prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Jämfört med 2014/15 ökade antalet heltidstjänster med . Den totala kostnaden för grundsärskolan beräknas 2015 ha uppgått till ca (inklusive skolskjuts), vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev har ökat till per elev. Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i eller grund- särskolan på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Special- skolan har tio årskurser. Staten är genom Specialpedagogiska skolmyndigheten huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och fyra riks- rekryterande skolor. För specialskolan gäller läroplanen för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011(Lspec11). /16 gick ca 550 elever i special- skolan, vilket var drygt 50 elever fler än Av eleverna var flickor och pojkar. avslutade drygt 60 elever årskurs 10 i special- skolan med ett genomsnittligt meritvärde på ca 158 meritpoäng. Detta är en minskning från föregående år då den genomsnittliga merit- poängen var 174. Flickornas genomsnittliga meritvärde är högre än pojkarnas och låg på 169 meritpoäng jämfört med pojkarnas 147. I specialskolan var antalet tjänstgörande lärare 220 /16, vilket motsvarar 169 heltids- tjänster. Antalet tjänstgörande lärare ökade sedan föregående år. Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, var drygt 30, vilket är oförändrat jämfört med före- gående läsår. Kostnaden för specialskolan uppgick till ca , vilket är en ökning jämfört med . sedan föregående år. Statistiken för specialskolan avseende budget- publiceras först . Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen samt och motsvarande skolformer genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11). För fritidshemmet gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verk- samheten. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet elever i fritidshem uppgick till totalt 461 871, vilket är en ökning med knappt 17 500 elever jämfört med . Av eleverna var flickor och pojkar. Antalet fritidshem ökade med 45 stycken och uppgick totalt till ca 4 240. Andelen barn i åldern 6–som gick i fritidshem 2015 var , vilket är en ökning jämfört med . har denna andel ökat med . I åldern 10–var andelen elever som fick utbildning i fritidshem , en mindre ökning jämfört med och med 11 procent- enheter . I likhet med den senaste femårsperioden var det för elever i åldern 6–marginellt högre andel pojkar i kommunala fritidshem och marginellt högre andel flickor i fristående fritidshem. har grupperna totalt sett blivit fler på fritidshemmen. 2015 fanns det 11 300 grupper jämfört med 10 800 grupper 2014. Antalet elever per grupp har minskat från 41,1 till 40,9 . till den senaste tioårsperioden har grupperna däremot ökat kraftigt i storlek. var den genomsnittliga gruppstorleken 31 elever. Antal elever per anställd 2015 var 12,9 vilket är en liten minskning jämfört med . I de kommunala fritidshemmen gick det i genomsnitt 12,8 elever per anställd jämfört med 13,9 elever per anställd i de fristående fritidshemmen. Andelen personal med pedagogisk högskole- examen fortsätter att minska och uppgick , vilket är en minskning jämfört med . Skillnaden mellan kommunala och fristående fritidshem är stor. Andelen uppgår till respektive . Andelen män i fritidshem har kontinuerligt ökat . har andelen män i fritidshem ökat och var 2015. Den totala kostnaden för fritidshem 2015 upp- gick till ca , vilket är en ökning från föregående år (fasta priser). Antalet elever har ökat . Kostnaden per inskriven elev i fritidshem har ökat jämfört med och uppgick till per elev. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3.3.3Utvecklingsinsatser och andra verksamhetsdelar Fler anställda i lågstadiet Regeringens satsning på fler anställda i förskole- klass och lågstadiet – ett statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning (Lågstadiesatsningen) – infördes . Syftet med satsningen är att höja utbildningens kvalitet för de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. Intresset för satsningen har varit stort. Samtliga landets 290 kommuner och drygt hälften av de enskilda huvudmännen sökte bidrag i lågstadiesatsningen första året. Det innebär att för /16 ca 2 150 heltidstjänster för lärare, lärare och 630 speciallärare. Huvudmännen har också ansökt om bidrag till att anställa