prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — Därför fordras ett aktivt arbete i berörd offentlig verksamhet för att upptäcka våldsutsatthet. har tagit fram bedömningsinstrumentet som är avsett för att underlätta identifiering av våld och bedömning av stödbehov. deltog ett antal socialbidragsenheter och verksamheter riktade till våldsutsatta i ett projekt om tillämpning av som myndigheten har utvärderat. Utvärderingen visar bl.a. att det hos personal fanns invändningar mot att rutinmässigt ställa frågor om våld men att användningen av vid redan konstaterat våld gav information som förbättrade utbudet av insatser och bidrog till att bättre anpassa insatserna till individernas behov. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) redovisade 2015 sitt uppdrag att ta fram kunskapsstöd inriktat på attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld 2011–2014. Myndigheten pekar i redo- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 visningen bl.a. på att stereotypa könsföreställningar hos män kan vara en riskfaktor för våldsamt beteende. Som en fortsättning på detta arbete har regeringen uppdragit åt MUCF att främja användningen av effektiva våldsförebyggande program bland kommuner och i det civila samhället (S2015/05768/JÄM). Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen gett i uppdrag att utvärdera ett sådant program, in Violence Prevention (MVP), vid användning i skolan (S2015/02414/JÄM). Uppdraget ska redovisas . i lämnade en samlad redovisning av länsstyrelsernas arbete med att stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål (S2016/02001/JÄM). bedömer att samarbetet och samordningen successivt har ökat och stärkts , exempelvis genom gemensamma kampanjer, kartläggningar, konferenser och utbildningar. har länsstyrelserna i högre grad verkat för att medvetandegöra olika aktörer om att arbetet mot mäns våld mot kvinnor är en del av ett bredare jämställdhetsarbete med kopplingar till frågor såsom utbildning, arbetsliv och folkhälsa. Flera länsstyrelser har också samlats i olika grupperingar kring särskilda fokusområden. Några länsstyrelser har till exempel genomfört kampanjer, kartläggningar och kompetensutveckling rörande prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Länsstyrelserna i , och har som del av samma uppdrag lämnat stöd till utveckling av skyddat boende för våldsutsatta kvinnor med prioritet av boenden för kvinnor i särskilt utsatta grupper (S2014/08870/). De tre länsstyrelserna beviljade till 31 verksamheter över hela landet. Utveckling av en nationell hjälptelefon för att förebygga sexuellt våld Med stöd av regeringen startade och Sexualmedicin (CASM) vid 2012 Preven- , en nationell hjälptelefon för att förebygga P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Den vänder sig till personer med självupplevt riskbeteende, tvångsmässig upptagenhet av sexuella tankar och handlingar, sexuellt intresse för barn och impulser att tvinga någon till sex. Även närstående och vårdgivare kan via PrevenTell få råd och hjälp att hantera frågor kring sexuellt våld och oro för sexuella övergrepp. –har 1 675 samtal inkommit och dokumenterats (dvs. i genomsnitt cirka 39 samtal ). Den största andelen av samtalen () kommer från personer som har en oönskad sexualitet, av samtalen kommer från närstående och ett mindre antal () kommer från andra vårdgivare. Merparten () av dem som ringer Preven- första gången är män. Den vanligaste orsaken till att ringa är upplevelsen av att hålla på att förlora kontrollen och att beteendet accelererar. Drygt hälften av dem som ringer har ett sexmissbruk eller hypersexuell störning. Av de som ringer är merparten motiverade att få hjälp () och drygt hälften () har hänvisats till behandling. Hedersrelaterat våld och förtryck inklusive tvångsäktenskap i har haft flera uppdrag som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. har slutredovisat ett antal fleråriga uppdrag, däribland uppdraget att främja och lämna stöd till nationella och länsövergripande insatser på området (S22016/02009/JÄM). Enligt i bedömer flera länsstyrelser att kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck har ökat i kommunerna. Länsstyrelserna ser dock ett stort behov av fortsatta, mer långsiktiga satsningar inte minst vad gäller våldsförebyggande insatser riktade till såväl barn och unga som föräldrar. Vidare har i haft i uppdrag att sprida vägledningen Våga göra skillnad – om skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck, riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja. har tagit fram underlag för utveckling och implementering av arbetet på lokal nivå och därefter erbjudit ett utbildningspaket till kommunerna. I samverkan med andra länsstyrelser har i genomfört