prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — Tabell 5.4 Tidsbegränsad anställning (15–), 2012– 2015 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Genomförande av direktiv om intjänande och bevarande av tjänstepension antogs och rådets direktiv /50/EU om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. Direktivet syftar till att underlätta den fria rörligheten för arbetstagare mellan medlemsstaterna genom att minska de hinder som kan följa av hur tjänstepensionssystem är utformade. Direktivet ska vara genomfört . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur direktivet om intjänande och bevarande av tjänstepension ska genomföras i svensk rätt (dir. 2015:45). Utredaren skulle ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag och genomföra utredningsarbetet i dialog med arbetsmarknadens parter. överlämnade utredningen betänkandet Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension (SOU 2016:51). Ärendet bereds i . Olika kategorier av arbetstagare inom sjöfartssektorn (sjöfolk) har varit undantagna eller har kunnat undantas från tillämpningsområdet i fem arbetsrättsliga EU-direktiv. Genom och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk (sjöfolksdirektivet) har undantagen för sjöfolk tagits bort i direktiven. med hänsyn till sjöfartssektorns särart, vissa tillägg och anpassningar gjorts i direktiven. Syftet med ändringarna är att stärka skyddet för arbetstagare oavsett vilken sektor de arbetar i, att säkerställa att liknande villkor gäller mellan medlemsstaterna, samt att leva upp till de rättigheter som läggs fast i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Sjöfolksdirektivet trädde i kraft och ska vara genomfört i svensk rätt . gav regeringen en särskild utredare uppdraget att analysera sjöfolksdirektivet och föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2015:116). Betänkandet Genomförande av sjöfolksdirektivet (SOU 2016:50) redovisades och remitterades . Ärendet bereds i . Europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till beslut om att inrätta ett europeiskt forum för att förbättra medlemsstaternas samarbete när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete (se Faktapromemoria 2013/14:FPM80). Förslaget har behandlats i och Europeiska unionens råd, som tillsammans antog beslut (EU) 2016/344. Forumet ska bidra till effektivare åtgärder som syftar till att förbättra arbetsvillkor, att främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet, att minska förekomsten av odeklarerat arbete och att skapa formella arbetstillfällen. Forumet består av representanter från medlemsstaterna, kommissionen och arbetsmarknadens parter. har utsetts att företräda i forumet. Regeringen har bedrivit ett aktivt påverkansarbete på EU-nivå i syfte att få till stånd en revidering av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Målet är att utländska arbetstagare så långt som möjligt ska likabehandlas med inhemsk arbetskraft, särskilt vad avser grundläggande arbets- och anställningsvillkor inom ramen för utstationeringsdirektivets område, med respekt för den fria rörligheten. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet (COM (2016) 128 final). Enligt förslaget ska bl.a. bestämmelsen om rätt till minimilön ersättas med en bestämmelse om rätt till lön och andra ersättningar. Med begreppet avses alla obligatoriska ersättningskomponenter på nationell nivå i utstationeringslandet. Vad som ingår i begreppet kan bestämmas i kollektivavtal, även sådana som inte är allmängiltigförklarade, i enlighet med vad som anges i det ursprungliga utstationeringsdirektivet. Vidare föreslås krav på transparens, vissa tidsgränser i förhållande till utstationering, bestämmelser för entreprenadsituationer, obligatorisk likabehandling av uthyrda utstationerade arbetstagare samt att utstationeringsdirektivets tillämpning i fråga om villkor i kollektivavtal ska gälla för alla sektorer. Regeringen är positiv till förslaget och välkomnar kommissionens ansats att skapa mer likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare, med respekt för den fria rörligheten av tjänster. Ändringsförslaget förhandlas i ministerrådets rådsarbetsgrupp för sociala frågor . Genomförande av tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet antogs och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet. En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag till hur tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2014:81). Uppdraget