fritids- pedagoger, specialpedagoger och icke pedago- gisk personal som t.ex. administratörer. Vissa har även ansökt om bidrag till andra insatser för att minska klassernas storlek och öka lärarnas tid med eleverna. Mindre barngrupper i förskolan har fått i uppdrag av regeringen att –2017 granska förskolornas kvalitet och måluppfyllelse. Skol- inspektionens rapport och lärande för barn (2016:2), som är ett av flera projekt inom ramen för regeringens uppdrag, visar att ungefär en femtedel av förskolorna inte gav barnen tillräckligt med uppmärksamhet och tillsyn. genomförde Skolinspektionen två s.k. flygande granskningar av 196 slumpmässigt utvalda förskolor över hela landet. Syftet var att kart- lägga förskolepersonalens arbete med upp- märksamhet, trygghet och tillsyn. Granskningen visar bl.a. att personalens tillgänglighet och lyhördhet för barnens behov var otillfreds- ställande, vilket främst tog sig uttryck i en delvis passivt övervakande attityd. Granskningen visar också att ju fler barn eller ju fler barn per personal det var i de observerade grupperna, desto mindre uppmärksamhet och tillsyn bedömdes personalen ge barnen. I förskolans läroplan (Lpfö98) framhålls att barngruppen ska ses som en viktig del i barns utveckling och lärande. Barn behöver utvecklas i socialt samspel, kunna utveckla relationer med andra barn och vuxna samt känna trygghet och kontinuitet i barngruppen. Det är således viktigt att minska barngruppernas storlek när grupperna är för stora för att alla barn ska kunna ges möjlighet att utvecklas socialt, känslomässigt och intellektuellt i en grupp. Regeringen genomför en stor satsning för att stimulera huvudmännens arbete att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/03229/S). Huvud- männen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. är avsatta för detta ändamål 2016 och beräknas motsvarande belopp . val och inställ- ning till förskola och fritidshem (rapport 392, 2013) och Skolinspektionens kvalitetsgranskning En vanlig dag i förskolan. Gruppstorlek, personaltäthet och trygghet (dnr 2014:6460) visar att majoriteten av de granskade förskolorna bedöms kunna ge barnen den uppmärksamhet och tillsyn som utgör grunden för deras trygg- het. anser såväl personal som barnens föräldrar till viss del att barngrupperna är för stora. Forskningen visar sammantaget, enligt storlek i förskolan (rapport 433, 2016), att barn- gruppernas storlek har betydelse för barns trygghet, utveckling och lärande. har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket är satt till 6–12 för barn i åldern 1–respektive 9–15 för barn i åldern 4–. Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om förskolan. har i kvalitetsgransk- ningen Undervisning i förskoleklass (2015:03) undersökt hur undervisningen i förskoleklassen utgår från de övergripande målen i läroplanen, specifikt kunskapsmålen, och om lek och skapande arbete utgör väsentliga delar i undervis- ningen i en lärandemiljö där eleverna får undersöka och utforska. Rapporten bygger på iakttagelser från besök vid 20 förskoleklasser vid 20 slumpvis utvalda skolor. Resultaten visar framför allt att eleverna i förskoleklass ofta inte möter en undervisning som på ett systematiskt sätt planeras, genomförs och följs upp utifrån läroplanens övergripande mål för kunskaper. Detta beror till stor del på att verksamheten präglas av en kombination av otydliga styr- dokument och, som en följd av detta, ofta bristande styrning från rektorn avseende undervisningens inriktning. Inriktningen blir därför ofta den enskilda ansvar, vilket är ett problem utifrån den princip om en likvärdig utbildning som uttrycks i skollagen. I syfte att förtydliga bl.a. förskoleklassens uppdrag har ändringar gjorts i läroplanerna för , förskoleklassen och fritidshemmet och motsvarande skolformer. Ändringarna trädde i kraft . De innebär att förskoleklassens respektive fritidshemmets syfte, uppdrag och innehåll tydliggörs genom två nya avsnitt i läroplanerna för , förskole- klassen och fritidshemmet och motsvarande skolformer. I de två nya avsnitten framgår tydligt förskoleklassens uppdrag, att stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Även fritids- hemmets uppdrag, att komplettera utbildningen i förskoleklassen, och motsvarande skolformer som skolplikt kan fullgöras i, fram- går tydligt. Dessutom förtydligas