prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen kan konstatera att de prioriteringar som tillsynsmyndigheten gjort givit goda resul- tat vad gäller den reglerade marknaden i den utsträckning gällande regelverk medger. De statliga insatser som genomförts på spel- området har gett positiva effekter inom ett flertal områden, men ytterligare åtgärder krävs för att uppnå målen gällande spelmarknaden. Spelmarknaden präglas av en ökad konkurrens med allt fler bolag som verkar i utan till- stånd och med en mer omfattande marknads- föring. En annan oroande utveckling är att ett begränsat antal personer spelar för allt mer pengar. 3.6.1Ett som håller ihop I enlighet med beslut om propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) tillskjuts medel för satsningar som kan skapa förutsättningar för ett som håller ihop. Denna satsning behöver fortsätta och vara långsiktig för att nå genom- gripande resultat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det öppna samhället värnas genom att en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kommer till uttryck, bl.a. genom ett fritt och vitalt kulturliv och oberoende medier. Det pågår en oroande utveckling i riktning mot ett mer splittrat där männi- skor med olika bakgrund, värderingar och livs- stilar i allt mindre utsträckning möts och kommunicerar med varandra. Vårt samhälle kan beskrivas som allt mer polariserat, det har inte minst visat sig i den debatt som följt i spåren av den senaste tidens flyktingsituation. Regeringen anser att det är viktigt att motverka denna polarisering, som bl.a. tar sig uttryck i rasism och liknande former av fientlig- het, för att skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . I denna proposition lämnar regeringen därför förslag till satsningar inom flera utgiftsområden (se även utg.omr. 1 avsnitt 9.10 och utg.omr. 13 avsnitt 4.6). Inom utgiftsområde 17 lämnas för- slag som bl.a. har som utgångspunkt att skapa fler mötesplatser i samhället och på olika sätt bidra till att skapa broar mellan människor med olika bakgrund och erfarenheter. Kultur i hela landet genom kultursamverkansmodellen Regeringen beräknar att tillföra 2017–2020 för att förstärka kultursamverkansmodellen och möjliggöra för fler att ta del av och utöva kultur. En förutsättning för ett öppet samhälle som främjar delaktighet och demokrati är ett fritt och vitalt kulturliv. Detta kulturliv behöver vara tillgängligt för fler. Att stärka kulturlivet lokalt och regionalt, både inom ramen för de regionala institutionernas verksamhet och inom det fria kulturlivet, är också viktigt med tanke på den växande klyfta som finns mellan storstad och land. Regeringens utgångspunkt är att staten genom sina insatser ska värna ett jämlikt kultur- utbud i hela landet, som möjligheten till regional variation inom kultursamverkans- modellen ska vara god. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en förutsättning för att verkställa uppdraget att främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Även barns och ungas rätt till kultur är angeläget att beakta. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Mot bakgrund av olika utvärderingar av kultursamverkansmodellen har ett arbete inletts med att se över den framtida inriktningen och utvecklingsmöjligheter för kultursamverkans- modellen. En departementspromemoria med förslag om kultursamverkansmodellens utveck- ling kommer att remitteras . En förstärkning av statens stöd till lokal och regional kultur möjliggör bl.a. en mer jämlik tillgång till kvalitativ kultur. Arbetslivsmuseer och andra ideella aktörer inom kulturarvsområdet Regeringen beräknar att bidraget till kultur- miljövård tillförs 2017–2020 i syfte att skapa ett nytt bidrag till det civila samhällets aktörer inom kulturarvs- området. Det nuvarande stödet till arbetslivs- museer utvecklas och förstärks så att det bidrag som fördelar till arbets- livsmuseer också ska kunna användas till att omfatta annat ideellt kulturarvsarbete, t.ex. inom hembygdsrörelsen. Det är av stor betydelse att de statliga insatserna inom kulturarvsområdet når ut till så många som möjligt och görs tillgängliga oavsett bakgrund och på platser runt om i landet. Detta kan bl.a. möjliggöras genom en förstärkt struktur för det civila samhällets aktörer på området. Regeringen beräknar att och Statens museer för världskultur vardera tillförs 2017– 2020 i syfte att myndigheterna ska ges bättre förutsättningar att arbeta för en kunskaps- baserad och reflekterande historieskrivning som även ska ge förutsättningar för ökad delaktighet. Satsningen möjliggör en offensiv museiverk- samhet och en kraftfull utveckling inom kultur- arvsområdet. Regeringens införande av fri entré vid de statliga