prop · H40353 · 2016-12-19 00:00:00 — Varje utlandsmyndighet har ett ansvar för att hålla beredskap för att kunna bistå svenska medborgare och vissa övriga personer vid kris- eller katastrofsituationer. Det innebär att alla utlandsmyndigheter måste ha en egen beredskapsplanering. Ansvaret regleras i utlandsmyndigheternas instruktion och i föreskrifter. Ansvaret innebär konkret att utlandsmyndigheterna ska ha en uppdaterad beredskapsplan som exempelvis innehåller nödvändiga checklistor och information om antalet svenskar i verksamhetslandet. Vid varje utlandsmyndighet finns en tjänsteman med ansvar för beredskapsplaneringen. Ansvaret är i regel inget heltidsuppdrag utan tjänstemannen har även andra uppgifter i det löpande arbetet vid utlandsmyndigheten. I händelse av kris aktiveras en särskild organisation också på utlandsmyndigheten. Organisationen bygger på samma funktionsbaserade modell som vid UD i , vilket utvecklas mer i detalj i kapitel 4. 2.3 Vad säger litteraturen om konsulär krisberedskap? För att identifiera relevanta frågeställningar, metoder och bedömningsgrunder för granskningen har gått igenom forskningslitteratur, offentliga rapporter och granskningar från andra internationella revisionsorgan. En kortfattad översikt av den litteratur som bedömts ha störst betydelse för granskningen presenteras nedan. Forskningslitteraturen inom det specifika området konsulär krisberedskap är begränsad. Den generella litteraturen avseende krisberedskap är dock desto bredare. Mycket är i grunden gemensamt men det finns några särskilda utmaningar för krishantering utomlands jämfört med på hemmaplan. Framförallt på grund av avstånd och tillgänglighet, att ett annat lands jurisdiktion gäller på plats, och att situationen R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P ofta kräver samarbete och samordning såväl inom som mellan departement och myndigheter, men också med externa aktörer.23 Inom litteraturen poängteras det att ingen kris är den andra lik; sammanhanget måste alltid tillåtas styra hanteringen. Det innebär att organisationen inte kan vara alltför detaljstyrd eftersom det måste finnas utrymme för viss flexibilitet.24 Därför är de krishanteringsmodeller som förekommer i litteraturen förhållandevis generella. Modellerna anger inte hur en krisorganisation ska byggas från grunden utan appliceras på en redan befintlig organisation. På det mest övergripande planet kan krishantering betraktas som ett cykliskt förlopp i fyra faser enligt Figur 1. Källa: Efter Drennan et al., 2015, s. 31. Modellens fyra faser innehåller följande komponenter: •förebyggande (prevention) – att föreställa sig det otänkbara, analysera risker, bedöma hotbilder och utforma strategier för att minska skadeverkningar •förberedande (preparation) – beredskapsplanering, utbildning och övning •aktiv krishantering (response) – katastrofarbete, operativa insatser och kommunikation •återhämtning/lärande (recovery/learning) – avrapportering, stöd till anställda, återuppbyggnad, utredning, ansvarsutkrävande och lärande. 23Tindall, , 2012. Governments' Ability to in Disasters Abroad: What Do We Know about ? Management 20, s. 102–114. 24Se till exempel Boin, , 2005. ”Att utforma effektiva krishanteringsstrukturer – En diskussion av kända fällor, mönsterlösningar och kritiska parametrar i utformningen” i SOU 2005:104. och – granskning och förslag. Expertrapporter års katastrofkommission, s. 339–358; eller Drennan, , , och , 2015. Risk and crisis management in the public sector. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det finns andra modeller som delar upp krishanteringen i fler, förfinade steg25, eller som fokuserar på enskilda delar. Ett exempel på det är en kedjemodell för erfarenhetsåterföring26 som MSB tillämpat.27 Avslutningsvis kan nämnas att forskningslitteraturen ger viss vägledning för indikatorer vad gäller förutsättningarna för att hantera en kris,28 alltså beredskapsförmåga, men inte för lednings- och samverkansförmåga,29 det vill säga hur en organisation faktiskt kommer att agera vid en allvarlig händelse. Som nämnts ovan är forskningslitteraturen om konsulär krisberedskap begränsad. Det finns dock statliga utredningar och liknande utvärderingar som kunnat bidra till den samlade kunskapen och även resulterat i förbättringsåtgärder. Den svenska arbete30 framhålls som ett gott exempel.31 redovisade sitt arbete i fyra huvudsakliga steg: identifierade brister, orsaker till bristerna, fördelning av ansvar, och åtgärder. har gått igenom kommissionens arbete inklusive underlag i form av expertrapporter, i syfte att utforma relevanta frågeställningar och bedömningsgrunder. Expertrapporten som berör utrikesförvaltningens krishantering32 har varit av särskilt intresse. En annan viktigt offentlig rapport är utvärdering av de svenska insatserna i samband med inbördeskriget i sommaren 2006.33 slutsats är att svenska myndigheter var förberedda för att hantera situationen och att insatsen överlag var framgångsrik, mycket tack vare erfarenheterna från flodvågskatastrofen 2004 och att många inblandade hade arbetat med ett regeringsuppdrag om den konsulära krisberedskapen. 25Se t.ex. Boin, , t’, och , 2005. The Politics of : Public Leadership Under Pressure. ; Boin, , 2009. The New World of Crises and : Implications for Policymaking and Research. Review of , 26 (4), s. 367–377; eller Tindall, och t’, 2011. Evaluating government performance during consular emergencies: Toward an analytical framework. Policy and Society, 30 (2), s. 137–149. 26Lindberg, , , and , 2010. Learning from accidents – what more do we need to know? Safety Science, 48(6) s. 714–721. 27MSB, 2012. Hur tar kommunerna tillvara erfarenheter från olyckor och allvarliga händelser? Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 28KBM, 2006. Risk- och sårbarhetsanalyser – vägledning för statliga myndigheter. ; och KBM, 2007. Indikatorer på krisberedskapsförmåga – Slutredovisning av uppdrag i regleringsbrev för . 29Jensen, , och , 2011. Indikatorer på lednings-och samverkansförmåga: En förstudie på uppdrag av MSB. 31Se Tindall, 2012, s. 104. 32Boin, 2005. 33Socialstyrelsen, 2008. Evakueringen av svenskar från – 92. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P dock områden med förbättringspotential. Framförallt bedömdes UD:s snabbinsatsstyrka ha varit för liten och ansvarsfördelningen mellan myndigheterna oklar i vissa fall. Dessutom saknades rutiner och riktlinjer för registrering och insamling av persondata. Revisionsorganen i , och har publicerat granskningar som berör konsulär krisberedskap.34 Tillsammans betonar de krisorganisationens förmåga att agera snabbt vid kris; att beredskapsplanerna följer en mall och uppdateras regelbundet; att utbildning och övning är regelbunden och ändamålsenlig; att erfarenhetsåterföring sker på ett systematiskt sätt; och att samordning och kommunikation fungerar mellan alla inblandade aktörer. Metoderna som tillämpats vid granskningarna är främst intervjuer, enkätundersökningar till utlandsmyndigheter, och dokumentstudier. Besök på utlandsmyndigheter har också genomförts. 34NAO, 2005. The Foreign and Commonwealth Office – to . Na- tional Audit Office; , 2007. State Department: Evacuation Planning and Preparations for Can Be Improved. Government Accountability Office; och ANAO, 2015. Delivery of 's – . ANAO Report No. 21 201 –2015. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Är krisberedskapsorganisationen ändamålsenligt utformad? har undersökt om organisationen som ska utveckla och upprätthålla den konsulära krisberedskapen är ändamålsenligt utformad. Frågan avser utrikesförvaltningens organisation av det löpande arbetet med krisberedskap på UD och ute på utlandsmyndigheterna. Vid akut kris aktiveras vad som kallas ”särskild organisation”. Då får det löpande beredskapsarbetet stå tillbaka för aktiv krishantering. Det här kapitlet fokuserar på den organisation som gäller när det inte råder akut kris. Den särskilda organisationen för aktivt krishanteringsarbete behandlas separat i nästa kapitel. Frågan som ställer är om den konsulära krisberedskapsorganisationen är ändamålsenligt utformad. Med ändamålsenlighet avser att det ska finnas en balans mellan organisationens mål och kapacitet. Det innebär i sin tur att organisationens mål ska vara tydligt formulerade och att organisationen har de medel som krävs för att uppnå dem. Inom organisationsforskningen nämns också andra faktorer som är viktiga för att organisationer ska kunna fungera väl.35 Till exempel bör uppgifts- och ansvarsfördelningen vara tydlig. På alla nivåer ska också ansvar och befogenheter vara i balans. bedömningsgrunder utgår också från förslag till organisatoriska förändringar. Förslagen inkluderade bland annat att den konsulära enheten skulle förstärkas, att olika förstärkningsresurser skulle inrättas och att beredskapsplaneringen skulle utvecklas.36 Enligt innebär en ändamålsenlig utformning av den konsulära krisberedskapsorganisationen att: •organisationens utformning och dimensionering bygger på tydliga ställningstaganden gällande de uppgifter som organisationen förväntas klara av •ansvars- och uppgiftsfördelningen inom organisationen är tydlig •de förslag på organisatoriska förbättringar som presenterar under avsnitt 6.4.1 – roll och konsulära frågor i slutbetänkandet37 i allt väsentligt har genomförts. 35För en diskussion om ändamålsenliga offentliga organisationer, se 2011:1. UD i en ny sits – organisation, ledning och styrning i en globaliserad värld, s. 67–78. 36SOU 2005:104, s. 326–330. 37SOU 2005:104, s. 326–330. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 3.2Utformning och dimensionering av utrikesförvaltningens beredskapsorganisation I bedömningen av om organisationen är utformad och dimensionerad på ett sätt som främjar de uppgifter som organisationen förväntas klara av, måste först identifiera organisationens mål. Därefter identifieras organisationens struktur och de resurser den förfogar över. 3.2.1 Organisationen har tydliga mål har undersökt den konsulära krisberedskapsorganisationens mål. En intervju med enhetschefen vid visar att de mer konkreta målen och uppgifterna med viss logik faller ut från det övergripande kravet på kapacitet och beredskap som lagen om konsulära katastrofinsatser innebär. Till exempel måste det finnas en dygnet-runt-jour och en uppdaterad beredskapsplanering, både på UD i och på utlandsmyndigheterna. Organisationen måste också kunna sätta igång krishanteringen – både i och på utlandsmyndigheterna – och upprätthålla krisarbetet till dess att förstärkning kan anlända. uppfattning är att UD-KC gör en rimlig bedömning av vilka konkreta uppgifter och mål den konsulära krisberedskapsorganisationen har utifrån de författningsreglerade kraven på kapacitet och beredskap som lagen anger. 3.2.2 Resurserna för beredskapsarbetet på UD har ökat över tid har undersökt vilka resurser som finns tillgängliga för det konkreta krisberedskapsarbetet på UD. Bemanningen på UD-KC har ökat från 27 anställda till 39 anställda år 2015.39 I personalstyrkan ingår beredskapsgruppen som sedan den inrättades bemannats med mellan fem och sju heltidstjänster.40 Chefen för bedömer att beredskapsgruppen fått mer tid till renodlat beredskapsarbete sedan starten. En viktig del i detta är att den så kallade UD-Jouren när den inrättades 2011 övertog vissa uppgifter från beredskapsgruppen.41 har också tagit del av UD-KC:s budgetuppföljningar . Inom UD-KC finns tre grupper. Beredskapsgruppen är en av dem. UD- KC:s budget är inte uppdelad på de olika grupperna utan gäller för enheten som helhet. Därför går det inte att särskilja kostnaderna för krisberedskap. Det är inte heller möjligt att fullt ut separera kostnaderna för det löpande arbetet med krisberedskap från det aktiva krishanteringsarbetet. För UD:s egna förstärkningsresurser snabbinsatsstyrkan och beredskapsstyrkan finns en särskild budget. 