avsnitten om övergång och samverkan mellan de olika skolformerna och fritidshemmet i respektive läroplan. Förskoleklassens uppdrag att utgöra en bro mellan förskola och skola tydliggörs, liksom fritidshemmets uppdrag att komplettera skolan och stödja elevernas sociala utveckling. Syftet med förändringarna är att förbättra kvaliteten och likvärdigheten i förskoleklassens och fritids- hemmets verksamheter. Detta är ett led i arbetet med att nå regeringens mål om ökad kvalitet och likvärdighet för eleverna i förskoleklassen, fritidshemmet och i skolans lägre årskurser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insatserna ska ha fokus på grund- och gymnasie- skolan och motsvarande skolformer. Insatserna i de nationella skolutvecklingsprogrammen ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stöd- insatser. I enlighet med uppdraget redovisade en plan för åren 2016–2019 avseende utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. I en delredovisning ingick beskrivningar av hur avser att ta ett samlat grepp kring de kompetensutvecklingsinsatser som myndig- heten erbjuder, beskrivningar av uppföljning och utvärdering av programmen, insatser som myndigheten avsåg att genomföra samt en beskrivning av ekonomiska förutsätt- ningar för att genomföra uppdraget. I genom- förandeplanen presenteras förslag på sju olika program: systematiskt kvalitetsarbete, värden och kunskaper, betyg och bedömning, nyanländas lärande, skola och arbetsliv och högre studier, elevhälsa samt styrning och ledning. har i en delredovisning angett att merparten av insatserna för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration med syfte att minska lärares och rektorers administrativa arbete kommer att ligga inom ett eget program, digitalisering. En utvärdering av de nationella skolutveck- lingsprogrammen avseende 2016 och 2017 ska lämnas till (Utbildnings- departementet) . Samverkan för bästa skola Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola har regeringen beslutat om två uppdrag till och ett uppdrag till . ska i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Insatserna ska baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande samt identifikation 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av relevanta utvecklingsområden ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen, som har fått i uppdrag att lämna ett sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommelserna ska Skol- verkets och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . träffades överenskommelser mellan och 16 kommunala och 8 enskilda huvudmän, totalt 24 huvudmän. har t.o.m. april månad träffat överenskommelser med 8 kommunala och en enskild huvudman. räknar med att Samverkan för bästa skola successivt kommer att utvidgas med ca tio nya kommuner eller enskilda huvudmän varje halvår. beräknas 180 skolor ha medverkat i satsningen. Regeringen tillsatte en kommitté – en skolkommission – som har i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i under- visningen och en ökad likvärdighet i skolan (U2015:03). Förslagen ska fokusera på förskole- klassen, och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från från den tematiska granskningen av svensk skola. har lämnat förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en tidplan för kommissionens fortsatta arbete. Kommissionens arbete ska slutredovisas . har i ett tillkännagivande anfört att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Regeringen gav i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa –2015 (U2011/05947/S). I uppdraget ingick bl.a. att sprida information om och fördela statsbidrag, utbildningsinsatser till elevhälsans personal samt utveckling av stödmaterial. Av redovisning av regerings- uppdraget (U2015/03324/S) framgår att stats- bidraget till personalförstärkningar enligt huvud- männen själva haft positiva effekter och bidragit till att stärka elevhälsans verksamhet. av huvudmännen som har tagit del av bidraget bedömer att eleverna har kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen. Fördelningen av bidraget mellan skolformer har varit relativt stabil –2015. Cirka två tredjedelar av bidraget har gått till personal- förstärkningar inom elevhälsan i , cirka en femtedel till gymnasieskolan och den övriga tiondelen har fördelats på förskoleklass, grundsärskola och