redovisades i delbetänkande Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I (SOU 2015:13) samt i slutbetänkande Tillämpningsdirektivet till utstationerings-direktivet – Del II P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 (SOU 2015:38). Betänkandena har remitterats och bereds inom . remitterade en departementspromemoria med vissa, från utredningen delvis avvikande, förslag avseende genomförande av tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet, Entreprenörsansvar och svenska kollektivavtalsvillkor vid utstationering (Ds 2016:6). Departementspromemorian bereds inom . Den parlamentariska kommittén om utstationering på svensk arbetsmarknad tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté om utstationering på svensk arbetsmarknad (dir. 2012:92). Kommitténs uppdrag var att utvärdera de ändringar som gjordes i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare med anledning av Lavaldomen och överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. gavs kommittén i tilläggsdirektiv (dir. 2014:149) ett utvidgat uppdrag att även överväga vilka lagändringar och eventuella andra åtgärder som krävs för att stärka kollektivavtalens ställning i utstationeringssituationer och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Översyn av lex (SOU 2015:83). Betänkandet har remitterats och bereds inom . Genomförande av direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare antogs och rådets direktiv /54/EU om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare. Direktivet syftar till att säkerställa en mer effektiv tillämpning av de rättigheter som följer av och rådets förordning (EU) nr 492/2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen. Direktivet ska vara genomfört . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Departementspromemorian Genomförande av EU:s direktiv om fri rörlighet för arbetstagare (2015:36) utarbetades inom och remitterades . I promemorian föreslogs bland annat en ändring i instruktionen för , vilken beslutades . Något inrättande av ny lag eller ändring av lag eller förordning i övrigt har inte skett med anledning av direktivet. Information om genomförandet har delgetts kommissionen . fick en formell underrättelse av Europeiska kommissionen angående genomförandet av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (visstidsdirektivet). Två departementspromemorior (Ds 2011:22 respektive Ds 2012:25) har tidigare utarbetats i syfte att förtydliga eller ytterligare stärka den befintliga lagstiftningen och dess regler till skydd mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. Förslagen har inte lett till lagändringar. erhöll ett motiverat yttrande av kommissionen, vilket besvarades . erhöll ett kompletterande motiverat yttrande av kommissionen, vilket besvarades . Ärendet bereds inom . har därefter departementspromemorian Skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar (Ds 2015:29) utarbetats och remitterats. Regeringen lämnade propositionen 2015/16:62 Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar till . Syftet med de föreslagna lagändringarna var att förbättra situationen för arbetstagare som riskerar att bli kvar i tidsbegränsade anställningar och att säkerställa att anställningsskyddslagen uppfyller kraven på åtgärder till förebyggande av missbruk enligt visstidsdirektivet. antog lagförslagen i enlighet med regeringens proposition . Propositionen har delgetts kommissionen. Nya regler trädde i kraft . Nya lagregler om skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar Regeringen lämnade proposition 2015/16:62 Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar till . antog lagförslagen i enlighet med regeringens proposition . Lagändringarna trädde i kraft . Ändringarna innebär i huvudsak att den tidigare begränsningen för allmän visstidsanställning kompletteras med en ny regel. övergick en allmän visstidsanställning till en tillsvidareanställning om den sammanlagda anställningstiden i allmän visstidsanställning översteg . Omvandling ska efter ändringarna inte bara ske om anställningstiden överstiger , utan även om det sker då tidsbegränsade anställningar i form av allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete enligt anställningsskyddslagen följt på varandra. En anställning ska anses ha följt på en annan om den har tillträtts från den föregående anställningens slutdag. Det ska vara möjligt att i kollektivavtal göra undantag från den föreslagna regeln. Vidare ska arbetstagare