prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt och forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Upplupna kostnader redovisas för tjänster som utförts och för varor som leverats men faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats ut. redovisar en ökning av upplupna kostnader med . De största ökningarna avser upplupna kostnader för placering av barn med , ersättning för ensamkommande barn med , sjuk- och hälsovård med samt upplupna kostnader för hyror och tolkersättningar med . största poster under upplupna kostnader gäller investeringar i vägar och järnvägar med och för drift och underhåll av vägar och järnvägar med . Andra stora poster är upplupna kostnader för markinlösen på och upplupna utgiftsräntor på . redovisar bl.a. upplupna kostnader för vård inom EU, tandvård och andra försäkringskostnader på . Posten har minskat med , vilket till största delen förklaras av att vissa länder när det gäller EU-vård har övergått till att fakturera faktiska kostnader i stället för schablonbelopp. redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft med vilket är en minskning med då fakturering avseende december tidigarelagts jämfört med föregående år. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Universitet och högskolor redovisar oförbru- kade bidragsmedel främst för finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. Oförbrukade bidrag hos är huvudsakligen förskott från på . redovisar bidrag från mark- ägare till investeringar, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. Oförbrukade inomstatliga bidrag elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . Det är framför allt utomstatliga oförbrukade bidrag som har ökat. Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade medel som vanligtvis är forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högsta oförbrukade inomstatliga bidraget vid utgången av 2015. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor. redovisade och av det totala beloppet. Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . I tabellen nedan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskatt- ningar om förväntad förbrukningstakt. Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Rådet för Europeiska socialfonden i redovisar medel från och integrationsfonden. förutbetalda intäkter gäller i huvudsak pågående arbeten. Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de skatter som betalats in och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättande av årsredovisningen för staten. När en minskning av förutbetalda intäkter redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är högre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgifts- eller uppdragsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs (alla hos ) Garantier om tillförsel av kapital Garantier som ställts ut av andra Summa garantiåtaganden som redovisas , , och hanterar de statliga garanti- åtagandena. beskriver garanti- verksamheten närmare i särskilt underlag. Garantiåtagandena delas upp i två delar: garantier där myndigheterna inte gör avsättning för förluster och garantier där myndigheterna gör avsättning för förluster. Inom linjen tas de garantier som myndigheterna inte gör någon avsättning för upp. Dessa beskrivs nedan. Garantiförbindelser för insättningsgarantin redovisas per . För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Insättningsgarantin skyddar insättningar på konto upp till ett belopp på per person och institut, vilket motsvarade strax . De garanterade insättningarna uppgick till , vilket var en ökning med . Bankgarantierna är det garantiprogram som beslutades och som gav banker, bostadsinstitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att träffa avtal med staten om garantier för en del av sin upplåning. Programmet stängdes för nyteckning och utestående garantier har därför minskat successivt och avslutats . Garantikapital är medlemsåtaganden i nio internationella finansieringsinstitut som består av inbetalt kapital och garantikapital. Garanti- kapitalet innebär att staten förbinder sig att under vissa omständigheter skjuta till ett bestämt kapitalbelopp till instituten. Åtagandet uppgår till . Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Avsättningarna för förluster uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör garantier. Avsättningarna kommenteras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättning inte görs och de åtaganden för vilka avsättning görs. Totalsumman för garantiåtaganden avviker från vad som redovisas i avsnitt 5, tabell 5.1, då åtaganden på i Luftfarts- verkets årsredovisning inte redovisats som ett garantiåtagande utan som övriga ansvars- förbindelser. Garantiåtaganden för vilka avsättning ej görs redovisade inom linjen (enligt Garantier för vilka avsättning görs - redovisas ej inom linjen Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Summa garantiåtaganden för vilka Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balans- räkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som inte är garantiförbindelser. () redovisar ansvarsförbindelser för bundna offerter i garantiverksamheten. Dessa är bindande för EKN då garantitagare träffat avtal med sina Ansvarsförbindelserna tas upp vid sidan av de garantiförbindelser som redovisas i not 54 och som avser utfärdade garantier. ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansierings- institut. redovisar ansvarsför- bindelser för statliga utställningsgarantier. Vid utgången av 2015 fanns 24 utställda garantier. redovisar delar av utfästelserna för antastbara pensionsförmåner som ansvarsförbindelser. Kriminalvården redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler, i beloppet ingår även projekteringsgarantier. , , , , , och redovisar också ansvars- förbindelser för hyrda lokaler. geologiska undersökning har ansvarsförbindelser som rör sanering av förorenade områden. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44 Övriga avsättningar). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. Dessa utgifter är dock osäkra till både tidpunkt och belopp och har därför inte angivits med något belopp här. post består av antastbara pensionsförpliktelser. belopp är borgensåtagande till dotterföretag och pensions- åtaganden till dotter- och intresseföretag. redovisar flera åtaganden som inte beräknats med belopp. Det innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . har för statens räkning förbundit sig att när så erfordras lämna villkorat aktieägartillskott till svensk-danska broförbindelsen för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Slutligen finns en kapital- täckningsgaranti till som i första hand belastar Riksgälds- kontorets garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter ökade med jämfört med föregående år och är lägre än skatte- intäkter enligt resultaträkningen. Det beror på förändringar av fordringar och skulder i både skatter som redovisas av och periodiseringsposter vid redovisningen av skatteintäkter i årsredovisningen för staten. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt. Se vidare not 1 Skatteintäkter. Avgifter och andra ersättningar Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar ökade med vilket huvudsakligen beror på ökade utdelningar från hel- och delägda företag. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden och utdelningarna därmed inte redovisas i resultaträkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. 2014 minskade utdelningarna kraftigt och utdel- ningarna 2015 innebär en återhämtning närmare tidigare års nivå. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Se vidare not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar. Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar och skulder Utbetalningar av transfereringar ökade med vilket är mer än vad kost- nader för transfereringar ökade enligt resultat- räkningen. Det beror på att avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån inte medför några betalningar. Det beror också på förändringar av fordringar och skulder i periodiseringsposter vid redovisningen av kostnader för transfereringar i årsredovisningen för staten. Vid periodiseringen av kostnader för transfereringar tas upplupna eller förutbetalda kostnader upp för de transfereringar som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt. för förändringar av fordringar och skulder är större än föregående år beroende på flera tidigareläggningar av utbetal- ningar av bidrag, se vidare under redovisnings- principer och tilläggsupplysningar. Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort. Ökningen av avsättningar avser i allt väsentligt ökade avsättningar för förväntade förluster i garantiverksamheten samt statens tjänstepensioner (se not 43 och 44). Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Realisationsförlus- terna avser främst utrangeringar av beredskaps- inventarier vid Försvarsmakten. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksam- het ökade kassaflödet med ca . Förändringar av både omsättnings- tillgångar och skulder minskade kraftigt beroende på stora effekter av repotransaktioner . Förändringen av skulder 2015 gäller i första hand effekten av affärsdagsredovisning, se Övriga kortfristiga skulder i not 48. Förändring av fordringar och skulder avseende skatter redovisas under not 56, förändring som rör transfereringar i not 58 och förändring av poster som tillhör statsskulds- förvaltningen redovisas under not 65. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en ökning med . Årets största investeringar avsåg Kärnavfalls- fondens nettoinvesteringar i bostadsobligationer med . I övrigt ingår kapitaltillskott till European Spallation Source med samt investeringar i obligationer vid och . Materiella investeringar uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , en ökning med från föregående år (se not 24). Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en minskning med . Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , en ökning med . Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar har minskat kraftigt beroende på att gjorde stora bytesaffärer med mark som övertagits från Ersättningsmark i . Övriga investeringar uppgår till vilket är en minskning med . Det är framför allt Svenska kraftnäts nätinvesteringar som har minskat med jämfört med föregående år. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till vilket är något högre än föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos Försäkrings- kassan med , Försvars- makten med och Skatte- verket med . CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en ökning med . Amorteringarna till CSN ökade med . nyutlåning avser framför allt omsättning av lånet till som uppgår till exklusive orealiserade valutaförändringar. har minskat med framför allt på grund av att lånet till amorterades i sin helhet 2014. Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med jämfört med föregående år. Räntenettot för statens upplåning har förbättrats med jämfört med föregående år. Avgår realisationsvinst vid försäljning Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). Marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. medför inte några betalningar och tas därför bort. Realisations- vinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Föränd- ringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 2 respektive . 