prop · H40312 · 2016-10-11 00:00:00 — har vid sidan av sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor bland annat avgett yttranden om lagstiftning om MR-försvarare i , minoriteters rättigheter i , i och konstitutionsfrågor och korruptionsbekämpning i . Kommissionen har också haft dialoger och samtal med den interamerikanska domstolen och högkommissarie för frågor om nationella minoriteter. Ett av kommissionens viktigaste yttranden har rört den nya polska lagen om författningsdomstolen. Lagen innebär förändringar i bland annat domstolens sammansättning, röstningsregler och målhantering och kommissionens yttrande om dessa var mycket angeläget. Ett annat yttrande rörde vissa turkiska straffrättsliga bestämmelser som begränsar yttrandefriheten. Kommissionen föreslog här att bestämmelser om förtal av statsöverhuvud upphävs, att andra bestämmelser skrivs om och att domstolarna, genom tolkning, avsevärt bör ”snäva in” det straffbara området. Kommissionen antog också ett betydelsefullt interimistiskt yttrande om den nya ryska lagen som reglerar författningsdomstolens möjlighet att konstatera att det finns konstitutionella hinder mot att verkställa en dom från en internationell domstol. Kommissionen kritiserade huvudsakligen att utslag från författningsdomstolen blir ”sista ordet” i frågan och att därmed bryter mot sina förpliktelser enligt artikel 46 i att verkställa domar. Kommissionen har också antagit en rättsstatschecklista (Rule of ) vilken syftar till att förklara rättsstatsbegreppets innebörd och göra detta mer användbart, samt sammanställt en rapport om hur medlemsstater kan arbeta med jämställdhet. Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté inleddes ett arbete med en ny konvention om brott med anknytning till kulturegendom som är tänkt att ersätta den tidigare konventionen på samma område. Arbetet ska bedrivas i nära samarbete med för kultur, kulturarv och landskap. Förhandlingsarbetet inleddes och kommer att fortsätta . Den konvention mot handel med mänskliga organ som antogs av ministerkommittén öppnades för undertecknande . har för det straffrättsliga samarbetet (PC-OC) fortsatt sitt arbete med att uppdatera konventionen om överförande av dömda personer. Som ett första led i det arbetet utarbetades ett ändringsprotokoll till konventionens tilläggsprotokoll. pågick förhandlingar om ändringsprotokollet inom PC-OC. 2016/17:12 Inom ramen för expertgrupp för terrorism har en kommitté förhandlat fram ett tilläggsprotokoll till konventionen om förebyggande av terrorism. I tilläggsprotokollet ställs krav på kriminalisering av deltagande i en sammanslutning i terrorismsyfte, mottagande av utbildning för terrorism, resande utomlands i terrorismsyfte samt finansiering och underlättande av sådant resande. Protokollet antogs av ministerkommittén och öppnades för undertecknade . har undertecknat protokollet. Inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP) inleddes ett särskilt arbete med att utforma en europeisk kulturarvsstrategi. Arbetet tog avstamp i ett förslag vid en ministerkonferens för ministrar med ansvar för kulturarvsfrågor i . 7Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa medlemsstater Det tryck som människorättsaktivister och journalister i står under har varit föremål för diskussion i ministerkommittén och generalsekreterare har gjort uttalanden kring situationen. frigavs ett antal personer vars frihetsberövande tidigare varit föremål för internationell kritik. Dessa frigivanden har välkomnats av generalsekreteraren. Situationen för mänskliga rättigheter i kräver dock fortsatt uppmärksamhet av . är inte medlem av , men deltar i verksamhet inom ramen för vissa av organ och konventioner, såsom gruppen av stater mot korruption och konventionen om människohandel. är också observatör i styrkommittén för mänskliga rättigheter och dess underordnade organ, liksom i styrkommittén för medier och informationssamhället. önskar generellt utöka sitt deltagande i styrkommittéer. är målsättningen för att ska bli en fullvärdig medlem i organisationen. I de rekommendationer som ministerkommittén och den parlamentariska församlingen har beslutat om, och som utgör villkor för medlemskap, ställdes bland annat krav på frisläppande av politiska fångar och införande av ett moratorium för dödsstraffets tillämpning. 