museimyndigheterna har lagt grunden för att alla människor ska kunna uppleva att dessa museer är till för dem. Att säkerställa att dessa gemensamt finansierade kunskapsinsti- tutioner genom sin verksamhet utgör offentliga platser för kunskapsinhämtning, idédebatt och upplevelser är en investering, inte minst i en hållbar demokratisk utveckling. Regeringen beräknar att tillförs och ytterligare 2017–2020 i syfte att stödja arbetet med att stärka barn och unga, såväl flickor som pojkar, som medvetna medieanvän- dare och skydda dem från skadlig mediepå- verkan. genomför detta genom insatser för att öka medie- och informations- kunnighet hos barn och unga, dvs. förmågan att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa innehåll i medier. De snabba förändringarna i omvärlden och på medieområdet, bl.a. det faktum att medie- användningen går allt längre ner i åldrarna, ställer allt högre krav på samhället att utrusta barn och unga med medie- och informationskunnighet. I dagens informationssamhälle där ofta motstridig information sprids på internet är förmågan att kritiskt värdera innehåll i medier av stor vikt för att kunna ta till vara mediernas demokratistär- kande funktion. Förslagen som lämnas i denna proposition, inklusive tidigare aviserade anslagsförändringar, innebär en ökning av kulturbudgeten med , varav pris- och löneomräkningen utgör ca , i jämförelse med budgeten . har budgeten ökat med . Till kulturbudgeten räknas områdena Kulturom- rådesövergripande verksamhet, Teater, dans och musik, Litteraturen, läsandet och språket, Bild- konst, arkitektur, form och design, Kultur- skaparnas villkor, Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Film. Tabell 3.5 Kulturbudgetens utveckling 3.6.3Mer kultur för fler Det behövs jämlik tillgång och tillgänglighet till platser där kulturella möten och utbyten kan ske. Människor i alla delar av landet ska erbjudas möjligheter att såväl utöva som ta del av konst och kultur. Människor ska ha möjlighet att möta konstnärliga och kulturella uttryck i sin vardag och det ska bli lättare att ta del av den. Fler ska också få möjlighet att utveckla sin kreativitet genom eget skapande. För att skapa fler möjligheter att ta del av och utöva kultur föreslår regeringen i denna proposi- tion satsningar som syftar till att bidra till en förbättrad tillgång till kultur genom bl.a. för- stärkt regional spridning av kulturutbudet genom kultursamverkansmodellen (avsnitt 3.6.1), ökad digitalisering av filmarvet m.m. samt utbyggnad av läsfrämjande insatser. Det är viktigt att kulturen kommer alla till del, såväl kvinnor och män som pojkar och flickor. Mer film till fler kommer rege- ringen att ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Styrande blir de mål för film- politiken som fastställdes av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289). Regeringen beräknar att anslaget för filmstöd tillförs i syfte att skapa långsiktiga och stabila ekonomiska förut- sättningar för filmpolitiken. Detta innebär en förstärkning i förhållande till de medel som aviserades redan i budgetpropositionen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för att möjliggöra omställningen av film- politiken. har i anslutning till behandlingen av propositionen Mer film till fler – en samman- hållen filmpolitik (prop. 2015/16:132) beslutat (bet.2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289) att tillkännage som sin mening vad kulturutskottet anfört om –att regeringen bör tillsätta en bred parla- mentarisk filmutredning, –att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas, –att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemen- samt filmavtal slutar gälla, –att skyndsamt utreda en alternativ finansie- ring av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskatte- satsen på biografbiljetter, –att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film, –att regeringen skyndsamt bör utreda möj- ligheten till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelning, och –att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs. De filmpolitiska målen kan inte uppnås utan nära samverkan med filmbranschen. I proposi- tionen Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik beskriver regeringen en ny modell för samverkan med filmbranschen. Modellen genomförs successivt . skickade en remiss till branschens aktörer med förslag gällande de s.k. branschrådens roll och utformning. Resultatet kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet. Regeringen avser att nära följa processen och vid behov överväga ytterligare åtgärder i syfte att stärka samverkan. Det är av stor betydelse för den svenska film- branschen att är ett attraktivt inspel- ningsland för såväl svenska som utländska film- och tv-produktioner. Regeringen avser därför att, i enlighet med tillkännagivande, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 låta en myndighet utreda lämpligheten i och förutsättningarna för att ska kunna införa någon form av produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. har en central roll i genom- förandet av filmpolitiken. Verksamheten ska bedrivas på ett sådant sätt att den skapar för- troende i filmbranschen och bidrar till att de filmpolitiska målen uppnås. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att utreda organisationsform. Det finns dock, liksom anfört, anledning att fortsätta analysera frågan. Statskontoret gjorde 2013 en genomlysning av verk- samhet (Scener ur ett 2013:8). Regeringen avser att inleda en uppföljande studie som även innefattar en analys av organisationsform i förhållande till den nya filmpolitiska modellen. En livskraftig filmbransch kräver stabila ekonomiska förutsättningar. Det finns en bred samsyn, i såväl politiken som filmbranschen, om att filmavtalet är en långsiktigt hållbar lösning. Flera utredningar har fram till analyserat alternativa finansieringslösningar för filmpolitiken. Att genomföra nya, omfattande utredningar skulle orsaka oro och instabilitet under ytter- ligare och därmed skada den svenska filmproduktionen. Regeringen anser därför att den nya filmpolitiken bör utvärderas när konse- kvenserna av införandet kan bedömas. Syftet bör bl.a. vara att utvärdera de ekonomiska konse- kvenserna för branschens olika aktörer. Olovlig hantering av upphovsrättsligt skyddat material För att ska fortsätta att vara ett fram- gångsland för de kulturella och kreativa näringarna krävs ett välfungerande upphovsrätts- ligt skydd. I takt med den digitala utvecklingen har alltmer sofistikerade tjänster för illegal sprid- ning av film växt fram. Enligt uppgift från filmbranschen använder var tredje svensk de aktuella tjänsterna. Filmbranschen påtalar att de ekonomiska förluster som detta medför får allt- mer kännbara effekter. Regeringen delar branschens och oro över utveck- lingen och genomför eller avser att genomföra följande insatser. –Det pågående arbetet för att utarbeta mål och en gemensam uppförandekod med berörda branschaktörer, i syfte att främja lagliga alternativ och försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida bl.a. film, kommer att slutföras . –Inom ramen för de ökade resurser som i denna proposition beräknas tillföras kommer myndighetens uppdrag att informera barn och unga om upphovsrätt att förtydligas (avsnitt 3.6.1). –har tilldelats i ett särskilt uppdrag för att öka kunskapen om immaterialrätt och immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt (dnr N2016/02167/IF). Enligt uppdragsbeskrivningen ska PRV bl.a. ta fram och genomföra lämpliga informations- och kunskapssatsningar mot allmänheten som syftar till att värna upp- hovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Arbetet är i en inledande fas och kommer att pågå till 2019. –Regeringen har påbörjat arbetet med att närmare se över behovet av att införa brottsrubriceringen grovt upphovsrätts- brott. I departementspromemorian Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1882) om ålders- gränser för film som ska visas offentligt (dnr Ku2016/01350/MF) föreslås att det inte längre ska tas ut en avgift för fastställande av åldergräns för film som ska visas offentligt. Promemorian har remissbehandlats. Dagens avgiftssystem är otidsenligt och innebär dess- utom att filmer av kostnadsskäl inte lämnas in för granskning. Förslaget bedöms leda till att tillgången till film för barn ökar som den administrativa bördan och kostnaderna för filmdistributörerna minskar. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag bl.a. om att avskaffa det nuvarande avgiftssystemet. Regeringen beräknar att anslaget för filmstöd tillförs för att förstärka den pågående satsningen på digitali- sering av filmarvet. Regeringen delar bedömning om behovet av en långsiktig lösning för att säker- ställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs. Regeringen beräknar att bidraget till litteratur och kulturtidskrifter tillförs 2017–2020 för att bygga ut den läsfräm- jande insatsen Bokstart som tagit initiativ till samt för bidrag till läsfrämjande insatser under skollov. Det finns också behov av litteratur- och läsfrämjande insatser på de nationella minoritetsspråken. Bokstart är ett samarbete mellan barnhälso- vård och folkbibliotek i syfte att stimulera små barns språkutveckling och satsningen byggdes ut till att omfatta fem områden i olika delar av landet. Förstärkningen av Bokstart innebär att satsningen utvidgas till att omfatta fler regioner och att satsningen på ett tydligare