prop · H30389 · 2016-02-09 00:00:00 — Då nya köpare kan sägas utgöra s.k. marginalköpare bedöms ett amorteringskrav som riktas mot nya bolån medföra att efterfrågan på bostäder hos denna grupp minskar, vilket sannolikt dämpar bostadsprisutvecklingen jämfört med om inget krav hade funnits. Det innebär att den reala förmögenheten hos de hushåll som redan äger en bostad utvecklas svagare än de annars skulle ha gjort, vilket bedöms få negativa effekter på den makroekonomiska utvecklingen på kort sikt jämfört med om inget krav hade funnits. Ett krav som enbart träffar nya bolån får alltså implikationer även för befintliga bolånetagare. Regler som endast omfattar nya bolån medför en risk för att de inlåsningseffekter vi ser förstärks ytterligare, till följd av att om ett hushåll byter bostad kommer detta hushåll att omfattas av amorteringskravet. Inlåsningseffekter kan försämra bostads- och även arbetsmarknadens funktionssätt och innebär således en samhällsekonomisk kostnad. Det är av betydande vikt att ett amorteringskrav som riktas mot nya bolån medger ett visst mått av flexibilitet. Konsekvenserna för enskilda hushåll kan i annat fall bli mycket stora, vilket i förlängningen också kan få oönskade konsekvenser på aggregerad nivå. Storleken på effekten på bostadspriserna beror givetvis på hur amorteringskravet utformas, men beror också till stor del på hur fördelningen mellan olika typer av hushåll ser ut samt hur deras efterfrågan på bostäder påverkas av ett amorteringskrav. Enligt livscykelhypotesen antas att hushåll kan omfördela konsumtionen , genom att låna under sämre tider med tillfälligt låga inkomster och betala tillbaka under goda tider. Dessa hushåll omfördelar sin konsumtion över sin livscykel och är således framåtblickande. En viss andel av hushållen kan dock antas vara likviditetsbegränsade, vilket innebär att de saknar möjlighet att belåna sina framtida inkomster och förändringar i inkomsterna påverkar därför konsumtionsbeteendet. Vilka antaganden som görs angående andelen likviditetsbegränsade respektive livscykelhushåll är avgörande för hur den aggregerade efterfrågan och därmed bostadspriserna bedöms påverkas av ett amorteringskrav. Det råder stor osäkerhet kring hur hushållen antas agera om utgifterna genom införande av amorteringskrav för bostaden ökar och hur detta kan antas påverka konsumtionen respektive sparande. Ökade utgifter till följd av ett amorteringskrav kan till viss del innebära en omfördelning av konsumtionen till ett senare skede. Svenska hushåll har också ett högt sparande. Det finns skäl att tro att ett amorteringskrav, oaktat utformning, inte får fullt genomslag på konsumtion, utan att en viss del av de ökade utgifterna kompenseras av ett minskat sparande. 2015/16:89 6.2 Konsekvenser för berörda företag Ett amorteringskrav berör kreditinstitut dvs. banker och kreditmarknadsföretag som till enskilda personer lämnar bolån. Totalt omfattas ca 130 företag av förslaget. Bolånemarknaden är dock koncentrerad till ett mindre antal företag; de åtta största aktörerna står för av den utestående bolånevolymen. De åtta största aktörerna utgörs av sju svenska företag med total balansomslutning på koncernnivå mellan ca 115 och ca , och en filial till ett utländskt företag med balansomslutning på koncernnivå motsvarande ca enligt årsredovisningarna . anser att det ur konkurrenssynpunkt vore lämpligare att uppställa ett krav på att varje kreditinstituts samlade kreditstock ska amorteras i en viss omfattning, eftersom amorteringsvillkor är ett av få tillgängliga konkurrensmedel på en i hög grad koncentrerad och homogen marknad. Amorteringskravet kommer visserligen medföra ett krav på en lägsta amorteringstakt, men regeringen bedömer dock att det inte finns något hinder för att amorteringsvillkoren mellan banken och kunden utformas på olika sätt utöver minimikravet. Regeringen anser vidare att möjligheten till beviljande av amorteringsfrihet för bolån inte bör vara en konkurrensfördel, eftersom det inte bidrar till en förstärkning av amorteringskulturen. anser att förslagets konsekvensutredning inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning bl.a. eftersom redovisning av konkurrensförhållandena mellan berörda företag samt redovisning av särskilda hänsyn till små företag är bristfällig i promemorians konsekvensutredning. Enligt regeringens mening bör ingen särskild hänsyn tas till företagens storlek vid införande av ett amorteringskrav. Amorteringsfrihet bör inte utgöra en konkurrensfördel för de berörda instituten oavsett om dessa är stora eller små. De berörda företagen hanterar amorteringar , vilket innebär att ett amorteringskrav inte väntas innebära omfattande merkostnader. Vissa engångskostnader kan tillkomma för att anpassa rutiner och system samt utbilda personal. Utöver engångskostnaderna kommer vissa löpande kostnader att tillkomma för företagen. Införande av ett amorteringskrav bedöms inte påverka företagens organisation och system och bedöms inte ha någon betydande påverkan på företagens totala löpande kostnader. innebär ett amorteringskrav lägre utlåningsvolymer vilket medför lägre ränteintäkter för företagen. betyder ökade amorteringar att låntagarna blir mindre känsliga för störningar vilket innebär att företagens risker minskar. 