prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EU ............... 1.1Information till och överläggning och samråd med DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR ALLMÄNNA 2020-strategin och den europeiska terminen ...................... Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning – 3.2Europeiska terminen för stärkt ekonomisk nationella reformprogram 2015 ......................... Samarbets- och verifikationsmekanismen ........................ (fYROM) ..................................................... EU:s finansiella stöd till västra och ......... för och andra makroregionala Förslag till reform av unionsrättsakten om val till Interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning................................ Delegerade akter och genomförandeakter (kommittéförfarande) ...................................................................... Kärnsäkerhet och strålskydd ........................................................... DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN ..................... Utrikes- och säkerhetspolitik .......................................................... EU:s utrikestjänst och EU:s roll som global aktör............ Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken......... Externa aspekter av migration .......................................... EU som aktör i FN ........................................................... Respekten för mänskliga rättigheter i världen ................ Nedrustning och icke-spridning....................................... 13 Den gemensamma handelspolitiken............................................... EU:s regionala ...................och bilaterala handelspolitik Regionala och bilaterala frihandelsavtal EU:s arbete .......................med ansvarsfullt företagande Övriga handelspolitiska ........................................frågor Kommissionens handelsstrategi ”Handel 14 EU som global utvecklingsaktör .................................................... .............för jämställdhet 2016–2020 14.3Agenda för förändring och dess betydelse för EU:s EU:s arbete för mänskliga rättigheter och demokrati ...... 14.5EU:s humanitära bistånd och EUs roll som 14.6Förhandlingar om och antagande av 2030-agendan för hållbar utveckling och en ny agenda för 15 EU:s bilaterala och regionala förbindelser ..................................... Samarbete mellan EU och EFTA-länderna ..................... Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra ............... EU:s samarbete med och ............. EU:s samarbete med några De ekonomiska partnerskapsavtalen ............... DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR ............... Ekonomi och finans ........................................................................ Den offentligfinansiella krisen ......................................... Medlemsstater som fått stabilitetsstöd............. Ekonomisk styrning och samordning ............................... Stabilitets- och tillväxtpakten .......................... De allmänna ekonomiska riktlinjerna .............. Ekonomiska och monetära unionen................................ Reformering av den ekonomiska och Initiativ för att främja investeringar ............................... EU i G20 ........................................................................ Förordning om förmedlingsavgifter ............. Förordning om information som åtföljer överföringar av medel................................... Förordningen om strukturreformer av Förordning om värdepappersfinansiering ..... Förordning om referensvärden ..................... Revidering av prospektdirektivet.................. Förordning om europeiska långsiktiga Ett omarbetat direktiv om Skatt på finansiella transaktioner Administrativt samarbete i fråga om Förhandling om EU:s årsbudget 2015 EU - avgift och återflöde 19.3Ändrad EU:s budgetförordning p.g.a. nytt EU- direktiv om upphandling................................................ 20 Skydd av EU:s finansiella intressen ............................................. 20.1Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten............. Genomförandet av budget .............. Genomförandet av budget .............. Hantering och användning av EU-medel i ....... DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR............................. 22 Civilrättsligt samarbete ................................................................. Ett reviderat småmålsförfarande..................................... Rådsarbetsgruppen .........för civilrätt (allmänna frågor) Makars och ............partners förmögenhetsförhållanden Gemensam ..........................................europeisk köplag Fri rörlighet .............................för officiella handlingar 23 Polissamarbete, straffrättsligt ..........samarbete och tullsamarbete Rättsliga åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande Statistik om brott, trygghet och åtgärder Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa Utbyte av DNA - uppgifter m.m Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Tillgång till informationssystemen för viseringar och fingeravtryck från asylsökande i brottsbekämpande syfte Förhandlingar med om ett Schengenfrågor .........................inklusive gränskontroll Paket om smart gränsförvaltning Förslag om en europeisk gräns - och Förslag om ändring i kodex om Skydd av EU:s finansiella intressen Processuella .....rättigheter för misstänkta och tilltalade 24 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet En europeisk migrationsagenda..................................... Gemensamt europeiskt asylsystem ................................ Återvändande och migrationsströmmar......................... Migration i de yttre förbindelserna ................................ EU:s övergripande strategi för migration Toppmöte om migration och ...... Migration och utveckling.............................. 25 Grundläggande rättigheter och medborgarskap ........................... Reformen av EU:s dataskyddsreglering ........................ EU:s stadga om grundläggande rättigheter .................... 26 Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor .................. Asyl-, migrations- och integrationsfonden .................... Fonden för inre säkerhet ................................................ Instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar................................... Instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt Programmet för rättsliga frågor ..................................... 26.4Programmet rättigheter, jämlikhet och DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD...................................................... Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden ..... Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor ................................ Paket om arbetskraftens rörlighet .................................. 28.2Förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv drogs Rådsslutsatser inom arbetsmiljöområdet ....................... Europeiskt forum om odeklarerat arbete ....................... återinträde på arbetsmarknaden ..................................... Förordning om europeiskt nätverk för Fond för europeiskt bistånd till dem som har det Rådsslutssatser om könsskillnader i pensioner............... Direktiv om sjöfolk ........................................................ 29 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering ................................ Arbetet mot diskriminering ............................................ Hälso- och sjukvård........................................................ DEL 7 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR .................................... 31 Den inre marknadens utveckling................................................... Inremarknadsstrategin för varor och tjänster .................. En strategi för en inre digital marknad i ............. Inremarknadsakterna I och II.......................................... Den inre marknadens funktionssätt ................................ Solvit – instrument för att lösa Resultattavlan för den inre marknaden – statistik på nätet ............................................. Redovisnings- och revisionsfrågor ................................. 32 Fri rörlighet för varor .................................................................... Det harmoniserade varuområdet..................................... Det icke-harmoniserade varuområdet............................. Förordning om administrativt samarbete på tull- och Direktiv om tullrättsliga överträdelser och sanktioner ... Protokollet för att eliminera olaglig handel med Det enhetliga patentsystemet .......................................... Översynen av EU:s varumärkessystem .......................... Förordning om portabilitet och ett meddelande om Ett digitalt och en blomstrande inre marknad .... Den digitala omvandlingen av den europeiska Maximering av det europeiska mervärdet och Tillståndet för den europeiska stålindustrin.................... Bättre lagstiftning inom EU ........................................... Konkurrens och statsstöd............................................... Paketresor och sammanlänkade researrangemang......... Forskning och innovation............................................................. Öppen och dataintensiv forskning ................................. för innovation och teknik ............. Ordförandeskap i EUREKA .......................................... Den europeiska rymdpolitiken ..................................................... 37.1Direktiv om spridning av jordobservationsdata från satelliter för kommersiella ändamål .............................. DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH ENERGI........................ Frågor som rör flera transportslag ................................. Infrastruktur för alternativa bränslen ............ Förordningen om färdskrivare ...................... Vägfordons mått och vikt ............................. om trafiksäkerhetsrelaterade brott ................ Tekniska föreskrifter för fartyg i Den integrerade havspolitiken ....................................... Det gemensamma luftrummet....................... Översyn av flygpassagerares rättigheter ....... Politiken för informationssamhället ............................................. 40.1Europeisk inre marknad för elektronisk Direktiv om nät- och informationssäkerhet ................... Tillgänglighet till myndigheters webbplatser ................ Internetpolitik och internets förvaltning ........................ 40.6Interoperabilitet mellan medlemsstaternas offentliga 41.1Strategi för en energiunion med en framåtblickande 41.2Styrningssystemet för Energiunionen inklusive 41.4Utsläpp orsakade av indirekt förändrad markanvändning (ILUC) ................................................ 41.5Meddelanden om en ny energimarknadsdesign och DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL ........................... 42 Den gemensamma jordbrukspolitiken........................................... Utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan .......... Genomförande av den gemensamma Förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken...... 42.4Kommissionens åtgärder med anledning av situationen på jordbruksmarknaderna............................. 43 Den gemensamma fiskeripolitiken................................................ 