som har fyllt undantas från reglerna om omvandling till tillsvidareanställning. Ändringarna innebär också att arbetstagare med tidsbegränsade anställningar ska få en utökad rätt till information. Syftet med lagändringarna är att förbättra situationen för arbetstagare som riskerar att bli kvar i tidsbegränsade anställningar och att säkerställa att anställningsskyddslagen uppfyller kraven på åtgärder till förebyggande av missbruk enligt det så kallade visstidsdirektivet. Genom ändringarna kommer möjligheterna att använda på varandra följande tidsbegränsade anställningar enligt lagen att begränsas. I propositionen föreslogs också en ändring av rättelsekaraktär i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Utredning om registerutdrag i arbetslivet gav regeringen en särskild utredare uppdraget att bl.a. kartlägga av vilka skäl arbetsgivare, utan uttryckligt författningsstöd, begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret och vilken betydelse sådana utdrag tillmäts i anställningsprocessen (dir. 2013:56). Utredaren har också analyserat vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att arbetsgivare inte utan författningsstöd begär att arbetssökande och arbetstagare visar upp utdrag ur belastningsregistret. Betänkandet Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48) redovisades . Utredaren föreslår att det ska vara förbjudet för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att en arbetssökande ska visa upp eller överlämna ett utdrag ur belastningsregistret. Förslaget har remitterats och bereds inom . Lag om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden Regeringen lämnade proposition 2015/16:128 till med förslag till en ny lag om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. antog lagen i enlighet med regeringens proposition . Lagen träder i kraft . I propositionen föreslås en ny lag om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Arbetstagare som utsätts för en repressalie av sin arbetsgivare i strid med lagen ska ha rätt till skadestånd. Även inhyrda som slår larm om allvarliga missförhållanden i inhyrarens verksamhet ska omfattas av repressalieskyddet. Ändringarna innebär inte någon inskränkning av det skydd som kan gälla på annan grund. Det ger inte heller någon självständig rätt att slå larm. Lagen är tvingande till arbetstagarens fördel. Utredning om åtgärder för ett längre arbetsliv utsåg regeringen en särskild utredare (dir. 2011:34) att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. Utredaren överlämnade slutbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) till regeringen. Utredaren föreslår ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd, omfattande bl.a. höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Utredaren lämnar också ett antal P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 förslag på åtgärder inom arbetsmiljöområdet. Betänkandet har remitterats och bereds inom ramen för den översyn av pensionssystemet som initierats av Pensionsgruppen, med företrädare för partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Se vidare bilagan Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Efter förlängning redovisades uppdraget i betänkandet Hela lönen, – utmaningar för ett jämställt arbetsliv (SOU 2015:50). anordnade regeringen en hearing med arbetsmarknadens parter för att inhämta synpunkter på betänkandet. På detta högnivåmöte redogjordes för vilka åtgärder regeringen har vidtagit och planerar att vidta på de områden som delegationen behandlade. Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, möttes där i sedvanlig ordning företräddes av en trepartsdelegation. beslutade om godkännande av ändringar till sjöarbetskonventionen samt antagande av ändringar i bilagorna till konvention nr 185 identitetshandlingar för sjömän (reviderad). Vidare behandlades en revision av rekommendation nr 71 om övergång från krig till fred (sysselsättning) . Det var första året i en tvåårsdiskussion i syfte att anta en uppdaterad rekommendation. antog en resolution om anständigt arbete i globala leverantörskedjor och utvärderade genomslaget för deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering . Slutligen beslutades om vissa administrativa- och budgetfrågor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen 2015 var lägre än föregående år (se av målen var s.k. A-mål (mål i vilka talan väcks direkt hos Arbetsdomstolen) vilket är i nivå . Antalet avgjorda mål minskade markant jämfört med , men ligger