2016/17:12 Sedan återstående politiska fångar släpptes i har ett ökat fokus från det internationella samfundet riktats mot frågan om dödsstraffet. Arbetet inom ramen för program till stöd för en demokratisk utveckling i har fortgått med fokus på det civila samhället och oberoende medier. är också mycket aktivt i en rad EU-program finansierade inom ramen för Östliga partnerskapet, vilka omfattar och de övriga partnerländerna , , , och . Utvecklingen i har gått i negativ riktning när det gäller rättsstatsfrågor och mänskliga fri- och rättigheter, och i synnerhet yttrandefriheten. Den inrikespolitiska situationen försämrades ytterligare mellan det ordinarie parlamentsvalet och nyvalet då fredsprocessen mellan regeringen och PKK avbröts. Stridigheterna i de sydöstra delarna av landet pågår alltjämt. Generalsekreterare har gjort flera besök till och vid ett flertal tillfällen uttryckt oro för den fortsatt svåra situationen för medier i landet, särskilt beträffande arresteringar av journalister och tvångsförvaltning av dagstidningen . Jagland har även fördömt de dödliga attacker som har ägt rum i och . MR-kommissarie har riktat skarp kritik mot tendenserna att politisera rättsväsendet, slå ner på pressfriheten, begränsa sociala medier och försämra demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter. Kontakterna och rådgivningen fortsätter inom ramen för en särskild arbetsgrupp med deltagande av och sekretariat. MR-kommissarien har även kritiserat överenskommelsen mellan på migrationsområdet såsom inte förenlig med internationell rätt och medlemsstaternas förpliktelser enligt . expertgrupp mot korruption har i en rapport om efterlyst ökad transparens i den parlamentariska processen och insatser för rättsväsendets oberoende. har utökat sitt bidrag till budget från till och tillhör därmed de stora bidragsgivarna till ordinarie budget. och arbete enligt handlingsplanen för förebyggande av överträdelser av går vidare. Ett förnyat program för utbildning av turkiska domare och åklagare i fråga om praxis ska tas fram. avser vidare att ingå ett samarbetsavtal om ett programkontor för i . Det konservativa partiet och Rättvisa (PiS) vann parlamentsvalet och fick egen majoritet i det polska parlamentet. vann partiets kandidat, , presidentvalet. inledde PiS-regeringen en rad reformer som bland annat förändrade den polska arbetssätt, stärkte kontrollen över statliga medier, säkerhetstjänsterna och tillsättningen av chefstjänstemän i statsförvaltningen samt återförde riksåklagarämbetet till justitieministeriet. Inför förändringen av arbetssätt vände sig den polska regeringen till under och bad om en granskning av lagförslaget. I sitt yttrande över den nya lagen lämnade kommissionen en rad tydliga rekommendationer. har inlett en så kallad strukturerad dialog med i samma fråga, där man har utgått från de rekommendationer som lämnat. Den välkomnar det yttrande som lagt fram och ser det som angeläget att beaktar de synpunkter och råd som lämnat i sitt yttrande. Den ungerska alliansregeringen, ledd av premiärminister från det konservativa partiet tillsammans med det kristdemokratiska , har innehaft regeringsmakten. Från tillträdet 2010, fram till förlusten i de två fyllnadsvalen 2015, hade regeringspartierna två tredjedels majoritet i parlamentet och kunde genomföra författningsändringar samt en lång rad genomgripande lagändringar (av så kallade kardinallagar) i syfte att reformera och effektivisera viktiga samhällsstrukturer. Den välkomnar att har antagit vissa av rekommendationer och därefter justerat vissa lagar. Den övergripande bedömningen från bland annat är dock att vissa av de