43.1Reform och genomförande av den gemensamma EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland................... 43.3Fastställande av fiskemöjligheter i för 43.4Flerårig förvaltningsplan för torsk, sill och skarpsill i 43.6Förslag om upprättande av autonoma tullkvoter för vissa fiskeriprodukter 2016–2018 .................................. 44 Livsmedel, djur och växter............................................................ Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel ...... 44.2Möjligheter att begränsa eller förbjuda användning av godkända GMO som foder och livsmedel i det Förordning om nya livsmedel......................................... Ursprungsmärkning av kött ............................................ DEL 10 MILJÖ ................................................................................... 45 Horisontella frågor ....................................................................... 45.1Miljöanpassning av europeiska terminen och Cirkulär ekonomi och EU:s avfallspaket ....................... 46 Klimat och luft ............................................................................. EU:s system för handel med utsläppsrätter ................... Utsläppskrav från fordon (Euro 5/6) ............................. Strängare miljökrav för arbetsmaskiner......................... 47 Naturresurser och biologisk mångfald ......................................... 47.1Halvtidsöversyn av för biologisk 48.1Reglering av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter – RoHS-direktivet ..................... 48.4Ministerinitiativ för stärkt kemikaliekontroll – DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR OCH IDROTT ... Mål för yrkesutbildningen ............................................. 49.3Program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) .................................................................... 49.4Deklaration om demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning.................... Rådsslutsatser om elever som lämnar skolan .... 49.6Rådsslutsatser om förskoleverksamhet och primär 50.1Rådsslutsatser om socioekonomiska utmaningar för Rådsslutsatser om förstärkt ungdomsarbete .................. Arbetsplan för ungdomsfrågor....................................... 50.5Resolution om ungdomar och demokratiska 51 Kultur, medier och idrott.............................................................. Kreativa 2014–2020.......................................... Ett för medborgarna 2014–2020 ....................... DEL 12 EU:S INSTITUTIONER ...................................................... Genomförande av direktiv ............................. Öppenhet och insyn ........................................................ Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid och tribunalen Bilaga 2 avslutade och pågående överträdelseärenden ..... Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stött .................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE har varit ett dramatiskt år för EU och samarbetet har ställts inför har viktiga framsteg gjorts och det reguljära förhandlingsarbetet fortsatt som vanligt. varit den överskuggande frågan med 60 miljoner människor på flykt i världen, varav över en miljon har sökt asyl i EU. Detta har medfört stora utmaningar för EU både praktiskt och politiskt. Den oroliga omvärlden, med flyktingsituationen och konflikter både i EU:s södra och östra grannskap, har understrukit vikten av en mer aktiv och sammanhållen utrikespolitik för att bidra till ökad fred och säkerhet i närområdet. Terroristattackerna i har satt ytterligare fokus på EU:s Vid det internationella klimatmötet i (COP 21) nåddes en historisk överenskommelse om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal där EU var pådrivande. återhämtningen i har fortsatt och de sociala frågorna har också fått ett ökat fokus i EU-arbetet. EU visade politisk handlingskraft när hölls kvar i eurosamarbetet trots den mycket besvärliga ekonomiska och finansiella situationen. präglats av reformkrav på EU inför den kommande folkomröstningen om medlemskapet. De stora flykting- och migrationsströmmarna har inneburit en utmaning för asyl- och mottagningssystemen i ett flertal medlems- stater och satt ljuset på humanitära frågor. Frågorna har diskuterats vid ett stort antal ordinarie och extrainsatta möten i rådet och Europeiska presenterade kommissionen ett meddelande om en europeisk migrationsagenda som innehåller åtgärder på kort, medellång och lång sikt på stora delar av migrationsområdet och som har legat till grund för enades om att inrätta en tillfällig mekanism baserad på frivilliga åtaganden från medlems- staterna för omfördelning av 40 000 asylsökande från två av de mest utsatta länderna (och ). Man kom också överens om s.k. vidarebosättning av 20 000 personer som befinner sig utanför EU och är i behov av skydd. Vid samma möte bestämdes att upprätta mottagnings- center s.k. hotspots för registrering av asylsökande så att de sedan ska kunna omfördelas till andra EU-länder, men endast ett fåtal har etablerades en EU-styrka för att förhindra fler drunkningsolyckor och bekämpa människosmugglare i södra delen fattade rådet ett uppföljande beslut om en tillfällig mekanism för omfördelning av ytterligare 120 000 asylsökande varav 66 000 från och och resterande platser för senare fördelning. Genomförandet av omfördelningar i enlighet med mekanismen har dock gått långsamt. presenterade även ett förslag till en permanent omfördelningsmekanism mellan medlemsstaterna som kan aktiveras vid kriser, och diskussionerna om denna kommer att fortsätta . uppmanade rådet att skyndsamt behandla kommissionens presenterade förslag om en europeisk gräns- och kustbevakning med syfte att få till stånd en bättre kontroll av EU:s yttre gränser. har tagit ett mycket stort ansvar för hanteringen av Mottagningssituationen i har dock blivit ohållbar och regeringen har argumenterat kraftfullt för att fler