prop · H4031d9 · 2016-09-20 00:00:00 — fortsatte antalet asylsökande att öka och regeringen bedömde att anslaget behövde tillföras ytterligare i propositionen Extra ändringsbudget . Totalt uppgick anslaget till . Diagram 2.9 Utgifter på anslag 1:2 och genomsnittligt antal inskrivna fördelat på boendeform 2010-2015. Inskrivna ensamkommande barn och unga (BUV) särredovisas Ökade kostnader för boendet och ökat antal ensamkommande barn Förutom fler asylsökande och längre vistelsetider för inskrivna drevs utgifterna även upp av högre styckkostnader. Det till följd av ökad kostnad för boendet och en ökad andel ensamkommande barn. Inför budgetpropositionen 2015 antogs att av boendeplatserna skulle utgöras av upphandlade tidsbegränsade boendetjänster (ABT). Utfallet blev istället att andelen upphandlade platser stod för av antalet boendeplatser. Dessa tillfälliga platser kostar väsentligt mer än de lägenhetsplatser som hyr. Den genomsnittliga dygnskostnaden ökade därför från till . Tabell 2.10 Genomsnittlig dygnskostnad Anslaget dimensionerades i budgetpropositionen för ca 79 000 asylsökande varav ca 8 000 asylsökande ensamkommande barn. Andelen ensamkommande barn prognostiserades utgöra . Utfallet blev ca 163 000 asylsökande varav ca 35 300 asylsökande ensamkommande barn. Dessa utgjorde av det totala antalet asylsökande men svarade för ca en tredjedel av kostnaderna. Diagram 2.10 Fördelning av utgifter på anslag 1:2 2015 Kostnaderna för ensamkommande barn och unga är väsentligt mycket högre än för övriga inskrivna i mottagningssystemet. Den högre kostnadsnivån förklaras till stor del av att boenden också innefattar omsorg och omvårdnad eftersom barnet inte har någon vårdnadshavare i landet. Eftersom dygnskostnaden är så pass mycket högre märks även mindre förändringar i antalet på anslaget. Eftersom ökningen av asylsökande ensamkommande barn främst skedde och kommunerna därtill ansöker om ersättning för omhändertagande av ensamkommande barn och unga till först i efterhand belastade inte anslaget med de fulla utgifterna . Detta sker istället i hög grad . har vidtagit omfattande åtgärder för att arbeta av ansökningar om ersättning från kommunerna. Myndigheten bör därför vara nere i arbetande balans . Anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Utgifterna på anslaget består till största delen, , av kostnader för vidarebosättning. Det är ersättningar till kommuner för mottagande av flyktingar och migranter som inom ramen för vidarebosättning överförs till . De totala kostnaderna för anslaget uppgick till varav avsåg kostnader för vidarebosättning. överfördes sammanlagt 1 902 män och kvinnor. Vidare blev en planerad kostsam evakuering av flyktingar för vidarebosättning genomförd till normala kostnader. Det medförde att delar av 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 den ökning av anslaget som gjordes i Vårändringsbudget inte användes. Anslag 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Utgifterna på anslaget finansierar migrationsdomstolarnas förvaltningskostnader och behovet av medel påverkas framför allt av antalet anställda. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en ökning i förhållande till 2014 med och var högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . Anslag 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Utgifterna på anslaget är direkt kopplat till hur många mål i vilka offentligt biträde är förordnat som prövas i domstol och hur många muntliga förhandlingar som genomförs. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en minskning i förhållande till 2014 med och lägre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . Den lägre anslagsförbrukningen i förhållande till prognos beror i huvudsak på att antalet avgjorda mål var lägre än beräknat samt att antalet muntliga förhandlingar var lägre än . Anslag 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utgifterna på anslaget beror på antalet asylsökande, hur ofta offentligt biträde förordnas och kostnaderna per förordnat biträde. I vilka fall ett offentligt biträde förordnas styrs av ärendets karaktär. uppgick anslaget till , vilket var en ökning jämfört med . Mot bakgrund av att färre asylärenden än planerat avgjordes , främst till följd av den ansträngda situationen , utnyttjades endast . Anslag 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Utgifterna på anslaget påverkas framförallt av hur många personer som återvänder och av kostnaden per utresa. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en minskning i förhållande till 2014 med och är lägre än vad regeringen prognostiserade inför budgetåret. Det lägre utfallet förklaras i 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 huvudsak av antalet utresta med tvång var betydligt lägre än vad som prognostiserades inför budgetåret. Antalet tvångsvisa utresta minskade med jämfört med till 2 810. Kostnaden per transporterad klient ökade emellertid då de totala kostnaderna för Kriminalvården som utför transporterna inte minskat i samma utsträckning som antalet klienter då en minskning av personal och andra fasta kostnader inte kan genomföras lika snabbt. Anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anslaget uppgick till . Dock användes , . Det låga utfallet berodde främst på att den nya fonden Asyl, migration och integrationsfonden (AMIF) som avser åren 2014–2020 blivit försenad och ingen utlysning av medel har gjorts . har så många asylsökande på så som sökt sig till . Den exceptionellt stora ökningen av antalet asylsökande utgjorde en stor utmaning för stora delar av det svenska samhället. Likt var mottagandet av asylsökande mycket ojämnt fördelat mellan EU:s medlemsstater och var den medlemsstat till vilken flest asylsökande kom i förhållande till sin folkmängd. För innebar situationen att myndigheten sattes under en stor press. Den viktigaste prioriteringen var att ta emot asylansökningarna och ordna boende för de asylsökande som behövde det. Myndigheten omfördelade handläggarresurser från asylprövningen till mottagning och registrering av ansökningar. Regeringens bedömning är att insatser, givet de exceptionella förutsättningarna som rådde, bidrog till en väl avvägd verksamhet. Vidare är regeringens bedömning att migrationspolitiken i detta läge inte var långsiktigt hållbar utan behövde förändras för att hantera de kraftigt förändrade förutsättningarna. presenterade regeringen därför ett antal åtgärder i syfte att skapa ett Det innebar bl.a. att kraftigt minska antalet asylsökande till och förbättra kapaciteten i mottagandet, förbättra etableringen och förmå andra EU-länder att dela på ansvaret för mottagandet av asylsökande. Regeringen aviserade att temporärt kommer att anpassa asylreglerna till miniminivån enligt EU- rätten och internationella konventioner. De åtgärder som regeringen har vidtagit, däribland tillfälliga id- och gränskontroller, och den nya tillfälliga asyllagstiftningen som trädde i kraft , har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . Regeringen avser att noga följa effekter och konsekvenser av olika åtgärder, bl.a. för barn och ur ett barnrättsperspektiv. Kostnaderna i boende behöver minska Till följd av den stora ökningen av antalet asylsökande tvingades att göra plats för fler asylsökande genom att anskaffa delvis nya tillfälliga boenden såsom beredskapsplatser och evakueringsboenden. Dessa tillfälliga boenden var relativt dyrare jämfört med basbestånd. Regeringens bedömning är att klarade sitt uppdrag med att anskaffa boendeplatser, men höstens erfarenheter har dock visat på behovet av ett fortsatt arbete för att säkerställa en strategisk planering av boendeanskaffning. Regeringen vill se minskade kostnader i boendet inom detta område. Den stora ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn i förhållande till har inneburit att kostnaderna för mottagandet har ökat avsevärt . Förkortade handläggningstider för asylsökande ensamkommande barn kommer få stor effekt på statens utgifter inom utgiftsområdet. Utöver detta har endast i begränsad omfattning kunnat påverka kostnadsutvecklingen eftersom statlig ersättning till kommunerna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn i huvudsak utgår efter fastställda schablonbelopp. Förkortade handläggningstider för asylsökande ensamkommande barn kommer få stor effekt på statens utgifter inom utgiftsområdet. Effektiviteten inom asylprocessen mätt i antal avgjorda ärenden per årsarbetare och vistelsetiden i mottagandet har minskat i förhållande till 2014. Detsamma gäller för tillståndsärenden avseende arbete, besök och bosättning. Resultatet blev också sämre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Att myndigheten fortsatte att rekrytera nya medarbetare har dock varit nödvändigt för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag och skapa förutsättningar för att uppnå en effektiv verksamhet. Vid utgången av 2015 fanns det 152 000 inskrivna i mottagande med ett öppet asylärende, vilket är dubbelt så många som vid utgången av 2014. planerar för en markant ökning av antalet avgjorda asylärende till följd av att personal rekryterats, ett lägre antal asylsökande samt utvecklat arbetssätt inom myndigheten. Regeringen kommer att följa detta arbete noga då det är av yttersta vikt att antalet avgjorda ärenden ökar, bland annat för att vistelsetiderna ska bli så korta som möjligt. Det finns behov av att effektivisera övrig verksamhet vid myndigheten. Genomförda utvecklingsinsatser med hjälp av it/digitalisering har inte resulterat i högre produktivitet, trots att detta har varit en tydlig prioritering av regeringen. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bör stärka sina insatser på området för att uppnå målsättningen. Tiden från beslut om uppehållstillstånd till bosättning i en kommun har fortsatt att öka vilket utöver längre handläggningstider har bidragit till längre vistelsetider för dem som bosätts i kommun. Även tiden från lagakraftvunnet till beslut om utresa har fortsatt att öka vilket lett till längre vistelsetider för dem som fått avslag på sin ansökan. Regeringen gör bedömningen att samtliga berörda myndigheter behöver verka för en effektivare och snabbare hantering av sin verksamhet för att asylprövningen och mottagandet sammantaget ska bli effektiv. har det självmana återvändandet ökat och handläggningstiderna för återvändandeärenden förkortats. Till viss del beror detta på att fler personer återtagit sina ansökningar eller att ärendet har avskrivits. har vistelsetiderna för de personer som har uppenbart ogrundade ansökningar, till stor del 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sökande från västra , minskat och antalet avgjorda ärenden har mer än fördubblats i jämförelse . Denna utveckling bedöms delvis har påverkats av ett stort antal sökande från västra men också av att har fått i uppdrag att prioritera en snabb handläggning och återvändande av personer med uppenbart ogrundade ansökningar. Regeringens bedömning är att de insatser som har genomförts i huvudsak har varit välavvägda. kvarstår betydande svårigheter i det tvångsvisa återvändandet t.ex. när det gäller avsaknad av id-handlingar. Regeringen bedömer att ytterligare insatser för att effektivisera denna verksamhet bör genomföras hos berörda myndigheter för att antalet återvändanden med tvång ska kunna öka. Långa handläggningstider för arbetstillstånd riskerar att leda till negativa konsekvenser för såväl individer som företag ökad effektivisering i handläggningen av arbetstillstånd är angelägen bl.a. genom fortsatt utveckling av de digitala tjänsterna. har fortsatt med systematiska uppföljningar vilket har bidragit till att stärka förutsättningarna för en god rättslig kvalitet. Vidare har fått ytterligare rättsliga verktyg för att kunna stävja eventuella missbruk av arbetstillstånd. Regeringen anser att det är positivt att har ett ambitiöst utvecklingsarbete när det gäller rättslig kvalitet. Regeringen ser dock ett fortsatt behov av utveckling och möjlighet till systematiserad uppföljning och analys av densamma. Vidare finns behov av en tydligare redovisning av bedömningsgrunder för att kunna bedöma måluppfyllelsen när det gäller den rättsliga kvaliteten. Efterfrågan på service har varit så stor. Den service myndigheten tillhandahåller motsvarar inte behovet. Genom en ökad användning av ny teknik bör utveckla servicetjänster och öka tillgängligheten. Regeringens bedömning är att insatserna bör leda till en mer kostnadseffektiv service med ett flertal intressenters behov i fokus. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet för migrationspolitiken beskrivs i sin helhet i avsnitt 2.2, sidan 3. I målet anges bl.a. att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar. En sådan politik består av flera olika samverkande delar: –Ett förstärkt och konstruktivt samarbete såväl inom EU som globalt är grundstenar i en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Fler länder måste förmås att ta ansvar för att hitta hållbara lösningar på hur migrations- och flyktingssituationen bättre kan hanteras. EU:s framtida asylsystem ska vara hållbart, värna asylrätten och uppnå en jämnare fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna. Enskilda medlemsstater ska i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. –Regeringens bedömning är att på nationell nivå kommer tidsbegränsade regeländringar på miniminivå enligt och internationella konventioner i ökad utsträckning förmå asylsökande att söka asyl i andra medlemsstater. Regeringens bedömning är att begränsningarna i möjligheten att få uppehållstillstånd i behövs under högst . När lagen varit i kraft kommer regeringen att bedöma behovet av att lagen ska gälla även av giltighetstiden. Regeringen anser att det är viktigt att se till att alla EU-länder tar sin del av ansvaret. kommer även vara ett av de länder i EU som tar ett större ansvar för flyktingmottagandet. –Hållbarheten i migrationspolitiken innefattar också en god rättslig kvalitet med hög rättsäkerhet och effektiva myndigheter. –Effektiviseringsåtgärder kommer att krävas i högre utsträckning och åren framöver för att öka antalet avgjorda ärenden ytterligare i syfte att vistelsetiderna för asylsökande ska bli så korta som möjligt. verksamhet behöver bli mer kostnadseffektiv och planeringen av densamma måste i högre grad anpassas till de förändrade förutsättningar och krav som det stora antalet asylsökande har resulterat i. Domstolarnas kapacitet att handlägga överklagade beslut