cirka 120 utbildningsinsatser riktade till berörda myndigheter och verksamheter, såsom skola och socialtjänst. i har vidare haft i uppdrag att kartlägga förebyggande insatser i form av universellt och riktat föräldrastöd syftande till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer, som barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning av flickor och kvinnor. Kartläggningen visar att de föräldrastödsprogram som vanligen används i kommunerna generellt sett inte riktar sig till eller når föräldrar med utländsk bakgrund och i än lägre grad är inriktade på hedersrelaterat våld och förtryck. I kartläggningen identifieras dock några exempel på program som utvecklats för bl.a. detta syfte och som har prövats . Dessa program har också utvärderats med försiktigt lovande resultat. Till i läns uppdrag hör även att utveckla och driva ett nationellt kompetensteam mot hedersrelaterat våld och förtryck. Syftet med uppdraget är att samordna och stödja arbetet på detta område och att bistå berörda myndigheter och organisationer med kunskap och kompetens. Kompetensteamet driver en nationell stödtelefon för yrkesverksamma och ideellt verksamma, arrangerar och medverkar i utbildningar för dessa målgrupper samt sprider kunskap och information (). Från till inkom samtal om 405 ärenden rörande 698 personer, främst flickor och unga kvinnor, som är direkt utsatta för olika typer av våld och förtryck. Det handlar exempelvis om genomförda eller planerade barn- och tvångsäktenskap samt barn och unga som har förts utomlands eller har riskerat att bli bortförda. Det handlar också om grovt fysiskt våld, allvarliga psykiska kränkningar, sexuella övergrepp och hot, inklusive dödshot. Många har utsatts av föräldrar, syskon eller andra släktingar. De flesta samtalen kommer från , men även skolor och förskolor står för en relativt stor andel. beslutade regeringen en proposition med förslag om att kriminalisera stämpling till äktenskapstvång (prop. 2015/16:113, bet.2015/16:JuU16, rskr. 2015/16:234). beslutade i enlighet med regeringens förslag . Lagändringen kommer att möjliggöra att brottsbekämpande myndigheter ingriper ännu tidigare mot misstänkta fall av tvångsäktenskap. redovisade i sitt uppdrag att sprida vägledningen Våga se, en vägledning för stöd och skydd av flickor som är eller riskerar att bli könsstympade. Vägledningen vänder sig till alla som arbetar med barn och unga inom förskola, skola, hälso- och sjukvård, socialtjänst, polis och den idéburna sektorn med konkreta förslag, bl.a. på hur de i sin yrkesutövning kan arbeta för att upptäcka flickor som är könsstympade eller är i riskzonen för att bli könsstympade. har genomfört cirka 90 utbildningar för yrkesverksamma på lokal och regional nivå, tagit fram informationsfilmer och uppdaterat webbplatsen med information om könsstympning. Flera ärenden som inkommit till den nationella stödtelefonen har rört konsekvenser av könsstympning (37 flickor och unga kvinnor), oro för att könsstympning ska ske (31 flickor) och misstankar om att könsstympning skett (7 flickor). Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål i redovisade sitt arbete mot prostitution och människohandel (S2016/02002/JÄM). fyller en viktig samordnande och konsultativ roll för myndigheter som inte arbetar så ofta med människohandelsfrågor och som därför har behov av expertis. För att samordna hanteringen av människohandelsärenden har ett nationellt metodstödsteam mot prostitution och människohandel (NMT) inrättats. , inkom över 70 ärenden till metodstödsteamets stödtelefon från polis, socialtjänst, sjukvård och allmänhet. har också fortsatt att samordna länsstyrelsernas arbete mot människohandel och prostitution (LAMP). genomför programmet Tryggare återvändande i samarbete med den internationella migrationsorganisationen (). Programmet avser individanpassat stöd för utländska medborgare utsatta för prostitution och människohandel i . återvände 21 personer (10 kvinnor och 11 män) jämfört med 25 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 har vidare tagit fram en manual i syfte att stötta yrkesverksamma som kommer i kontakt med vuxna och barn som utsatts för människohandel. har också fortsatt att delfinansiera länskoordinatorer vid socialtjänsterna i , och . Länskoordinatorernas uppgift är att bistå regionala myndigheter med stöd i människohandelsärenden utifrån det sociala perspektivet i samverkan med polisen. har även en regionkoordinator tillsatts inom region . Länsstyrelserna har inom ramen för sitt uppdrag att samordna insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor genomfört kompetenshöjande insatser riktat mot yrkesverksamma som möter dessa kvinnor samt förebyggande insatser mot unga personer (13–) som säljer