medlemsstater måste ta ett större ansvar för att ta emot människor på Regeringen har också understrukit vikten av att mottagandet sker på ett sådant sätt att fundamentala principer som asylrätt, mänskliga rättigheter och internationell rätt respekteras. har flyktingkrisen och konflikterna i södra och östra grannskapet, särskilt i /och , präglat det Den 11–ägde ett toppmöte mellan EU-länderna och en stor grupp rum i . mötet antogs en deklaration och en handlingsplan som syftar till att fördjupa samarbetet mellan EU och de afrikanska länderna för att få till stånd en bättre hantering av migrationsflödena och ett ökat skydd för de mest utsatta migranterna. En högnivåkonferens om västra med berörda länder ägde rum där en deklaration antogs om åtgärder för att stärka kapaciteten hos länderna i området för att hantera migrations-/flyktingsituationen. I uttalandet från mötet godkändes en handlingsplan med åtgärder från sida på migrationsområdet som EU gjorde politiska och ekonomiska åtaganden framför allt i form av en stödfacilitet på och att Regeringen anser att det är viktigt med fortsatt stöd och solidaritet till länderna på västra och att utvidgningsprocessen är det bästa sättet att åstadkomma detta. Regeringen har välkomnat ambitionshöjningen i relationen med , men har betonat vikten av att EU är bestämt i kritiken när det gäller mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Inbördeskriget i fortsätter att orsaka ett mycket stort antal döds- offer och flyktingar. EU har uttryckt oro för att konflikten inte bara allvarligt påverkar , utan även dess grann- länder, och har intensifierat de diplomatiska ansträngningarna till stöd för en politisk lösning. har aggression mot , inklusive den olagliga annekteringen av och Sevastopol, fortsatt. EU har kraftigt fördömt agerande, och de olika former av sanktioner som EU:s medlemsstater införde har förlängts. Regeringen har aktivt deltagit i EU:s arbete med att bemöta agerande och nå en diplomatisk lösning på konflikten i Efter terroristattentaten i har diskussionerna om EU:s säkerhetsarbete intensifierats. ett särskilt uttalande om stärkande av åtgärder för att säkerställa allmänhetens säkerhet, motverka radikalisering och främja tolerans och icke-diskriminering samt samarbeta med internationella Efter terroristattentaten antog rådet slutsatser som bekräftade betydelsen av de tidigare aviserade åtgärderna. antog rådet också slutsatser om åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande extremism och presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om bekämpande av terrorism. Regeringen har drivit vikten av genomförande av beslutade åtgärder och verkat för att åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism har fått ett ökat fokus. Vid rådet för allmänna frågor hölls den första årliga dialogen i rådet i syfte att förbättra den gemensamma förståelsen av efterlevnaden av rättsstatens principer i EU på temat Rättsstatsprincipen i digitaliseringens tid. Arbetet för att värna mänskliga rättigheter och rätts- staten är en prioritet för regeringen. Regeringen har verkat för en åter- kommande dialog i rådet, parallellt med kommissionens ansvar som väktare av fördragen och för tillämpning av ramverket som inrättades 2014. Efter valsegern annonserade premiärminister den omtalade folkomröstningen om framtida relation till EU. Folkomröstningen ska äga rum före utgången av 2017 och föregås av en överenskommelse om reformer av EU. presenterade sitt önskemål om en rättsligt bindande överenskommelse inom fyra områden: ekonomisk styrning (relationen mellan euroländer och icke-euroländer), konkurrenskraft och tillväxt, institutionella frågor samt fri rörlighet för EU-medborgare. är en viktig partner för i EU-samarbetet och regeringens utgångspunkt är att landet ska förbli medlem i EU. värnar regeringen om ett väl fungerande EU vars grundläggande principer inte får urvattnas. Världens länder enades vid klimatmötet COP21 i om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal. Avtalet innebär bl.a. att den globala uppvärmningen ska hållas väl under två grader och att man ska sträva efter att begränsa den till samt att länder successivt ska skärpa sina åtaganden. COP21 föregicks av ett gediget förberedelsearbete inom EU och slutsatser antogs vid Miljö- och Ekofin-råden som gav EU ett mandat att vara pådrivande för ett ambitiöst och långsiktigt hållbart avtal. I EU-arbetet har regeringen fått gehör för att en återkommande översyn av ländernas åtaganden ska skrivas in i avtalet och att alla länder som har utlovat stöd till Gröna klimatfonden ska omvandla sina löften till juridiskt bindande avtal. har verkat för att den globala överenskommelsen ska vara rättsligt bindande, rättvis, omfatta alla länder och innehålla ambitiösa utsläppsminskningar. Utfallet är en bra kompromiss utifrån förhandlingsläget. presenterade kommissionen en strategi för energiunionen som består av fem dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. ställde sig bakom strategin inklusive de fem dimensionerna. Regeringen verkar för att energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Regeringen har framgångsrikt drivit att alla fem dimensioner, och inte bara försörjningstrygghet, ska prioriteras. Den ekonomiska och finansiella situationen i fortsätter att förbättras och återhämtningen går in på sitt tredje år. Tillväxten är dock låg och återhämtningen långsam jämfört med tidigare erfarenheter, särskilt inom euroområdet. Arbetslösheten minskar långsamt och i olika 2015/16:115 takt mellan medlemsstaterna. I vissa länder är arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten fortsatt mycket hög. Den ekonomiska krisen i fortsatte . Efter valet tillträdde en ny koalitionsregering ledd av Syriza som inte var beredd att genomföra de åtgärder som krävdes för att få fortsatt stöd.