gymnasiesärskola. Totalt har statsbidraget resulterat i 2 164 heltidstjänster inom elevhälsan, varav 30 läkare, 337 skol- sköterskor, 566 kuratorer, 247 psykologer, 674 specialpedagoger samt 310 speciallärare. I genomsnitt har 660 000 elever omfattats av satsningen . har vidare genom- fört utbildningsinsatser i form av seminarieserier samt tagit fram stödmaterial och kunskapsstöd. Av redovisningen framgår vidare att det är svårt att skapa en modell för mått som mäter kvaliteten på och tillgången till elevhälsa, eftersom det i väsentliga delar saknas kunskap om vad som ska mätas, och hur det skapas mått som går att operationalisera. Det skulle behövas ett mycket omfattande arbete med att ta fram nationella riktlinjer, register och säkra former för uppgiftsinsamling. Mycket talar också för att huvudmännens totala uppgiftslämnarbörda skulle bli omfattande. Ytterligare en aspekt som försvårar möjligheten att mäta tillgången till elevhälsa är att elevhälsan organiseras på många olika sätt. Elevhälsans uppdrag är vidare komplext och svårt att mäta eftersom elev- hälsans insatser utgör en viktig del av hela skolans uppdrag som indikatorer kräver en tydlig avgränsning. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det finns skäl att vidta andra åtgärder för att öka tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. I syfte att öka den genomsnittliga personal- tätheten inom elevhälsan beslutade regeringen förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elev- hälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas till () . Med hänsyn till områdets komplexitet anser regeringen att de vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed anses färdigbehandlat. har i ett tillkännagivande anfört att det bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D samt att utformningen av kunskapskraven bör utvärderas efter att den nya betygsskalan trätt i kraft och regeringen ska återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från (bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). gav regeringen i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygssättning när det gäller kunskapskraven B och D. publicerade handledningen Betygs- skalan och betygen B och D – en handledning. gav regeringen verket i uppdrag att bl.a. fortsätta arbetet med olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom området bedömning och (U2014/4011/S). verkets redovisning framgår att genomförde en webbaserad utbildning i bedömning och betygssättning för lärare i årskurs 4–6 i . Utbildningen har fortsatt och har utvidgats till att även omfatta lärare i andra årskurser. har vidare tagit fram ett antal stödmaterial med inriktning mot bedömning och betygssättning och har bedrivit en fortsatt aktiv behovsinventering för att närmare beskriva nödvändiga insatser rörande bedömning och betygssättning. Vidare har ett stödmaterial utarbetats om sambedömning, Sambedömning i skolan – exempel och forskning, som distribuerades till skolorna . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder i frågan inte behöver vidtas (skr. 2015/16:75). gav regeringen verket i uppdrag att utvärdera den nya betygs- skalan (U2014/5371/S). redovisade uppdraget (U2016/02217/S). Av utvärdering framgår att de flesta lärare är positiva till att det har införts fler betygssteg men både lärare och elever upplever vissa problem med den nya betygsskalan och framför allt kunskapskravens utformning. Nio av tio lärare anser att de lyckas sätta rättvisa betyg och åtta av tio elever upplever att de får rättvisa betyg. anser en majoritet av lärarna att det finns problem med att elever inte kan få ett högre betyg för att de inte uppfyllt enstaka delar av ett kunskapskrav. Mindre än hälften av lärarna upplever att kunskapskraven är tydliga. Den största svårigheten ligger i att konkretisera och tolka de värdeord som skiljer de olika betygsstegen åt. Färre elever än tidigare upplever att det är tydligt vad som krävs för olika betygssteg. Mer än hälften av lärarna anser att det finns problem med att uppnå en likvärdig betygs- sättning i den egna skolan. Ännu fler lärare anser att det är svårt att uppnå en likvärdig betygs- sättning inom kommunen och nationellt. Analyser av statistik visar att likvärdigheten i betygssättningen inte har förbättrats. I uppdrag ingick även att komma med förslag till