38Intervju UD, (a). 39E-post från UD, . 40E-post från UD, . 41Intervju UD, (a). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för snabbinsatsstyrkan täcker kostnader som uppstår vid en insats utomlands. Medlen som avsätts för beredskapsstyrkan används främst för beredskap och övertid. Det finns också medel avsatta för utrustning som används vid insatser utomlands, till exempel kläder.42 Chefen för bedömer att den konsulära krisberedskapsverksamheten i har tillräckliga personella och finansiella resurser för att klara av det löpande krisberedskapsarbetet. Stödfunktioner finns tillgängliga och alla UD-KC:s medarbetare kan åtminstone temporärt omfördelas vid behov.43 Krisberedskapen är författningsreglerad. Därför bedömer chefen att det inte finns några problem att få extra medel vid större kriser.44 noterar dock att beredskapsansvariga tjänstemän vid utlandsmyndigheterna ger uttryck för att de behöver mer utbildning och mer stöd från beredskapsgruppen än vad gruppen kan erbjuda i dagsläget.45 Det kan därför ifrågasättas om UD-KC har tillräckliga resurser, alternativt om resurserna bör fördelas på annat sätt. 3.2.3Beredskapsarbetet på många utlandsmyndigheter präglas av tidsbrist I enkät till utlandsmyndigheterna uppger många av de tjänstemän som är beredskapsansvariga att de har svårt att prioritera beredskapsarbetet. Av de 88 beredskapsansvariga tjänstemän som besvarat enkätfrågan uppger att de i mycket liten utsträckning eller inte alls kan avsätta den tid som ansvaret kräver. svarar att de endast i viss utsträckning anser sig kunna avsätta den tid de behöver för att fullgöra sitt beredskapsansvar. uppger att de i ganska eller mycket stor utsträckning (24,) kan avsätta tillräckligt med tid till beredskapsansvaret. Att planera och genomföra övningar uppges ta mycket tid. Därför efterfrågas mer stöd från beredskapsgruppen i form av att gruppen leder övningar och utbildningar på plats. Resultaten från enkäten överensstämmer i det avseendet med intervjuer med beredskapsgruppen. Utlandsmyndigheterna efterfrågar mer utbildning och övning än vad beredskapsgruppens medarbetare har möjlighet till.46 42Intervju UD, (a). Se också KC budgetuppföljningar, överlämnade till 2016- 01-28. 43Intervju UD, (a). 44Intervju UD, (a). Undersökning av krisberedskapsarbetet på svenska utlandsmyndigheter. 46Intervju UD, (a). R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 3.3Ansvars- och uppgiftsfördelningen inom utrikesförvaltningen Statens ansvar för att hålla beredskap och agera vid krissituationer är författningsreglerat. I praktiken är det utrikesförvaltningen som har det ansvaret. UD i utgör navet, men alla utlandsmyndigheter ska också ha beredskap att agera. 3.3.1 ansvar är tydligt Ansvars- och uppgiftsfördelningen inom UD anges i departementets arbetsordning.47 Av arbetsordningen framgår att det är expeditionschefen som närmast under departementschefen ansvarar för och krishanteringsorganisation. Utanför tjänstetid säkerställs den operativa ledningen av departementet med hjälp av en chefsberedskap efter ett fastlagt schema. Chefsberedskapen omfattar chefstjänstemän och enhetschefer enligt departementschefens beslut. Den chef som har beredskap ska kunna infinna sig på departementet efter larm. Arbetsordningen anger också prioriterade arbetsuppgifter för den chef som kallas in vid en krissituation. Det framgår också av arbetsordningen att UD-KC svarar för UD:s och utlandsmyndigheternas konsulära beredskapsplanering. Enheten har också det operativa ansvaret vid kris- eller katastrofsituationer utomlands som drabbar många svenskar. En- heten svarar också för UD-Jouren