kommer att behöva fördubblas i förhållande till 2016. Åtgärderna inom återvändandearbetet måste, som ett led i detta, bli mer effektiva så att de personer som får ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut lämnar inom utsatt tidsfrist. En fungerande och effektiv arbetsfördelning mellan berörda myndigheter i övergången från asylprövning till bosättning och etablering är också central. sökte ca 250 000 personer asyl i , vilket motsvarade av antalet asylsökande som kom till EU . till antalet asylsökande per capita är den medlemsstat där det flest asylsökande registrerades. Flyktingsituationen 2015 har inneburit och innebär alltjämt stora påfrestningar för kommuner, och övriga berörda myndigheter. Situationen inom mottagandet av asylsökande har förbättrats då antalet nya asylsökande minskat kraftigt. Ökningen av antalet asylsökande kommer dock fortsatt att påverka verksamheten framöver. Antalet inskrivna i mottagandet antas t.ex. vara högre 2017 än vad som beräknades i budgetpropositionen . Förutsättningarna som påverkar behovet av medel inom migrationsområdet har således förändrats radikalt sedan beslut om budgetproposition 2016. Människor kommer fortsatt behöva söka skydd från krig och konflikter och oförutsedda händelser kan inträffa som gör att utvecklingen snabbt kan komma att förändras, inte minst i EU:s närområde. Ett fungerande och hållbart internationellt samarbete Ett långsiktigt hållbart asylsystem inom EU Frågan om ansvarsfördelning och solidaritet inom migrationsområdet är en av de svåraste frågor EU har att hantera. En hållbar lösning kommer med all sannolikhet kräva kompromisser. Vikten av att solidariskt dela på ansvaret för att ta emot människor i behov av skydd är central. ska fortsatt utgöra en stark och viktig röst i för att värna om asylrätten och utsatta grupper, t.ex. ensamkommande barn, hbtq-personer, offer för människohandel och flickor och kvinnor som särskilt riskerar att utsättas för exploatering och övergrepp i den migration som följer pågående krig och konflikter i världen. ska även verka för en värdig behandling av migranter och asylsökande i alla EU-länder. Utgångspunkten är att EU:s framtida asylsystem ska vara effektivt, rättsäkert, långsiktigt hållbart och värna asylrätten. Det är viktigare än någonsin att hitta gemensamma lösningar på de betydande utmaningar vi står inför. Detta för att kunna upprätthålla ett solidariskt EU, men också för att kunna upprätthålla . Regeringen verkar för att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen vilken innefattar en omfördelningsmekanism och fungerande registrering av asylsökande i det första ankomstlandet. Det är viktigt att se till att alla EU-länder tar sin del av ansvaret. kommer även vara ett av de länder i EU som tar ett större ansvar för flyktingmottagandet. Handläggningen av Dublinärenden måste också effektiviseras. Enskilda medlemsstater ska i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. Det är vidare viktigt att det praktiska samarbetet och det operativa stödet på asylområdet förbättras. ska även fortsättningsvis verka för realistiska förslag för fler lagliga vägar in i EU för att söka asyl samt för att samtliga medlemsstater ökar vidarebosättningen av människor i behov av skydd. Vidarebosättning är ett väl beprövat system och det säkraste sättet för personer i behov av skydd att komma till EU. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som utifrån ett brett angreppssätt ska analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU. Uppdraget, Dir 2016:8, ska redovisas . Vidare kommer antalet personer som vidarebosätts i att utökas från 1 900 till 3 400 och med ytterligare 1 600 till 5 000 . Ett effektivare återtagandesamarbete inom EU Det är angeläget att EU får till stånd ett starkare återtagandesamarbete med tredjeländer för ett effektivare återvändande. I detta ligger att ställa krav på att andra länder ska ta emot sina 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 medborgare och vid behov ingå återtagandeavtal med EU. En viktig del i detta arbete är det meddelande om en ny partnerskapsram med tredjeländer som kommissionen presenterade . För att öka samarbetet i återvändandefrågor inom EU deltar och 13 andra medlemsstater i projektet – European Union Return Liaison Officers. Inom ramen för projektet har bl.a. placerat en särskild sambandsman i , som ska underlätta återvändande till . Vidare planerar att placera en sambandsman i inom ramen för samma projekt. Regeringen ser positivt på att arbetet inom ramen för projektet fortsätter att utvecklas. EU samverkar även med flera tredjeländer genom så kallade viseringsfrihetsdialoger. Särskilt viktiga kriterier i dessa dialoger är återtagande och åtgärder mot irreguljär migration. Regeringen värnar om att varje land bedöms utefter meriter, vikten av