grundlagsändringar som har genomförts i undergräver möjligheten till konstitutionell kontroll och äventyrar maktdelningsprinciper. Reformerna har medfört att kontrollen av den verkställande makten gradvis har reducerats, att författningsdomstolen har försvagats samt att statsmaktens möjlighet att styra rättsväsendet har ökat. har också kritiserat de medielagar som infördes för att de innebär ökad statlig mediekontroll och inskränkt yttrandefrihet. Generalsekreteraren och MR-kommissarien har vid olika tillfällen framfört kritik för landets hantering av asylsökande, främst avseende det snabba asylförfarandet samt för bristande skyddsåtgärder för asylsökande. har även uttryckt oro för landets romska befolkning avseende bristande tillgång till utbildning och boende. Utvecklingen i , mot bakgrund av konflikten om utbrytarregionen i , står fortsatt på ministerkommitténs dagordning. debatterade ministerkommittén rättsfallet Catan m.fl. mot och , som gäller rätten till modersmålsutbildning i regionen . Undervisning som sker med användande av det latinska alfabetet har förbjudits i regionen och flera skolor har tvingats stänga eller flytta till sämre lokaler. fastställde 2012 att var indirekt ansvarigt för kränkningarna på grund av långvarigt politiskt, ekonomiskt och militärt stöd till de facto-ledarskapet i Transnistrien. har antagit tre interimistiska resolutioner i vilka uppmanas att betala ersättning i enlighet med dom, att samarbeta med ministerkommittén i implementeringen i enlighet med artikel 46 och att möjligt tillhandahålla en handlingsplan om hur avser att verkställa domen. Denna fråga har varit på ministerkommitténs dagordning även för skrivelsen. samarbete med Kosovo grundar sig på att verkar i enlighet med resolution (1999) om ett statusneutralt angreppssätt. verksamhet i Kosovo försvåras dock av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status. Tillsammans med andra stater har , trots statusfrågans restriktioner, verkat för att i ökad grad engagera avseende demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter. stöd har en viktig funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. utgör också ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst till EU:s rättsstatsmission i Kosovo och dess insatser inom rättsstatsområdet. Kosovo har tagit aktiva steg mot fullt medlemskap i . Närmandet inleddes med att Kosovo öppnade ett generalkonsulat i . blev Kosovo medlem i utvecklingsbank och blev landet medlem i . Det är tänkbart att frågan om fullt medlemskap kommer upp . En resolution om fullt medlemskap i kan antas av ministerkommittén med två tredjedelars majoritet. Den parlamentariska församlingen har därtill utvecklat egna kriterier för medlemskap och måste konsulteras innan ministerkommittén fattar sitt beslut. har gett generalsekreteraren stöd för den föreslagna grannskapspolitik som antogs 2011. Syftet är att underlätta övergången till politisk demokrati och främja gott styrelseskick i medlemskretsens grannskap på basis av relevanta Europarådsstandarder, mekanismer och instrument. Ett annat mål är att förstärka och utvidga åtgärder vid bekämpandet av gränsöverskridande och globala hot – något som aktualiseras alltmer i migrationskrisens spår. Verksamheten finansieras utanför den ordinära budgeten, främst av EU men även genom frivilligbidrag från medlemsstaterna. grannskapspolitik tillmäts stor betydelse av EU och ett antal medlemsstater särskilt från . har beslutat om prioriteringar för samarbete mellan och , och för perioden –2014. Vidare har mindre Europarådskontor inrättats i och . Fördjupade samarbetsavtal med , och –2017 antogs . De nya prioriteringarna är till stor del en förlängning av tidigare prioriteringar. Partnerskapen kombinerar och stärker avtalets två pelare: dialog och samarbete. Handlingsplanen för blir alltjämt mindre omfattande än för och . har även beslutat om ett reducerat samarbetsprogram med för perioden –2017. Ett samarbetsavtal med –2017 har också antagits. Ett