansersättning. Eftersom utbetalningen av dessa tre förmåner utgör nästan hälften av myndighetens försäkringsutgifter bedömer att den samlade kvaliteten i handläggningen inte är tillfredsställande. Mot bakgrund av de brister som har identifierats i myndighetens sjukförsäkringshandläggning har myndigheten fått en permanent resursförstärkning om i syfte att stärka handläggningen . De tilldelade medlen har kompletterats med det tidigare nämnda uppdraget till att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess (dnr S2015/07316/SF). Vidare har haft stora problem med tillgänglighet och väntetid i telefon. Myndigheten har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen och viss förbättring av tillgänglighet kan ses. arbetar kontinuerligt med att minska felaktiga utbetalningar och göra kontrollarbetet mer effektivt. Utvecklingen går åt rätt håll. Det totala antalet kontrollutredningar minskade jämfört med föregående år som andelen som lett till åtgärd ökade, vilket kan vara ett resultat av effektivare kontrollsystem. har i regleringsbrevet fått ett tillskott på för att stärka det allmänna ombudet och ombudets kansli. Resursförstärkningen syftar framförallt till att utifrån behovet av prejudikat driva fram fler vägledande domar inom områden där bedömningsutrymmet i de enskilda fallen är stort liksom där besluten har påtagliga ekonomiska konsekvenser för enskilda och det allmänna. Sjukfrånvaron hos medarbetare vid myndigheten fortsätter att stiga, och fler upplever en ansträngd arbetssituation och hög arbetsbelastning. arbetar för att bromsa ökningen i sjukfrånvaro genom tidiga insatser, rehabiliteringsarbete och större fokus på hållbarhet och hälsa. Att minska den interna sjukfrånvaron är också ett av de strategiska initiativ som myndigheten ska bedriva . Könsfördelningen vid myndigheten är ojämn, och kvinnor är fortfarande underrepresenterade på chefspositioner i förhållande till den totala könsfördelningen. Kompetensförsörjningen inom framförallt sjukförsäkringsområdet och kundcenter har varit problematisk . Personalomsättningen ökade från totalt på myndigheten. vidtar vissa åtgärder i syfte att stärka det arbetsgivarpolitiska ansvaret. I syfte att behålla och utveckla medarbetare har utvecklat ett utvecklingscenter där medarbetare som känner behov av att byta inriktning kan få stöd. Ett liknande center finns även för chefer. har vidtagit många åtgärder inom ramen för regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter, JiM. En handlingsplan –2018 har tagits fram med mål och aktiviteter för myndighetens jämställdhetsarbete. Målen handlar om att ska motverka osakliga könsskillnader i handläggning, bemötande och beslut, främja ett jämställt nyttjande av socialförsäkringen samt bidra till att motverka mäns våld mot kvinnor. Mer konkret har analyserat könsskillnader inom t.ex. sjukförsäkringen och konstaterat att det finns skillnader, men att myndigheten behöver göra en djupare analys för att avgöra om skillnaderna är osakliga. För att kunna säkerställa likvärdig kvalitet i handläggning och beslut för kvinnor och män har ett arbete med att jämställdhetsintegrera kvalitetsutvecklingsmodellen påbörjats. Myndigheten har även utvecklat en utbildning om mäns våld mot kvinnor och tagit fram ett metodstöd till handläggare för att kunna identifiera om våld är en orsak till sjukskrivning. Metodstödet är nu en del av den ordinarie processen inom sjukförsäkringen och ska även im- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 plementeras inom funktionshinderförmånerna. I en enkätstudie som myndigheten genomfört visar resultaten på att handläggare inom sjukförsäkringen i ca 150 ärenden har identifierat att kvinnor har varit utsatta för våld i nära relationer . Arbete med de funktionhinderspolitiska målen har –2015, i enlighet med regeringens strategi för genomförande av funktionshinderpolitiken, haft i uppdrag att arbeta för genomförande av ett antal delmål inom sitt verksamhetsområde. bedömer i slutrapporteringen av uppdraget att delmålen om likformighet och tillgänglighet är uppfyllt respektive uppfyllt till stora delar, medan delmålet om delaktighet inte bedöms uppfyllt. Det är av alla personer med aktivitetsersättning som går vidare till studier och siffran är ungefär densamma för personer som går vidare till arbete. har höjt ambitionsnivån och ökat takten i sitt arbete, vilket Myndigheten för delaktighet har uppmärksammat genom att ge Försäkringskassan utmärkelsen . Utmärkelsen ges till den myndighet som tagit störst kliv framåt i arbetet för att alla, oavsett funktionsförmåga, ska kunna vara delaktiga i samhället. Det ökade antalet nyanlända personer innebär ett ökat tryck på socialförsäkringen och därmed verksamhet. Det handlar om ökade volymer inom bl.a. barnbidrag, bostadsbidrag och etableringsförmånerna samt fastställande av försäkringstillhörighet. De ökade volymerna ställer även ökade krav på samverkan myndigheter emellan. Arbetsförmedlingen, och för att förenkla processen för nyanlända i deras myndighetskontakter har fortsatt . På fyra orter har samverkan mellan myndigheterna möjliggjort för nyanlända att träffa representanter för flera myndigheter vid samma tillfälle. Detta har enligt den utvärdering som gjorts varit positiv, dels genom att nyanlända upplever större trygghet och kontroll över sin egen situation, dels genom att etableringsprocessen kan påbörjas snabbare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Myndigheten Inspektionen för socialförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringens (ISF) granskningar fokuserar i huvudsak på den verksamhet som bedrivs av och . ISF:s rapporter innehåller ibland rekommendationer till myndigheterna, som syftar till att bidra till att myndigheternas verksamheter ska kunna utvecklas. I och svar till regeringen med anledning av ISF:s rapporter, redovisar myndigheterna vanligtvis vilka åtgärder de har vidtagit eller avser att vidta med anledning av resultaten i granskningarna.