förändringar i betygssystemet. Ett förtydligande ansåg sig kunna göra omgående och myndigheten har därför publicerat ett förtydligande av hur den bestäm- melse som reglerar betygsstegen B och D ska tolkas. Förtydligandet innebär ett större utrymme för lärarna att sätta betyget D i stället för E och betyget B i stället för C. I syfte att motverka konsekvenser av mycket ojämna kunskapsprofiler föreslår att det ska vara möjligt för elever att få ett högre betyg än D om de t.ex. uppnår A-nivå i alla delar av ett kunskapskrav utom ett där eleven inte når mer än E-nivå. föreslår vidare olika förändringar av kunskapskravens utformning för att kunskapskraven dels ska bli mindre om- fattande, dels få ett rakare och enklare språk. De föreslagna förändringarna när det gäller betygs- sättning och kunskapskravens utformning kräver bl.a. förordningsändringar. Därutöver föreslår mer omfattande förändringar som kräver ytterligare utredning. Det handlar om fler 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 betygssteg för underkänt vars främsta syfte är att motivera elever att komma närmare den god- kända gränsen. föreslår även ett riktmärke i stället för kunskapskrav. Ett kunskapskrav anger en lägsta gräns för att få ett betyg. Ett riktmärke anger de typiska kunskaperna hos en elev med ett visst betyg. Enligt skulle ett riktmärke öppna upp för en mer kompensatorisk bedömning av elevers kunskaper. Regeringen anser att redovis- ningen ovan svarar mot tillkänna- givande om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av utvärderingen av utformningen av kunskapskraven. Förslagen från utvärderingen bereds vidare inom . Genom dessa insatser bedömer regeringen att tillkännagivandet kan anses slutligt tillgodosett. Utveckling av kvalitet i undervisningen fick i uppdrag att svara för genomförandet av fortbild- ning av lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Målgruppen är i första hand lärare i svenska i den obligatoriska skolan och i gymnasieskolans och gymnasie- särskolans första år men det är även viktigt att lärare i förskoleklass omfattas. Även andra lärar- kategorier kan vara aktuella. Vissa insatser bör även riktas mot rektorer. I uppdraget ingår också att svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom läs- och skrivutveckling. ska även svara för att utveckla en särskild webbplattform för fortbildningen. På webbplattformen ska det finnas relevant forskningsbaserat stödmaterial. Stödmaterial ska även tas fram för personal i förskolan samt för personal som arbetar i skolbiblioteken. Läslyftet ska erbjudas huvud- männen –2018 (fyra läsår). Under –2015 har ett urval huvud- män och skolor deltagit i en utprövnings- omgång. beräknar att ca 1 600–3 000 handledare kommer att kunna leda det kollegiala lärandet med ca 32 300 lärare –2018. har –2016 i uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid svara för en ämnesdidaktisk fortbild- ningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Matematiklyftet består av fortbildning i matematikdidaktik och vänder sig till lärare inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, den kommunala vuxenutbildningen, och den särskilda utbildningen för vuxna. Det finns också stödmaterial för personal inom förskolan och förskoleklassen. Huvudmannen beslutar om deltagande. Syftet med insatserna är att stärka och utveckla kvaliteten i undervisningen och på så sätt öka elevernas måluppfyllelse. Fortbildningen sker genom kollegialt lärande. Den äger rum lokalt på skolorna och är tätt knuten till lärarnas ordinarie arbete. Det didaktiska stödmaterialet till fortbildningen är tillgängligt på webben, på lärportal för matematik. Materialet bygger på forskning om lärande i matematik och på analyser av svenska elevers resultat i nationella och internationella undersökningar. Huvudmännen kan av söka stats- bidrag för att delta. Statsbidraget är indelat i två delar: ett bidrag per matematikhandledare och ett bidrag per deltagande lärare. /2015 var statsbidraget 4 000 kro- nor per matematiklärare. För en matematik- handledare lämnas statsbidrag som ersättning för lön. Det är ett schablonbelopp som ska motsvara högst av en genomsnittlig heltidslön för en matematiklärare. Under /15 utbetalades per matematik- handledare och läsår. Av de som till och med /15 har fullgjort kompetensutveck- ca 230 huvudmän,