liknande samarbete planeras med de palestinska myndigheterna. Avsikten är att försöka knyta dessa länder närmare och dess värderingar. Den parlamentariska församlingen (PACE) fyller en funktion i samarbetet med grannskapet. kan PACE välja att tilldela parlamentariska församlingar status som demokratipartner. Samarbetet erbjuder institutionell hjälp samt expertis vid uppbyggnaden av demokratier. gavs sådan status. Det marockanska parlamentet (2011), nationella församling (2011) och (2014) är med . Samarbetet är nu inne i en konsolideringsfas som innebär att verksamheten koncentreras på ovan nämnda länder och handlingsplanerna för dessa, och inte utvidgas till ytterligare länder. 7.9Konflikter i och mellan medlemsstater Generalsekreteraren uttyckte bestörtning över det eskalerande våldet i regionen och uppmanade parterna att upphöra med våldsanvändningen. Även ministerkommitténs ordförande påminde de båda länderna om deras åtaganden att lösa konflikten på fredlig väg. Konflikten har även varit föremål för diskussioner i ministerkommittén. Sedan kriget mellan och har konflikten mellan länderna återkommande behandlats inom ramen för arbete. generalsekreterare presenterar en rapport om konflikten. presenterades sådana rapporter samt . Rapporterna ger en överblick över utvecklingen , en bedömning av huruvida åtaganden relaterade till konflikten efterlevs, en bild av situationen för mänskliga rättigheter i de områden som har påverkats av konflikten samt en beskrivning av aktiviteter för att möta konfliktens konsekvenser. Rapporterna belyser också de samarbetsavtal som har slutit med utbrytarregionerna och den så kallade folkomröstning om regionen inträde i som har utlysts av de facto-myndigheterna. Rapporteringen om situationen för mänskliga rättigheter i regionerna försvåras av att sekretariat nekas tillträde av de facto-myndigheterna. stöder dialog med civilsamhällesrepresentanter och genomförande av förtroendeskapande åtgärder. Det inbegriper arbete som gäller kulturarvsfrågor och i regionen stöd till språkundervisning i engelska. Ministerkommittéen diskuterade målet mot . Målet rör gripande, frihetsberövande och utvisning av en stor grupp georgiska medborgare från mellan . fastslog att var tvångsutvisningarna koordinerade och utförda på ett systematiskt sätt i strid med artikel 4 i tilläggsprotokoll 4. fastställde också en kränkning i förhållande till artiklarna 3, 5, 13 och 38. åberopade ministerkommittéen besluten och om konflikten i till stöd för territoriella integritet. dom i målet mot har sitt ursprung i militära intervention på och de kränkningar av som då ägde rum. fann en rad kränkningar som rör fördrivna grekcyprioters egendom och hem, levnadsstandarden för grekcyprioter i , försvunna grekcyprioter och deras anhöriga samt turkcyprioters rättigheter. behandlades främst klustret ”saknade personer”, som handlar om de åtgärder ska vidta för att hitta försvunna personer, identifiera deras kvarlevor och utreda eventuella brott i samband med försvinnandena. har bidragit med ytterligare information och tillträde till nya områden. Under behandlingen har dock frågor och kritik riktats mot verkställighet. har uppmanats att påskynda utredningar, tillträde till gravplatser och arkiv samt betalningar av ersättning till offren. 2016/17:12 Frågor som rör grekcyprioters egendom och hem debatterades och förväntas debatteras igen . Äganderättigheter för grekcyprioterna på norra kommer att behandlas och saknade personer . 