sätt också kopplas till förskolan. För att stötta läsrörelsens initiativ Läslov v. 44 har regeringen bl.a. för avsikt att ge stöd till läsfrämjande aktiviteter inför och under skollov. Regeringen har för avsikt att tillsätta en delegation med uppdrag att inom ramen för satsningen ”Hela läser med barnen” samla de insatser för läsfrämjande som görs både inom och utanför skolan. Syftet med delega- tionen är att ge alla barn och ungdomar, såväl flickor som pojkar, likvärdiga förutsättningar till en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplev- elser. För barns och ungas läsförmåga är även föräldrarnas och andra närstående vuxnas för- hållande till läsning viktigt. Därför bör detta uppmärksammas av delegationen. Renovering och ombyggnad av i Regeringen har ambitionen att fatta beslut om en ombyggnad och renovering av i . Bygg- naden är i dåligt skick och behovet av en renovering av vissa delar av byggnaden är akut. Den behöver också anpassas till nya krav på bl.a. publik tillgänglighet och arbetsmiljö. Som ett första steg i renoveringen kommer övermaskineri att renoveras. Regeringen föreslår ett bemyndigande från som innebär att ges möjlighet att ta upp 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ett lån i Riksgälden för att finansiera renove- ringen av övermaskineriet som är planerad att pågå åren 2017–2018. Regeringen beräknar att tillförs 2018 för att täcka kostnader i samband med renoveringen av övermaskineriet. Stärkt scenkonst i hela landet Regeringen beräknar att anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, anslag 2:1 Bidrag till Operan, , , och samt anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål tillförs totalt , och –2020. Förstärkningen syftar till ett fortsatt brett utbud av musik av hög kvalitet och god tillgänglighet till musikverksamheter i hela landet. har satsningen Äga rum påbörjats, som kommer att pågå . Sats- ningen riktar sig till vissa bostadsområden med bl.a. lågt valdeltagande och andra socioekono- miska utmaningar. Satsningen ska utgå från de boendes önskemål och präglas av demokratisk delaktighet. 2018 är det regissören och filmskaparen föddes. Rege- ringen avser att uppmärksamma hans livsverk genom att på olika sätt stötta initiativ tagna av bl.a. Kungliga Dramatiska teatern AB och Stiftelsen . De enskilda kulturskaparna tillhör kulturlivets absoluta fundament och det är viktigt att kultur- skapare kan arbeta under rimliga villkor. Rege- ringen ser ett fortsatt behov av att analysera och se över kulturskaparnas villkor. Kommittén Kulturbryggan inordnades fr.o.m. som ett särskilt beslutsorgan 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tillförs för att kom- pensera för ökade kostnader relaterade till Kulturbryggans verksamhet. har företrädare för Kultur- departementet och de litterära upphovsmännen enats om att biblioteksersättningens grund- belopp höjs med och med ytterligare . Överenskommelsen har godkänts av regeringen. beräknas den totala biblioteksersättningen uppgå till , vilket är en höjning med jämfört med . Höjningen av grundbeloppet innebär en satsning på för- bättrade villkor för författare, översättare, tecknare och fotografer. Regeringen beräknar bl.a. mot denna bakgrund att anslaget för ersättningar och bidrag till konstnärer tillförs . Regeringen anser att det behövs en samlad kulturarvspolitik för ett som håller ihop. Utgångspunkten bör vara ett reflekterande och öppet förhållningssätt till kulturarvet som kan ge utrymme för olika perspektiv på historien. Det gäller olika vetenskapliga tolknings- och förkla- ringsmodeller, men också olika perspektiv som har sin grund i personliga erfarenheter. Ett sådant förhållningssätt stöder ifrågasättandet av invanda föreställningar utifrån ny kunskap och ger utrymme för kritisk diskussion. Regeringen avser att lämna en kulturarvs- politisk proposition till . I proposi- tionen ska den framtida inriktningen för de statliga insatserna på området presenteras. inordnas flertalet av Riksutställ- ningars uppgifter i som också får utökade uppgifter avseende musei- frågor. Riksutställningar, som är lokaliserat till , avvecklas och upphör som myndighet . Regeringen avser att verka för att antalet arbetstillfällen på inte minskar till följd av denna förändring. Samordning av digitaliseringsarbetet inordnas i /15 har i betänkandet Ny museipolitik (SOU 2015:89) bedömt att om regeringen beslutar att verksamheten vid samordningssekretariatet Digisam, placerad vid , ska finnas kvar bör det övervägas om den kan överföras till en ny museimyndig- het. En fortsatt samordning av digitaliserings- arbetet tillstyrks av remissinstanserna men flera instanser avstyrker flytt av Digisam till en ny och till storleken svag myndighet