6.3Konsekvenser för myndigheter och domstolar Ett amorteringskrav innebär merkostnader för bl.a. i form av tillsyn över att detta nya krav följs. De merkostnader som ett amorteringskrav medför bedöms rymmas inom Prop. 2015/16:89 befintliga budgetramar. beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Kreditinstitutens möjlighet att överklaga beslut om sanktioner medför emellertid endast en helt försumbar ökning av belastningen på domstolarna och den eventuella målökningen ryms därmed inom befintlig ram. Några ytterligare resurser bedöms därför inte behöva tillföras domstolarna på grund av de presenterade förslagen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft så snart som det är praktiskt möjligt, vilket bedöms vara . Amorteringskravet omfattar enbart nya bolån. Lagrådet föreslår att ikraftträdandebestämmelsens lydelse ändras så att det framgår att lagen ska tillämpas på krediter som lämnas efter ikraftträdandet. Som framgår av avsnitt 5 avser regeringen att vid en delegering av föreskriftsrätten till införa ett krav på att inspektionen ska inhämta regeringens medgivande innan några föreskrifter beslutas. Regeringen anser därför inte att ikraftträdandebestämmelsen bör ändras, eftersom viss oklarhet kan uppstå för sådana nya bolån som lämnas då lagändringarna har trätt i kraft, men innan några föreskrifter har hunnit meddelas. Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse I paragrafen, som är ny, införs övergripande bestämmelser om amorteringskrav. Med ”kreditinstitut” avses bank och kreditmarknadsföretag. Definitioner av dessa begrepp finns i 1 kap. 5 §. Rekvisitet ”enskilda personer” avser såväl fysiska personer som juridiska personer. Finansiering av juridiska personers förvärv av bostad 2015/16:89 för bolagets företrädare eller någon annan i dennes familj omfattas därmed av amorteringskravet. Bestämmelsen avser att träffa krediter som är förenade med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt, eller som är förenade med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet. Amorteringskravet omfattar enbart nya krediter och påverkar således inte redan ingångna kreditavtal. Bestämmelsen är tillämplig både när kredit lämnas av ett kreditinstitut och då flera kreditinstitut är långivare, förutsatt att krediten lämnas till enskild person med samma bostad som säkerhet. Med ”kreditinstitut” avses i paragrafen således såväl singularsom pluralformen. Se mer om detta i avsnitt 5. Några remissinstanser efterfrågar preciseringar av vad som är ”sund amorteringskultur” och ”alltför hög skuldsättning”. Dessa rekvisit ska tolkas ur ett såväl makroekonomiskt som finansiellt stabilitetsperspektiv, vars närmare innebörd kan variera . Skuldsättning kan t.ex. uttyckas i såväl belåningsgrad som skuldkvot. Rekvisitet ”alltför hög skuldsättning” har även ett konsumentskyddande syfte, eftersom ökade amorteringar minskar hushållens skuldsättning och även stärker hushållens motståndskraft mot makroekonomiska chocker t.ex. vid ett boprisfall. ”amorteringskultur” avser att skapa incitament för aktörerna på kreditmarknaden att vid kreditgivning tillämpa villkor som i förlängningen minskar de makroekonomiska riskerna med hushållens skuldsättning. Lagrådet föreslår att paragrafrubriken ändras till ”Återbetalningsvillkor” för att anknyta till lagtexten i paragrafen. Regeringen anser inte att rubriken bör ändras eftersom amorteringskrav är ett inarbetat begrepp som dessutom anknyter både till paragrafen och till det föreslagna bemyndigandet. Lagrådet föreslår vidare att paragrafens föreslagna lydelse ändras så att det framgår att det är fråga om ”säkerhetsrätt” i byggnad som inte hör till fastighet. Regeringen anser att värdet av det förtydligande som en sådan ändring skulle medföra endast är marginellt. Den av Lagrådet föreslagna ändringen skulle även medföra en skillnad i förhållande till bl.a. 4 § konsumentkreditlagen som inte kan anses vara påkallad. Paragrafen har i övrigt justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5. Med stöd av bemyndigandet i punkten 4 får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om amorteringskrav som avses i 6 kap. 3 b §. Övervägandena finns i avsnitt 5. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 16 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 3 b §, och närmast före 6 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse. enskilda personer lämnar krediter som är förenade med panträtt i eller som är förenade med mot- svarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet, ska tillämpa villkor som i fråga om åter- betalning är förenliga med en sund bidrar till alltför hög skuldsättning Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilken information ett kreditinstitut ska lämna till sina kunder eller till dem som institutet erbjuder sina tjänster, 2.de krav som ska gälla för deltagande i ledningen av ett kreditinstitut enligt 3 kap. 2 § första stycket 4 och 5 och 14 kap. 2 § andra stycket 1, 3.vilka poster som får räknas in i startkapitalet enligt 3 kap. 5–7 §§, 4. vilka åtgärder som ett kredit- 4. vilka åtgärder som ett kredit- institut ska vidta för att uppfylla de institut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och likviditet, krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, sys- riskhantering, genomlysning, sys- tem för hantering av uppgifter om tem för hantering av uppgifter om insättare och deras insättningar, sundhet samt riktlinjer och instruk- amorteringskrav, sundhet, tioner som avses i 6 kap. 1–5 §§, avses i 6 kap. 1–5 §§, 5.innehållet i en återhämtningsplan enligt 6 a kap. 1 § och en koncernåterhämtningsplan enligt 6 a kap. 2 §, när planerna ska upprättas och hur ofta de ska uppdateras, 6.kriterier för när kreditinstitut ska kunna undantas från skyldigheten att upprätta en återhämtningsplan eller en koncernåterhämtningsplan, 7.innehållet i en ansökan om godkännande av avtal gällande koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 3 § första stycket, 8.vad det beslut som styrelsen i det stödgivande företaget fattar enligt 6 b kap. 8 § ska innehålla, 9.innehållet i en anmälan om givande av koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 11 §, 10.offentliggörandet av information enligt 6 b kap. 16 §, 11.kreditinstituts mångfaldspolicy vid tillsättandet av styrelse samt resurser för introduktion och utbildning av styrelseledamöter, 12.vilka begränsningar som gäller när ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag tar emot egna aktier eller aktier i sitt moderbolag som pant enligt 10 kap. 12 §, 13.vilka upplysningar ett kreditinstitut och sådana utländska kreditinstitut som inrättat filial i ska lämna till för dess tillsynsverksamhet, 14.vad de register som avses i 13 kap. 8 a § ska innehålla och inom vilken tid kreditinstitut ska ge in registren för olika typer av avtal, och 15.sådana avgifter som avses i 13 kap. 16 §. Denna lag träder i kraft . riksbank, , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , juridiska fakulteten, vid , , , , , , , Avdelningen för bygg- och fastighetsekonomi, KTH, Bostadsrätterna, , , , , Konsumenternas Bank- och , , , , , Svenska Konsumentkreditföretagen, , Bostadsrättsbildare, Byggindustrier, Svensk Försäkring, , Konsumenter, . Yttrande har även inkommit från , Företagarna, möbelföretagen, och . Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 16 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 3 b §, och närmast före 6 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse. personer lämnar krediter som är förenade med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostads- rätt eller liknande rätt, eller som är förenade med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastig- het, ska tillämpa villkor som i fråga om återbetalning är fören- liga med en sund amorterings- kultur och inte bidrar till alltför hög skuldsättning hos hushållen. Lydelse enligt prop. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilken information ett kreditinstitut ska lämna till sina kunder eller till dem som institutet erbjuder sina tjänster, 2.de krav som ska gälla för deltagande i ledningen av ett kreditinstitut enligt 3 kap. 2 § första stycket 4 och 5 och 14 kap. 2 § andra stycket 1, 3.vilka poster som får räknas in i startkapitalet enligt 3 kap. 5–7 §§, 4. vilka åtgärder som ett kreditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, system för hantering av uppgifter om insättare och deras insättningar, sundhet samt riktlinjer och instruk- 4. vilka åtgärder som ett kreditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, system för hantering av uppgifter om insättare och deras insättningar, amortering, sundhet samt riktlinjer tioner som avses i 6 kap. 1–5 §§, och instruktioner som avses i 6 kap. 1–5 §§, 5.innehållet i en återhämtningsplan enligt 6 a kap. 1 § och en koncernåterhämtningsplan enligt 6 a kap. 2 §, när planerna ska upprättas och hur ofta de ska uppdateras, 6.innehållet i en ansökan om godkännande av avtal gällande koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 3 § första stycket, 7.vad det beslut som styrelsen i det stödgivande företaget fattar enligt 6 b kap. 8 § ska innehålla, 8.innehållet i en anmälan om givande av koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 11 §, 9.offentliggörandet av information enligt 6 b kap. 16 §, 10.kreditinstituts mångfaldspolicy vid tillsättandet av styrelse samt resurser för introduktion och utbildning av styrelseledamöter, 11.vilka begränsningar som gäller när ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag tar emot egna aktier eller aktier i sitt moderbolag som pant enligt 10 kap. 12 §, 12.vilka upplysningar ett kreditinstitut och sådana utländska kreditinstitut som inrättat filial i ska lämna till för dess tillsynsverksamhet, 13.vad de register som avses i 13 kap. 8 a § ska innehålla och inom vilken tid kreditinstitut ska ge in registren för olika typer av avtal, och 14.sådana avgifter för tillsyn, ansökningar, anmälningar och underrättelser som avses i 13 kap. 16 §. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet och rättssakkunnige Szilárd . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om bank- och finansieringsrörelse I lagrådsremissen föreslås att det i lagen om bank- och finansieringsrörelse införs en bestämmelse om återbetalningsvillkor när ett kreditinstitut lämnar bolån till enskilda personer. Kravet innebär att kreditinstitutet ska tillämpa sådana villkor om återbetalning som är förenliga med en sund amorteringskultur och inte bidrar till alltför hög skuldsättning hos hushållen. Enligt förslaget får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om amorteringskravet. Delegationen i förhållande till regeringsformen Enligt 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen (RF) ska föreskrifter meddelas genom lag om de avser enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes. Föreskrifter av det slaget hör till det obligatoriska lagområdet. Enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 i RF ska också förhållandet mellan enskilda och det allmänna meddelas genom lag under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Av 8 kap. 3 § RF följer dock att kan bemyndiga Regeringen att meddela sådana föreskrifter under förutsättning att de inte avser särskilt i paragrafen angivna ämnen som inte är aktuella i detta lagstiftningsärende. Några remissinstanser (Kammarrätten i , och ) ifrågasätter om delegationen av normgivningsmakt till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer är förenlig med bestämmelserna i . Kammarrätten i menar att amorteringskravet i praktiken kommer att ha en direkt och detaljerad påverkan på det civilrättsliga avtalet mellan kreditgivare och låntagare, dvs. Enligt domstolen är det därför svårt att dra någon tydlig gräns mellan vad som hör till det rent privaträttsliga och det offentligrättsliga området i fråga om föreskrifter om amorteringskrav. Lagrådet har i flera yttranden uttalat sig om gränsdragningen mellan civilrättsliga och offentligrättsliga föreskrifter. I t.ex. prop. 1997/98:44 s. 237 ff. uttalade Lagrådet att sådana föreskrifter som en enskild person med framgång kan direkt åberopa mot andra enskilda i domstol och som kan leda till att enskilda förpliktas att erlägga exempelvis skadestånd bör räknas till föreskrifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållande inbördes (jfr även uttalanden i doktrinen såsom , Normgivningsmakten enligt regeringsform, 1999, s. 71 f. och RÅ 1980 2:69). Det föreslagna bemyndigandet innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som får betydelse för kreditavtal som ingås mellan enskilda. bryter mot sådana föreskrifter kan ingripa mot Ett sådant ingripande får inga rättsföljder för den enskilde. Ingripandet medför inte att avtalet mellan kreditinstitutet och den enskilde blir ogiltigt. Det får inte heller till följd att ena parten kan rikta skadeståndskrav eller andra krav mot den andra. denna bakgrund att det föreslagna bemyndigandet inte står i strid med Lagrådet föreslår att paragrafrubriken ändras till ”Återbetalningsvillkor” för att anknyta till lagtexten i paragrafen. Lagrådet föreslår vidare att paragrafen förtydligas genom att ges som till enskilda personer lämnar krediter som är förenade med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt, eller som är förenade med motsvarande säkerhetsrätt i byggnad som inte hör till fastighet, ska tillämpa återbetalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverkar alltför hög skuldsättning hos hushållen. Bestämmelserna i 6 kap. 3 b § tar sikte på kreditinstitut som lämnar krediter till enskilda personer. Sådana institut ska tillämpa återbetalnings- Av paragrafen framgår inte om återbetalningsvillkoren ska tillämpas också på krediter som lämnats före ikraftträdandet. ningskommentaren framgår att det inte är avsikten: ”Amorteringskravet omfattar enbart nya krediter och påverkar således inte redan ingångna Detta bör enligt Lagrådets mening framgå av ikraftträdande- bestämmelsen och föreslår att den ges följande lydelse: Denna lag träder i kraft och tillämpas på krediter som lämnas efter ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , , Ygeman, A , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , Hadzialic Regeringen beslutar proposition Amorteringskrav