8Relationer till internationella organisationer 8.1Europeiska unionen (EU) Av 47 medlemsstater är 28 medlemmar av EU. och EU delar fundamentala värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Politisk dialog, normativt samarbete och samarbetsprojekt utgör pelarna i samarbetet. Skriftväxlingarna 1987 och 1996 om samarbetet mellan EU och resulterade i ett samarbete i frågor av gemensamt intresse och gav en särställning i . Sedan undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan och EU 2007 har samarbetet mellan de två organisationerna intensifierats ytterligare, både kvalitativt och kvantitativt. verksamhet och senare års reformer är i hög grad kopplade till samarbetet med EU. Bidragande till detta är i första hand den fördjupade dagordningen om mänskliga rättigheter i EU, som accentuerades genom Lissabonfördraget, och EU:s framtida anslutning till om de mänskliga rättigheterna. EU:s framtida anslutning till (se avsnitt 4) kan antas leda till en kvalitativ förändring av EU-samarbetet inom och med . EU saknar väletablerade normativa instrument uppbyggda för att upprätthålla mänskliga fri- och rättigheter. kompetens på detta område begränsas av unionsrätten. EU bedriver ingen egen MR-övervakning av sina egna medlemsstater på det sätt som gör. Samarbetet mellan och EU sker främst i gemensamma samarbetsprogram och verksamheter. Genom sitt stöd till olika program och projekt i medlemsstaterna, särskilt i de nya staterna i Öst- och , har EU ett betydande inflytande på projektverksamheten. En viktig prioritering för samarbetet mellan organisationerna är främjandet av demokratisk utveckling och fred både på västra (, och , , , , och Kosovo) och i södra (, och ). Samarbetsprogrammet syftar till att stödja dessa länders deltagande i EU:s stabiliserings- och associeringsavtal, eller grannskapspolitiken, och därigenom främja ett närmande till och integration med EU. Ungefär 180 samarbetsprogram har genomförts under de senaste femton åren i stater som (), (), (), , , (), , , , , , , (), , , (), Bosnien och () samt med vissa ickemedlemsstater. Kosovo har omfattats av samarbetsprogram . De flesta program och aktiviteter löper och många har förlängts . fortsatte arbetet med att utforma mer strategiska och strukturerade former för samarbetet. Genomförandet av ett ramverk för samarbetet kring EU:s utvidgnings- och grannskapspolitik för åren 2014– 2020 inleddes . Överenskommelsen möjliggör ett mer strategiskt och resultatorienterat samarbete med fokus på främjande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsutveckling baserat på konventioner, övervakningsmekanismer och biståndsprogram. indelas i ett östligt och sydligt samt ett tematiskt samarbetsprogram (Horisontal facility). Det östliga partnerskapet fokuserar på , , , , och medan det södra partnerskapet framförallt är inriktat på , särskilt , och . Det tematiska samarbetsprogrammet, som omfattar västra och , undertecknades och avser stöd till rättsliga reformer samt bekämpning av korruption och pengatvätt 2016–2018. EU:s stöd till arbete med mänskliga rättigheter uppgick till . Motsvarande siffra för arbete med rättsstatsutveckling uppgick till och för arbetet med demokrati till . Trots det växande samarbetet mellan och EU är som organisation inte en prioriterad verksamhet i vissa EU- länder. Då frågor inom kärnområde, så som rättighetsfrågor och frågor kopplade till rättsstatens principer, har fått starkt förnyad aktualitet inom en rad politikområden vore ett ökat fokus från såväl EU som enskilda EU-länder önskvärt. ses vidare av flera icke EU-stater främst som ett steg mot EU-medlemskap. Hälften av budgeten för de olika projekten finansieras av EU. När ordförande, , talade inför den parlamentariska församlingen hänvisade han till roll som den europeiska kontinentens gemensamma referens i mänskliga rättigheter och på det sätt som organisationerna kompletterade varandra. Han konstaterade att hans rapport om samarbetet års högnivåmöte i hade genomförts i stora delar. EU:s anslutning till lyftes som en särskilt angelägen kvarstående politisk prioriterad fråga. EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och vice ordförande i , , förmedlade ett liknande budskap när hon talade inför ministerkommittén en månad . 