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett underskott på 33 mil- jarder kronor 2015. Det innebär att budget- underskottet minskade med jämfört med , då budgeten visade ett under- skott på . Statens lånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden ökade från 2014 till 2015, dvs. Normalt följer förändringen av statsskulden ungefär utfallet för statens budget. Att budget- underskottet var betydligt högre än stats- skuldens förändring 2015 beror bl.a. på att placerade tillgångar var mindre vid utgången av 2015 än vid utgången av 2014. Statsskulden i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar. Statsskulden från är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndig- heters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters inne- hav av statspapper uppgick till 2015 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet är Insättningsgarantifondens och Kärnavfalls- fondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensions- systemet elimineras inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsolide- rade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen för staten. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2015 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflations- kompensation för realobligationer. Att stats- skulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivat- instrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som Riksgälds- kontoret ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s förordning nr 479/2009 av om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördra- get om upprättandet av Europeiska gemen- skapen (Maastrichtskulden). Undantag görs för skulden till premiepensionssystemet. Den skulden ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. Detsamma gäller de tillgångar och skulder som i övrigt är kopplade till stats- skuldsförvaltningen och som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas. Exempel på sådana poster är upplupna räntor som redovisas under . 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för stats- skulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskuldsförvalt- ningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur stats- skulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabell 4.2 redovisas dessa riktlinjer . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårs- perioder. En utvärdering för åren 2011–2015 lämnas . Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer Nominell skuld i kronor2 2,6–3,1 Nominell skuld i kronor2 2,3–2,8 Real skuld i kronor 1Löptid kan mätas på olika sätt. anges riktlinjerna för statsskuldens löptid i termer av duration. 2Därutöver finns ett långsiktigt volymriktmärke för nominell kronskuld med löptider på . Sammansättningen av statsskulden ska enligt regeringens riktlinjer bestå av en andel real kronskuld som långsiktigt ska vara 20 pro- cent. Exponeringen i utländsk valuta ska minska med högst och resterande del ska bestå av nominell kronskuld. Att fördela statsskulden på flera skuldslag är ett sätt att minska risken i förvaltningen. sköter upplåningen genom att ge ut värdepapper. Huvuddelen är i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen täcks genom realobligationer, som ger investerarna ett inflationsskydd. lånar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare är i första hand inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och andra mindre placerare. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes för- delning. har även möjlighet att fatta beslut om ränte- och valutapositioner. Riktlinjerna för statsskuldens löptid anges i termer av duration. De riktvärden som regeringen anger baseras på en avvägning mellan kostnad och risk. Analysen bygger på erfarenheten att det är billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Kort löptid innebär å andra sidan högre risk eftersom räntekostnaderna varierar mer om räntevillkoren ändras ofta. Den nominella kronskuldens löptid varierar kring riktvärdet, bl.a. beroende på att stats- skuldens storlek följer variationer i statens betal- ningar . var durationen för lån med löptid under . Den var således inom riktlinjernas intervall. Den reala kronskuldens löptid var i genomsnitt . Realskuldens andel av den totala skulden var i genomsnitt av den totala skulden. Riktvärdet på är långsiktigt. Realskulden är svår att styra eftersom nyupplåningen är liten i förhållande till den utestående skulden. Till skillnad från övriga skuldslag finns det heller inga derivatinstrument som kan användas för att påverka andelen realskuld. Realandelen kan därför variera kring riktvärdet utan att behöver vidta åtgärder. emitterades 17 mil- jarder kronor i realobligationer, vilket blev något lägre än den planerade emissionsvolymen på . Anledningen var att några emissioner inte blev fulltecknade. Den genomsnittliga durationen för valuta- skulden var . Eftersom valuta- skulden kan styras med hjälp av derivat, varierar löptiden inte nämnvärt över året. Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska minska med upp till 30 miljarder enligt riktlinjerna. Exponeringen ska beräknas så att förändringar i kronans växelkurs exkluderas. minskade exponeringen med exklusive växelkursförändringar. beräknas andelarna baserat på nominella belopp, inklusive upplupen inflations- kompensation och till aktuell växelkurs. De procentuella andelarna enligt riktlinjerna som beskrivs ovan överensstämmer inte med andelarna i nedanstående tabell då riktlinjernas andelar beräknas på okonsoliderad skuld inklusive fordringar i vidareutlåning och inklusive förvaltningstillgångar. Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning Anm.: Beloppen för nominella lån i utländsk valuta är korrigerade vad gäller säkerheter (depositioner för handel med futures) . Nominella lån i svenska kronor ökade med till . Den reala lånestocken uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Valutaskulden minskade med . Valutaskulden består delvis av lån i utländsk valuta. skapar även valutaskuld med hjälp av derivat. Det innebär att ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor Nominella lån i svenska Anm.: Statsskulden redovisas –2014 i denna tabell enligt nya definitionen medan den tidigare definitionen använts .