och förordar i stället en placering i någon av de etablerade myndigheterna, t.ex. . Regeringen bedömer att det arbete som Digisam har bedrivit i huvudsak bör fortsätta. Regeringen bedömer att fr.o.m. bör driva det natio- nella samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet och avser att återkomma med preci- seringar avseende denna uppgift i den aviserade kulturarvspolitiska propositionen. Framtida inriktning för för arkitektur och design Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ska vara en stark företrädare för de värden som arkitektur och gestaltning av livs- miljön tillför samhället, värden som är viktiga för att nå en hållbar samhällsutveckling. Bedöm- ningen är att Arkdes även framöver ska ha som sina huvuduppgifter att vara nationellt arkitek- turmuseum respektive att bedriva en främjande, samverkande och debatterande verksamhet. Regeringen avser att återkomma med förslag kring politiken för arkitektur, form och design . Främja skydd av hotat kulturarv Regeringen beräknar att Statens museer för världskultur tillförs för arbete med hotat kulturarv i bl.a. och . Till följd av pågående internationella kon- flikter har det förekommit utbredd förstörelse av kulturarv och illegal handel med kulturföremål. Förstörelsen har riktats mot såväl välkända fornlämningsplatser i och som mot kulturföremål i de drabbade länderna. Statens museer för världskultur har varit en arena för kritisk reflektion kring de egna samlingarnas tillkomst och arbetar nära globala nätverk för museer och kulturmiljövård som stöds av . Myndigheten har därför stora möjligheter att utveckla ett långsiktigt arbete som främjar skydd av hotat kulturarv i bl.a. och . Regeringen avser att återkomma i de frågor som berör tillkännagivande 2009 om att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitu- tionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144) (se även utg.omr. 2 avsnitt 9.4). Med anledning av tillkännagivandet fick i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. lämnade 2013 en slut- rapport med förslaget att regeringen ska fast- ställa grunden för den ränteberäkning som ska ske på det hyresgrundade kapitalet. Avsikten är att principerna för hyressättningen för de fem kulturfastigheter som har en kostnadsbaserad hyresmodell ska gälla vid de kommande omför- handlingarna av nuvarande hyresavtal. Målet är att en mer transparent modell ska tillämpas för att hyreskostnaderna ska bli mer förutsebara. Regeringen avser att börja tillämpa nya principer . huvudbyggnad genomgår den första genomgripande renoveringen och om- byggnationen sedan huset stod färdigt . Syftet är bl.a. att öka de publika ytorna och göra museet mer publikvänligt och tillgängligt sam- tidigt som husets unika karaktär bevaras. Museet ska också moderniseras för att bli bättre klimatanpassat och för att motsvara dagens säkerhetskrav. Renoveringen kommer att inne- bära en omfattande hyreshöjning för myn- digheten, liksom även ökade kostnader som en följd av myndighetens egna investeringar inför 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nyöppningen av museet. Regeringen avser därför att återkomma i frågan. I den rapport om förslag till en ändamålsenlig organisatorisk struktur för som mottogs av (dnr Ku2015/02961/KI) görs bedöm- ningen att stiftelsen udde bör avskiljas från myndigheten museum och förvaltas självständigt av stiftelsens styrelse. Förutsättningen för detta är att vissa villkor uppfylls, bl.a. avseende en ekonomiskt stabil löpande verksamhet. Regeringen ställer sig positiv till förslaget under förutsättning att de uppställda villkoren kan uppfyllas och följer utvecklingen av i första hand den ekonomiska situationen för verksamheten vid . Regeringen avser att åter- komma till i frågan. 3.6.6Övriga förslag inom kulturområdet Framtida ansvar för offentligt terminologiarbete Terminologiarbete är av stor betydelse för hela samhällsutvecklingen, både inom offentlig och privat sektor. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att det offentliga terminologiarbetet blir relevant för så många som möjligt och struktureras på ett effektivt, ändamålsenligt och långsiktigt sätt. Regeringen ser ett värde i att knyta terminologiarbetet närmare språk- politiken. Det svenska språkets ställning som samhällsbärande språk är beroende av att det kontinuerligt skapas termer för nya företeelser och begrepp. Det är därför av betydelse att det offentliga terminologiarbetet genomförs på ett språkpolitiskt medvetet och samordnat sätt. ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) har regeringen därför aviserat att de ändamål och verksamheter som avser bidrag till terminologisk verksamhet flyttas över från utgiftsområde 24 till utgiftsområde 17 .