sexuella tjänster som ett självskadebeteende. Myndighetssamverkan till stöd för vuxna och barn utsatta för människohandel och prostitution har också byggts upp i många län. Länsstyrelserna bedömer att samarbetet medför stora samordningsvinster länsstyrelserna emellan (se även under rubriken samordning av insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor). (dir. 2014:128, 2015:6, 2015:64, 2015:131 och 2016:35) har bl.a. haft i uppdrag att utvärdera vilket genomslag skärpning av straffet för köp av sexuell tjänst har fått samt att analysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Utredningen redovisade dessa delar av sitt uppdrag och delbetänkandet (SOU 2016:42) är nu på remiss. Utredningen ska vidare utvärdera tillämpningen av bestämmelsen om människohandelsbrott och granska hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder och i övrigt arbetar med ärenden om människohandel, i syfte att effektivisera utredningarna och öka lagföringen. Uppdraget i dessa delar ska redovisas . I syfte att uppnå en ambitionshöjning i frågorna kring människohandel har regeringen inrättat en tjänst som ambassadör mot människohandel. Ambassadören ska bl.a. lyfta kvinnors och flickors särskilda utsatthet i människohandel samt bidra till målen i Agenda om jämställdhet och barns rättigheter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Jämställdhetsintegrering är ett av regeringens viktigaste verktyg för att utveckla och genomföra jämställdhetspolitiken. Regeringens möjligheter att fatta beslut och fördela resurser som främjar jämställdhet är beroende av att förslag och underlag grundas på en jämställdhetsanalys. När jämställdhet inkluderas i analysen ökar möjligheterna att på ett bättre sätt synliggöra hela befolkningens situation och behov, och politiken ges därmed bättre förutsättningar att utformas så att den ger såväl kvinnor som män, flickor som pojkar likvärdiga villkor. Med ett jämställdhetsperspektiv integrerat i politiken kan ett långsiktigt hållbart samhälle formas. bedrivs ett intensifierat arbete med att jämställdhetsintegrera centrala beslutsprocesser vid alla departement. SCB:s kvantitativa uppföljning av arbete med jämställdhetsintegrering i visar överlag ett mycket positivt resultat (S2016/02919/JÄM). Exempelvis visar uppföljningen av arbete att av alla relevanta propositioner omfattar en jämställdhetsanalys. Motsvarande resultat av arbete med jämställdhetsintegrering var . Vidare visar uppföljningen att av alla relevanta kommittédirektiv har en skrivning om jämställdhet. Motsvarande resultat av arbete med jämställdhetsintegrering var . Regeringens strategi för jämställdhetsintegrering i har utvärderats (U2012/01388/JÄM). Bl.a. framkommer att uppföljningen av arbetet med jämställdhetsintegrering behöver stärkas ytterligare. Regeringen beslutade om hur ska arbeta för att jämställdhetsintegrera sin verksamhet 2016–2020 (S2016/01917/JÄM). Arbetet med jämställdhetsbudgetering i som startade fortsätter, och har inneburit ett ännu tydligare jämställdhetsperspektiv i budgetprocessen. Regeringen har genomfört flera reformer som syftar till att minska skillnaderna i inkomst mellan olika grupper. (Se s. 4 Utfallet av regeringens ekonomiska politik för kvinnor respektive män). Likaså har kraven förtydligats och skärpts ytterligare avseende jämställdhetsperspektivet i För att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering har utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) utökats från 41 myndigheter till att omfatta 59 myndigheter och en organisation med myndighetsuppdrag. De 19 nytillkomna verksamheterna har fått i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras . redovisade de första 41 myndigheterna sina handlingsplaner, vilka ska genomföras –2018. Flera myndigheter har inom sin kärnverksamhet identifierat konkreta utvecklingsbehov där de behöver göra förändringar för att denna ska bli jämställd. Exempelvis har flera myndigheter upptäckt att verksamheten utgår från mannen som norm och från ett stereotypt mansideal, vilket enligt myndigheterna kan bidra till att kvinnor och män inte får ett likvärdigt och individanpassat bemötande. Flera myndigheter konstaterade också att kvinnor i lägre utsträckning än män får del av insatser och resurser. , där Nationella sekretariatet för genusforskning finns, har fått fortsatt uppdrag att stödja myndigheternas arbete (S2015/07973/RS). Sekretariatet har lämnat en lägesrapport avseende stöduppdraget och analyserat myndigheternas arbete med framtagandet av handlingsplanerna (S2016/02428/JÄM). I lägesrapporten beskrivs ett brett stöd till myndigheterna, vilket inkluderat utbildningar, nätverksträffar och möten med ledningsgrupper. Alla myndigheter i satsningen har tagit del av