dock på samma nivå som 2013 och . Även antalet inneliggande mål har fortsatt att minska. Tabell 5.5 Målstatistik för Arbetsdomstolen 2013–2015 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna (handläggningstiderna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Beräknat som månatlig mediantid för avgjorda mål har genomströmningstiderna för såväl A- mål som s.k. B-mål (mål som först har prövats i tingsrätt och sedan överklagats till Arbetsdomstolen) varit relativt –2015 (se tabell 5.6). Tabell 5.6 Genomströmningstider för mål vid Arbetsdomstolen 2013–2015 Antal månader (medianvärde) A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. Målet för arbetsrätten är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Regeringens samlade bedömning är att de insatser som har gjorts inom ramen för arbetsrättsområdet bidrar till målet för arbetsrätten. Insatserna inom arbetsrättsområdet är, i första hand kopplade till förhandlings- och lagstiftningsarbete, dels inom det internationella samarbetet, främst EU, dels i form av nationella initiativ. Som framgår av resultatredovisningen har ett antal utredningsbetänkanden varit föremål för remittering och bereds inom . Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen, något som återspeglas i flera utredningsuppdrag och tilläggsdirektiv. Regeringen bedriver också ett långsiktigt arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning på EU-nivå. Regeringen har mot denna bakgrund fört ett aktivt påverkansarbete på EU-nivå i syfte bl.a. att få till stånd en revidering av det så kallade utstationeringsdirektivet, vilket lett till att kommissionen har presenterat ett ändringsförslag som förhandlas. Lagstiftningen är ett centralt verktyg för att skapa förutsägbarhet och trygghet inom det arbetsrättsliga området. Möjligheterna till avsteg genom kollektivavtal skapar flexibilitet och är en viktig del av den svenska modellen. En del av arbetsrätten som har stor påverkan på arbetsmarknaden är regleringen av anställningsformerna. Nya lagregler som begränsar möjligheterna att använda på varandra följande tidsbegränsade anställningar trädde i kraft . Ytterligare ett led i regeringens arbete med att skapa trygghet på svensk arbetsmarknad är den nya lag om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden som föreslagits och antagits av . Lagen kommer att träda i kraft . Resultaten utifrån indikatorerna på arbetsrättsområdet (veckoarbetstid, deltidsarbete, tidsbegränsad anställning) visar inga större förändringar i jämförelse med 2014. Det kan dock konstateras att andelen deltidsarbetande kvinnor är mycket högre än andelen deltidsarbetande män, men att utvecklingen är att andelen deltidsarbetande kvinnor minskar. Den faktiskt arbetade tiden för kvinnor är också betydligt lägre än för män. Kvinnor har också i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar. Detta bidrar bl.a. till att kvinnor har sämre ekonomiska förutsättningar än män. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Nedanstående indikatorer används som grund för resultatredovisningen inom lönebildningsområdet: –Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare. –Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. –Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. –Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . –Löneskillnaden mellan kvinnor och män. blev det fredligaste året på arbetsmarknaden sedan inrättades. De treårsavtal som tecknades för stora delar av arbetsmarknaden medför att avtalsåren 2014 och 2015 har haft en mycket begränsad omfattning. tecknades 40 nya kollektivavtal om löner och allmänna villkor som berörde totalt 110 000 arbetstagare. tillsatte särskilda medlare i två avtalsförhandlingar mellan förbundsparter (se tabell 5.7). Tabell 5.7 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare 2011–2015 I och med att antalet medlingsärenden var litet 2015 minskade kostnaden för den centrala medlingsverksamheten. Totalt uppgick kostnaden i form av arvoden till utsedda medlare 2015 till en P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 halv miljon kronor, vilket På lokal nivå har förordnat fyra fasta medlare med varsitt regionalt ansvar som vid behov ska medla mellan enskilda oorganiserade arbetsgivare och fackliga organisationer. Antalet inkomna lokala medlingsärenden uppgick till 30, vilket är något färre än föregående år. I samtliga registrerade ärenden förelåg varsel om stridsåtgärder och i fyra tvister verkställdes de. Detta