som är bemannad dygnet runt . UD- Jouren hanterar akuta ärenden utanför utlandsmyndigheternas kontorstid. Arbetsordningen anger också att enheten förfogar över förstärkningsresurserna snabbinsatsstyrkan och beredskapsstyrkan och att det är chefen för som beslutar om att kalla in dem. 3.3.2 Utlandsmyndigheternas ansvar måste vara tydligt för alla ansvariga Utlandsmyndigheternas krisberedskapsansvar preciseras i föreskrifter om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna.48 Varje utlandsmyndighet ska hålla beredskap för att kunna bistå svenska medborgare i händelse av en kris. Varje myndighet ska upprätta en beredskapsplan med ett antal bestämda delar. På varje utlandsmyndighet ska det finnas en tjänsteman som direkt under myndighetschefen ansvarar för beredskapsarbetet. UD-KC har i en vägledning till föreskrifterna preciserat krisberedskapsarbetet ytterligare. Bland annat anges att beredskapsplanen ska uppdateras minst en gång . Planen ska också följa den mall som UD-KC beslutar om. Beredskapsgruppen finns till hands för att ge stöd och råd när utlandsmyndigheten tar fram sin beredskapsplan. 47Regeringskansliets föreskrifter (UF 2016:1) med arbetsordning för , beslutade . 48Regeringskansliets föreskrifter (2011:5) om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skickas till UD-KC. Det finns dock inte något angivet krav om att UD-KC ska godkänna planerna.49 Att utlandsmyndigheternas ansvar är tydligt i riktlinjer och föreskrifter är en sak. En annan är om de beredskapsansvariga upplever det ansvar de har som tydligt. enkätundersökning visar att av dem anser att ansvaret är mycket tydligt och att det är ganska tydligt. anser dock att ansvaret är ganska eller mycket otydligt (4,). UD kan därför behöva klargöra beredskapsansvaret bättre för utlandsmyndigheterna och de beredskapsansvariga tjänstemännen. 3.4 förslag har tagits om hand lämnade i sitt slutbetänkande flera förslag som avsåg roll och konsulära frågor.50 De förslag som har följt upp listas i Tabell 1. bedömning är att förslagen i allt väsentligt har genomförts. Tabell 1 förslag om UD:s roll och konsulära frågor är genomförda Förslag från SOU 2005:104, kapitel 6.4.1. Förbättrad samordning inom utrikesområdet delningen inom UD fastslagen i arbetsordningen (UF 2016:1). Den konsulära enheten på UD: -Enheten behöver förstärkas -Beredskapsarbetet måste prioriteras högre -Handläggare på enheten måste få utbildning i krishantering Vaktsystem (Jourhavande): Jourhavandefunktion för att larma organisationen dygnet runt årets . UD-KC:s ledningsjour samt UD:s schema med inställningstid på UD bör i enlighet med sitt eget förslag inrätta en Benämns dock ”Snabbinsats- beredskapsstyrka som kan skickas ut till kris- eller styrkan” i dagens organisation. Den resurs som benämns ”Beredskapsstyrkan” förstärker 49Utrikesdepartementet, bilaga till beslut, daterat , Vägledning gällande ändrade föreskrifter (UF 2011:5) rörande utlandsmyndigheternas beredskapsplanering. 50SOU 2005:104, kapitel 6.4.1 s. 326–330. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P Förslag från SOU 2005:104, kapitel 6.4.1. istället krishanteringen på UD i Inrätta ett centralt placerat krisrum som samordnas Förberedda krisrum finns på med Statsrådsberedningens motsvarande krisenhet. Vid behov samordning men kansliet för krishantering vid Ja, men uppföljningen av att - UD ska utveckla en mall för beredskapsplanerna planerna är uppdaterade kan - Det ska följas upp att planerna hålls uppdaterade -Större utlandsmyndigheter bör förbereda särskilda krisrum -Utlandsmyndigheterna bör förbereda för ett callcenter Källa: SOU 2005:104, kapitel 6.4.1 s. 326–330 och egen sammanställning av genomförda åtgärder. 