8.2Organisationen för säkerhet och samarbete i () Grunden för samarbetet mellan och är ett gemensamt uttalande från organisationernas respektive ordförande samt en deklaration om samarbete . Utgångspunkten är att organisationerna ska komplettera varandra med hänsyn till sina respektive mandat, arbetsmetoder och olikheter i medlemskap. Kontakterna organisationerna emellan sker genom så kallade 2+2- möten mellan och respektive ordförande och generalsekreterare, den så kallade samordningsgruppen, möten på tjänstemannanivå, ad hoc-deltagande i varandras möten på olika nivåer, samarbete i fält samt trepartsmöten mellan , och FN. har kontor i och för att stärka kontakterna medan saknar motsvarande kontor i . representant i deltar i möten med kommittén för den mänskliga dimensionen och i permanenta rådet på inbjudan. och generalsekreterare bjuds in till dialog med medlemsstaterna i permanenta rådet respektive ministerkommittén. Samarbetet mellan och är framför allt koncentrerat kring fyra prioriterade områden: kamp mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheter för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och icke-diskriminering. Mötena i samordningsgruppen, som äger rum , behandlar två av samarbetsområdena per möte. Utöver dessa områden arbetar organisationerna tillsammans också inom bland annat valobservation, mediefrågor samt expertutlåtanden rörande konstitutionella frågor och lagstiftning. Samarbetet intensifierades med anledning av pågående aggression mot och dess olagliga annektering av . 8.3Förenta nationerna (FN) har framförallt en normativ roll i relation till FN. EU:s genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 bygger till exempel på definition av jämställdhetsintegrering. Hänvisningar görs ofta till olika instrument i olika FN- dokument. Generalsekreterare och generalsekreterare har nära och täta kontakter, bland annat deltar Jagland i FN:s högnivåsegment. Relationerna mellan och FN bygger på ett samarbetsavtal samt på en skriftväxling . Genom en resolution i generalförsamlingen 1989 beviljades en stående inbjudan att delta som observatör i FN:s olika sessioner och arbete. En gemensam förklaring finns om fördjupat samarbete mellan sekretariatet och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. antas en resolution om samarbetet mellan FN Skr. 2016/17:12 och . Ett utkast till resolution bereds och antas först av ministerkommittén i och vidarebefordras sedan till för antagande. Den senaste resolutionen om En ny resolution förväntas antas . Resolutionstexten tog upp en mängd samarbetsområden, däribland skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, förebyggande av tortyr, kamp mot rasism och diskriminering, rättigheter för personer tillhörande minoriteter, bekämpande av människohandel, barnets rättigheter, jämställdhet, flyktingar, internet, terrorism, interkulturell dialog, demokratifrågor samt bekämpande av korruption. I likhet omnämndes inte dödsstraffet i resolutionen då konsensus inte kunde nås i generalförsamlingen. har även drivit frågan om inkluderande av hbtq-rättigheter i resolutionen. Det årliga utbytet i MR-frågor mellan FN och har ägt rum i . Vid mötena har deltagande experter från huvudstäderna bland annat diskuterat utvecklingen och huvudresultaten av den 69:e och 70:e generalförsamlingen, samarbetet mellan de båda organisationerna på MR-området och teman för . I övrigt sker samarbete på en mängd andra områden, bland annat mellan MR- kommissarien och olika FN-organ, och () samt mellan och . fattar beslut om program och budget. Den parlamentariska församlingen yttrar sig. av ordinarie budget, pensionsbudget, extraordinär budget, ungdomsfond samt medlemskap i vissa partsavtal. även till extern finansiering av projektverksamhet. införde 2011 ett tvåårigt program- och Tanken är att år 1 lägga fast hela programmet för tvåårsperioden, budgeten för samt en preliminär budget för görs sedan endast mindre budgetjusteringar för år 2 som kan bli nödvändiga på grund av den ekonomiska och politiska utvecklingen. Principen om nominell nolltillväxt som gällt ligger till grund även –2017. Principen innebär i praktiken en minskning personalnedskärningar har därför genomförts.