stödet. De största utmaningarna för myndigheterna har enligt rapporten varit att formulera relevanta aktiviteter, resultatmål och effektmål samt att koppla de jämställdhetspolitiska målen till den egna verksamheten. Nationella sekretariatet för genusforskning vid fortsätter att utveckla stödet i samverkan med deltagande myndigheter. Samtliga länsstyrelser har redovisat hur de genomför sina strategier för jämställdhetsintegrering. i har slutredovisat sitt uppdrag att samordna och stödja länsstyrelsernas arbete (S2016/00682/JÄM). Redovisningen visar att arbetet med jämställdhetsintegrering vid länsstyrelserna har fördjupats och utvecklats. I betänkandet av utredningen om män och jämställdhet (SOU 2014:6) konstateras att den ojämna fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bl.a. har negativa följder för kvinnors ekonomiska ställning och hälsa. Även för män kan traditionella maskulinitetsnormer ha negativa konsekvenser i form av ohälsa och överdödlighet medan en jämställd livsstil i flera avseenden är positiv för hälsa, relationer och föräldraskap. Arbetet för ett jämställt samhälle behöver därför bedrivas gemensamt av alla människor, såväl kvinnor som män, och flickor och pojkar behöver få växa upp och utvecklas utan begränsningar i form av fördomar och könsstereotyper. Regeringen beslutade att avsätta för att användas i enlighet med en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (S2015/06824/JÄM). Överenskommelsen avser att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot män, pojkar och maskulinitetsfrågor. Resultatet ska redovisas . Av de bidrag Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelade till organisationer och verksamheter enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till projekt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män fördelades till projekt som i första hand syftade till att stödja pojkars och mäns arbete för jämställdhet. Målen för den svenska jämställdhetspolitiken utgör också mål för vad regeringen vill uppnå inom ramen för EU-samarbetet. Regeringen driver aktivt att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla relevanta EU- processer. har bl.a. arbetat strategiskt för att stärka jämställdhetsdimensionen i 2020-strategin, för att lyfta fram betydelsen av ökat arbetskraftsdeltagande bland kvinnor, vikten av tillgång till kvalitativ barnomsorg och bättre möjligheter att förena arbetsliv med familjeliv. bedriver också ett påverkansarbete för att jämställdhet ska genomsyra samarbetet om forskning och högre utbildning och samarbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Vägledande för Europeiska kommissionens insatser på jämställdhetsområdet 2010–2015 var en särskild jämställdhetsstrategi, antagen som ett politiskt åtagande av hela kommissionen. Inför att strategin löpte ut var starkt drivande i att förmå kommissionen att formellt anta en ny jämställdhetsstrategi. Kommissionen har dock inte följt uppmaningarna. I stället har kommissionen beslutat om ett s.k. strategiskt åtagande för jämställdhet, dock utan strategins formella status. Därmed är det åtagandet inte heller bindande för hela kommissionen. Kommissionen har föreslagit att EU ska ratificera konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. stödjer kommissionens förslag då en EU-ratificering skulle bidra till ett mer strategiskt och enhetligt arbete för att förebygga och förhindra våld mot kvinnor och flickor såväl inom EU som inom EU:s bistånd. ingår i styrelsen för (). Institutet har i uppdrag att stödja såväl medlemsländerna som kommissionen i jämställdhetsarbetet och att följa upp utvecklingen mot jämställdhet i EU genom ett index. deltog i FN:s kvinnokommissions årliga möte . Huvudtemat för sessionen var stärkandet av kvinnors egenmakt med kopplingen till hållbar utveckling. Flera av och EU:s prioriteringar återspeglas i de överenskomna slutsatser som antogs. Fyra civilsamhällesorganisationer deltog aktivt i den svenska delegationen till FN:s kvinnokommission. förhördes av för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor () avseende rapporteringsperiod –2016. Inför och efter förhöret förde regeringen dialog med företrädare för civila samhället för att ta del av deras synpunkter. har mottagit rekommendationer från FN efter förhöret. Kommittén välkomnade att nu har en feministisk regering och att flera framsteg gjorts sedan den senaste rapporten, bl.a. handlingsplanen för en feministisk utrikespolitik –2018. Kommittén framförde synpunkter på regeringens styrning av jämställdhetspolitiken och påpekade att regeringen bör stärka styrningen och samordningen på alla nivåer. Vidare lämnade kommittén bl.a. rekommenda- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 tioner om att regeringen