3.4.1Samordning inom utrikesområdet med UD som operativt ansvarig bedömer att samordningen inom statsförvaltningen vad gäller konsulära krisberedskapsfrågor ligger i linje med förslag. UD-KC har som tidigare nämnts i kapitlet det operativa ansvaret vid en konsulär kris. Detta är i enlighet med ordningen att alla departement vid kriser ansvarar för sakfrågor inom sina ansvarsområden. UD förfogar över de egna förstärkningsresurserna beredskapsstyrkan och snabbinsatsstyrkan. Vidare kan UD anmoda MSB om stöd från stödstyrkan.51 Om en kris berör andra departement, fungerar Kansliet för krishantering vid som kontaktpunkt inom . Det samordnar och stöttar krishantering, men UD har fortfarande det operativa ansvaret. Kansliet är inte samlokaliserat med UD-KC:s krishanteringscentral. ser inte att detta utgör någon organisatorisk brist. 3.4.2 Konsulär krisberedskap prioriteras högre inom UD Konsulär krisberedskap tycks av allt att döma ha fått större vikt inom UD jämfört med när flodvågskatastrofen inträffade . Att beredskapsgruppen inrättats vid UD-KC är ett tydligt exempel på detta. Som beskrivits i kapitlet har UD-KC också tilldelats mer resurser och beredskapsgruppens krisberedskapsarbete 51UD-KC gör en anmodan om stöd till MSB som i sin tur vidarebefordrar anmodan till Polisen och So- cialstyrelsen. MSB kontaktar även , Röda Korset och . Varje myndighet och organisation fattar självständigt beslut om att svara upp mot anmodan. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ytterligare ett tecken på att beredskapsfrågorna numera uppmärksammas mer inom utrikesförvaltningen, är att beredskapsgruppen uppges vara en av de grupper inom UD som det är lättast att rekrytera personal till.52 Statistik som tagit del av bekräftar detta.53 Enligt ledningen på UD-KC avspeglar beredskapsgruppens ökade popularitet att det sedan flodvågskatastrofen 2004 har skett en markant kulturförändring till det bättre avseende beredskapsfrågorna.54 Vidare är de förstärkningsresurser som inrättats inom UD – beredskapsskapsstyrkan som förstärker UD i och snabbinsatsstyrkan som förstärker utlandsmyndigheten på plats – mer omfattande än vad föreslog. De två förstärkningsresurserna beskrivs mer utförligt i kapitel 4.4. 3.4.3Det finns en beredskap för att snabbt kunna starta krishanteringen När flodvågskatastrofen inträffade dröjde utrikesförvaltningens agerande. lämnade därför flera förslag som tillsammans skulle se till att detta inte upprepades. finns jourfunktioner som innebär att krishanteringen snabbt kan sättas igång och att en arbetsledande chef med befogenhet att besluta om insats kan vara på plats på UD . Inrättandet av UD-Jou- ren säkerställer att det alltid finns handläggare som kan ta emot samtal om akuta konsulära nödsituationer också utanför kontorstid. Utanför kontorstid finns beredskap i form av i första ledet UD-KC:s ledningsjour där enhetens hela ledningsgrupp på fem personer ingår, och i andra ledet UD:s chefsjour som består av departementets högsta ledning. UD-KC:s ledningsjour ska efter alarmering kunna infinna sig på UD för att leda enhetens krisarbete. UD:s chefsjour kontaktas vid behov, det vill säga om en kris eller katastrof som inträffat kräver omedelbar konsulär krishantering. Chefsjouren förvarnas också när en händelse som kan komma att kräva särskilda insatser ägt rum. Även chefsjouren ska kunna infinna sig på UD , med uppgift att leda departementets krishantering till dess att ordinarie befattningshavare är i tjänst. Chefstjänstemannen i beredskap ska då informera sig om situationen och säkerställa att nödvändiga åtgärder som inte kan vänta vidtas; upprätta kontakt med departementets politiska ledning; informera 52Intervju UD, (a). 53Sammanställning av ansökningsstatisk från UD-P, inkommen till . Av statistiken framgår att befattningen som handläggare inom beredskapsgruppen var den femte mest populära tjänsten vid samlingsutlysningen med 20 intresseanmälningar. Även vid tidigare utlysningar har intresset varit högt. 54Intervju UD, (a). R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P