konditionalitet och att uppställda krav och kriterier uppfylls innan beslut om viseringsfrihet fattas. Ett förstärkt globalt samarbete Världen över är 65 miljoner människor på flykt. Ungefär två tredjedelar av dessa är internflyktingar. Det finns 244 miljoner internationella migranter i världen. En stor del av denna migration sker mellan utvecklingsländer. För att hitta hållbara lösningar på hur migrations- och flyktingströmmarna bättre kan hanteras behöver det globala samarbetet mellan stater och internationella organisationer förstärkas. kommer tillsammans med andra stater att driva frågor rörande en förbättrad global ansvarsfördelning, samverkan och styrning. kommer att lyfta fram behoven av att undanröja grundorsaker till att människor tvingas fly. Regeringen kommer även att verka för att stater genomför migrationsrelaterade åtaganden i agenda 2030 för hållbar utveckling. Detta innebär bl.a. att underlätta säker, ordnad, reglerad och ansvarsfull migration med respekt för mänskliga rättigheter, och en human behandling av migranter. Regeringen kommer även att lyfta fram behovet av att främja migrationens utvecklingseffekter. IOM är den ledande internationella migrationsorganisationen som arbetar både med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 flykting- och migrationsfrågor. kommer att arbeta aktivt för att IOM framgångsrikt inkluderas i FN. är och har sedan starten varit aktiv i det globala forumet för migration och utveckling (GFMD). GFMD har bidragit till att skapa ett bättre förtroende mellan stater på migrationsområdet och kommer även fortsättningsvis att delta aktivt i GFMD:s arbete. Ökad effektivitet och utveckling av verksamheten Ökad effektivitet i handläggningen i första och andra instans Vid utgången av 2015 var 152 000 personer inskrivna i mottagande med ett öppet asylärende. var antalet 158 000 och beräknas till 124 000 vid utgången av 2016. kommer det vara av största vikt att en effektivisering av handläggningen sker inom myndigheten för att öka antalet avgjorda ärenden ytterligare i syfte att vistelsetiderna för asylsökande ska bli så korta som möjligt. Det förutsätter bibehållen kapacitet inom prövningsverksamheteten, effektivare arbetssätt och ett utvecklat verksamhetsstöd vid myndigheten. Dessutom förutsätter det att antalet anvisningsbeslut och därpå följande kommunmottagande av asylsökande ökar i motsvarande omfattning som antalet beviljade uppehållstillstånd. I det förslag till budget för som regeringen lämnar i denna proposition ingår därför ett beting för myndigheten att vidta åtgärder som leder till effektivitetsvinster på . Åtgärderna ska inte leda till längre handläggningstider i någon ärendekategori eller till ökade kostnader för mottagandet av asylsökande. Till följd av framför allt den stora ökningen av antalet asylsökande och den nya tillfälliga lagstiftningen, som trädde i kraft (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303) beräknas antalet migrationsmål vid domstolarna öka kraftigt . För att motverka förlängda vistelsetider och möjliggöra ett snabbt och effektivt återvändande för dem som får ett lagakraftvunnet avlägsnandebeslut behöver domstolarna öka sin prövningskapacitet. I detta syfte föreslår regeringen betydande resursförstärkning till migrationsdomstolarna men även effektivare Regeringen avser vidare att ta initiativ till att se över domstolsprocessen i asylmål i syfte att effektivisera handläggningen med bibehållen rättsäkerhet och därigenom korta tiderna i mottagningssystemet. När det gäller rättslig kvalitet och ett förutsägbart och enhetligt beslutsfattande ser regeringen ett fortsatt behov av utveckling och ökade möjligheter till systematiserad uppföljning och analys av densamma. handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2016–2018 ska säkerställa att sökande får en individuell och rättssäker prövning oavsett kön. Kvinnor och män som söker tillstånd ska få likvärdig prövning, bemötande och service. Myndigheten ska bidra till att motverka mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och verksamheten ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. I den rådande situationen med påfrestningar på asylsystemet finns det risk för särskild utsatthet för kvinnor och flickor. Regeringen ser det därför som angeläget att jämställdhetsarbetet fortsätter att integreras i den ordinarie verksamheten. behöver intensifiera sitt arbete med att eftersöka familjemedlemmar till ensamkommande asylsökande barn. Barn har rätt till sin familj och resultatet av en utredning av familjeförhållandena kan påverka hur barnets bästa ska bedömas och därigenom bedömningen i asylärendet. Vidare behöver arbete med tillståndsärenden effektiviseras i syfte att korta handläggningstiderna, vilket är viktigt bl.a. för att företag ska kunna konkurrera på en internationell marknad.