bör inta en genusmedveten hållning i mottagandet av flyktingar, skapa en effektiv övervakningsmekanism för att utvärdera effekterna av åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och stärka polisens och rättsväsendets hantering av sexualbrott. Att motverka sexualbrott är en viktig del i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. sexualbrottskommitté har i uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrott och att granska rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden. Uppdraget ska redovisas . Rekommendationerna från FN beaktas bl.a. inom ramen för arbetet med den kommande skrivelsen om jämställdhetspolitiken. Det nordiska samarbetet inom jämställdhetsområdet –2018 har tre övergripande teman: välfärd, innovation och det offentliga rummet. har aktiviteter för att lyfta frågan om könsuppdelade utbildningsval och könsmönster i utflyttning från glesbygden genomförts. Trots en positiv utveckling i flera avseenden går utvecklingen mot jämställdhet alltför långsamt och mycket återstår innan målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är uppnått. För att nå resultat krävs en förbättrad och långsiktig styrning av jämställdhetspolitiken med fokus på förebyggande insatser. Skillnader i arbetsvillkor och inkomster mellan kvinnor och män kvarstår, det obetalda hem- och omsorgsarbetet är trots viss utjämning alltjämt ojämnt fördelat och allvarliga utmaningar finns inom området mäns våld mot kvinnor (se avsnitt 5.4.2 Resultat). Styrning, genomförande och uppföljning av jämställdhetspolitiken behöver ses över och utvecklas. Jämställdhet är en hörnsten i den svenska modellen. Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. står sig ändå väl i internationella mätningar avseende jämställdhet. Enligt EIGE:s breda jämställdhetsindex för EU ligger på första plats. rankar länder utifrån ett jämställdhetsindex som baseras på ekonomisk delaktighet, deltagande i utbildning, hälsa och förväntad livslängd samt politisk låg 2015, , på fjärde plats efter , och . Fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering Flera insatser för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering har varit viktiga och gett resultat. Arbetet med jämställdhetsintegrering i kärnprocesser har stärkts, bl.a. genom förtydligade skrivningar om jämställdhetsintegrering i interna styrdokument för budgetprocessen och kompetensutvecklingsinsatser. Detta ger goda förutsättningar för regeringen att förverkliga en feministisk politik. Utvecklingsprogrammet jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), har lett till att de myndigheter som ingår i programmet integrerar jämställdhet i ordinarie processer för planering och uppföljning. Det innebär att det finns goda möjligheter för jämställdhetsaspekter att få genomslag i myndigheternas verksamhet. Flera av de deltagande myndigheterna har i sina handlingsplaner uppmärksammat områden där det finns behov av konkret förändring, vilket bör leda till att myndighetens verksamhet utvecklas mot att främja jämställdhet. Myndigheternas handlingsplaner ger också underlag för att regeringen ska kunna fatta beslut som bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Utvecklingsprogrammet har utökats från 41 myndigheter till att omfatta 59 myndigheter och . Inom ramen för EU-arbetet kommer regeringen även fortsättningsvis medverka till att ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar samtliga relevanta processer. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Kvinnors deltidsarbete, att de tar ett större ansvar än män för vård av vuxna anhöriga och att de tar ut så många föräldraledighetsdagar som män samt merparten av den tillfälliga föräldrapenningen innebär olika löneinkomster. Det bidrar därmed till olika livsinkomster för kvinnor och män, vilket utgör en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard (SOU 2015:50). För att öka jämställdheten på arbetsmarknaden har regeringen infört en tredje reserverad månad för vardera föräldern i föräldraförsäkringen och avskaffat vårdnadsbidraget. En särskild utredare fick i uppdrag att se över för- äldraförsäkringen och föreslå åtgärder för att försäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jämställt föräldraskap (se utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn). Vidare har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att främja jämställdhet och motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden (se utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Mot bakgrund av att kvinnor är borta från arbetet till följd av sjukdom i större utsträckning än män har regeringen tagit fram en arbetsmiljöstrategi med fokus på den psykosociala arbetsmiljön, som särskilt påverkar kvinnors hälsa.