ska dock ställas i relation till att ca 14 000 arbetsgivare blev bundna av kollektivavtal och att många blev det genom medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Avtalstvisterna med utländska företag har praktiskt taget upphört då inget medlingsärende –2015 har gällt utländska entreprenadföretag. Under lades varsel om stridsåtgärder i de två förhandlingar där tillsatt medlare. I det ena av dessa trädde varslet i kraft. Sammantaget förlorades på grund av konflikter på arbetsmarknaden (se tabell 5.8), samtliga avsåg lokala tvister. Inga arbetsdagar förlorades som följd av arbetsnedläggelse i samband med förbundsförhandlingar. Tabell 5.8 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 2011–2015 har inga uppgifter om de ekonomiska konsekvenserna för berörda företag till följd av förlorade arbetsdagar på grund av arbetsnedläggelser . Varsel om stridsåtgärder kan få ekonomiska konsekvenser för berörda företag och vidtagna stridsåtgärder kan få konsekvenser för tredje man. ställde SAS in ett drygt hundratal flygningar efter ett varsel om pilotstrejk. Detta påverkade ca 11 000 resenärer. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Löneökningarna uppgick till för hela ekonomin, vilket kan jämföras 2014 (se tabell 5.9). De avtalsmässiga löneökningarna har beräknats till 2015 vilket är något högre än 2014. Avvikelserna mellan de avtalsmässiga höjningarna och de faktiska löneökningarna kan vissa år vara stora, exempelvis med anledning av ändrad sammansättning av arbetskraften eller variationer i övertidsuttag. En bidragande orsak är det byte som sker varje årsskifte av vilka företag som ingår i undersökningen. De treåriga avtalen som tecknades inom ram har sammantaget bidragit till en jämförelsevis låg löneökningstakt . Tabell 5.9 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden – 2015 Källa: , sammanvägning av konjunkturlönestatistiken. Ett lands konkurrenskraft beror till stor del på hur arbetskraftskostnaderna utvecklas i förhållande till andra länder. Arbetskraftskostnaden för en anställd person i innehåller all form av lön samt lagstadgade- och avtalsreglerade arbetsgivaravgifter. För perioden –2015 var ökningstakten i det svenska näringslivet i genomsnitt , vilket kan jämföras inom euroområdet och i . I många länder i samt har efterdyningarna till skuld- och finanskrisen inneburit att löneökningstakten har varit mer dämpad än i . visar preliminära utfall att skillnaden består, både gentemot euroområdet och . De svenska arbetskraftskostnaderna beräknas ha ökat att jämföras i och i euroområdet. Diagram 5.7 Arbetskraftskostnadsutvecklingen i näringslivet 2011-2015 Procentuell förändring från föregående år Källa: , Labour Cost Index (LCI) och , . Ett lands konkurrenskraft kan upprätthållas även om arbetskraftskostnaderna är högre än i omvärlden förutsatt att produktiviteten är hög eller gynnas av en svag växelkurs. – 2013 har dock ingen av dessa faktorer gynnat den svenska konkurrenskraften, vilket har medfört att exportandelarna har fallit. har emellertid kronan åter försvagats gentemot dollarn och euron, vilket i viss utsträckning har underlättat industrins konkurrensförmåga. till nivån har , enligt , bland de högsta arbetskraftskostnaderna i . I ett viktigt konkurrentland som är arbetskraftskostnaderna lägre. Arbetskraftskostnaderna har dock stigit i och bedöms öka med 2015, delvis beroende på införandet av en lagstadgad minimilön. De nominella löneökningarna har varit relativt stabila sedan industriavtalets tillkomst 1997. har de nominella lönerna ökat med i genomsnitt . har konsumentpriserna stigit med i genomsnitt , vilket ger en genomsnittlig årlig reallönetillväxt på . låg reallönen högre än 1995. Variationer i reallöneutvecklingen mellan enskilda år har främst berott på upp- och nedgångar i inflationen. har konsumentprisindex påverkats av låga räntor, fallande energipriser och att en jämförelsevis stark valuta har medfört låga importpriser. beräknas de nominella lönerna ha ökat med . sumentpriserna oförändrade vilket innebär att reallönerna ökade 2015 (se diagram 5.8). Diagram 5.8 Nominell och real löneutveckling i procent 1999–2015 Anm.: Reallön är nominell timlöneökning enligt konjunkturlönestatistiken deflaterad med konsumentprisindex (KPI). Källor: och . Löneskillnader mellan kvinnor och män Löneskillnaden mellan kvinnor och män fortsätter att minska. En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmarknaden visar att kvinnor hade av mäns lön, dvs.