prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — prop 2016/17 1 d22 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Förslag till statens budget Allmän miljö- och naturvård Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Allmän miljö- miljö och naturvård ........................................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Bara naturlig försurning ............................................................. Levande sjöar och vattendrag..................................................... Grundvatten av god kvalitet....................................................... Hav i balans samt levande kust och skärgård ............................ Ett rikt odlingslandskap ............................................................. God bebyggd miljö ..................................................................... Ett rikt växt- och djurliv............................................................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Hav och vatten ............................................................................ Cirkulär och biobaserad ekonomi .............................................. Internationellt miljö - och klimatsamarbete ............................... 3.9Ändring av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget95 Borttagning och annullering av utsläppsenheter ...................................... Borttagning av överskott från 2014-2015 .................................. Annullering av förvärvade utsläppsrätter från 2008-2012 ........ 1:2 Miljöövervakning m.m. ......................................................... 1:3 Åtgärder för värdefull natur ............................................... 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ........... 1:7 Avgifter till internationella organisationer ........................ 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö .................................. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar .............. 1:13 Internationellt miljösamarbete ......................................... 1:14 Hållbara städer................................................................... 1:15 Skydd av värdefull natur ................................................... 1:16 Havs- och vattenmyndigheten ......................................... Mål för forskningspolitiken ..................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ............... Analys och slutsatser................................................................. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader .............................. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. miljö- och naturvård................................................................................... Utgiftsutveckling inom område Miljöpolitik ........................................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 20....................................................... Etappmål som beskriver samhällsomställningar viktiga för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ............................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 .......... Anslagsutveckling 1:2 Miljöövervakning m.m. ........................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m..... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Miljöövervakning m.m.100 Anslagsutveckling 1:3 Åtgärder för värdefull natur............................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Åtgärder för Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Åtgärder för värdefull Anslagsutveckling 1:4 Sanering och återställning av Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden ...................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden ...................................................... Anslagsutveckling 1:5 Miljöforskning .................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Miljöforskning.................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 Miljöforskning ............ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Kemikalieinspektionen105 Anslagsutveckling 1:7 Avgifter till internationella organisationer........ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:7 Avgifter till Anslagsutveckling 1:8 Supermiljöbilspremien........................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:8 Supermiljöbilspremien 107 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Anslagsutveckling 1:9 meteorologiska och Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:9 meteorologiska och hydrologiska institut ......................................................................... Anslagsutveckling 1:10 Klimatanpassning .............................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:10 Klimatanpassning ...... Anslagsutveckling 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö.................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:11 Åtgärder för havs- och Anslagsutveckling 1:12 Insatser för internationella Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:12 Insatser för Anslagsutveckling 1:13 Internationellt miljösamarbete......................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Internationellt Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Internationellt Anslagsutveckling 1:14 Hållbara städer .................................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:14 Hållbara städer .......... Anslagsutveckling 1:15 Skydd av värdefull natur ................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur.115 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Skydd av Anslagsutveckling 1:16 Havs- och vattenmyndigheten ......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:16 Havs- och Anslagsutveckling 1:17 Klimatinvesteringar........................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ........ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:17 Klimatinvesteringar... Anslagsutveckling 1:18 Elbusspremie ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:18 Elbusspremie ............. Utgiftsutveckling inom område Miljöforskning .................................... Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ............................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ............ Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning .................................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning................................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning................................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Diagram 3.1 Koncentration av koldioxid i atmosfären, årsmedelvärden –2014 och Diagram 3.2 Global årsmedeltemperatur (°C) 1850–2015 jämfört med medelvärdet Diagram 3.3 Utbredning av syrefria bottnar (svart) och bottnar påverkade av akut syrebrist (grå) i , . besöktes under karteringen visas också. Diagram 3.4 Nya byggnader inom från havsstrand, exklusive tätort 2001-2014......................................................................... Diagram 3.5 Fördelning av havs- och vattenmiljöanslaget per villkor i Diagram 3.6 Fördelning av havs- och vattenmiljöanslaget per Diagram 3.7 Andel resor per färdmedel kortare än 2011–2014........................... Diagram 3.8 Utveckling i persontransporter redovisade i antalet färdade Diagram 3.9 Behandlingsmetoder för hushållsavfall 1975–2014 .................................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner ändringen av överens- kommelsen om Nordiska miljö- finansieringsbolaget (avsnitt 3.9), 2.bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren (avsnitt 3.10.1), 3.bemyndigar regeringen att genomföra annullering av de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser och som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012 (avsnitt 3.10.2), 4.godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar – 2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.11.19), 5.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt tabell 1.1, 6.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 2Allmän miljö- miljö och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är indelat i områdena Miljöpolitik (avsnitt 3) och Miljöforskning (avsnitt 4). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Totalt för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. De sammanlagda utgifterna för utgiftsområdet motsvarade 2015. Prognosen för utfallet är , vilket är i linje med de anvisade medlen. Ökningen 2016 i förhållande till 2015 hänför sig till regeringens satsningar på miljö- och klimat- området i och med budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1). föreslår regeringen att anvisas utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden –2020 jämfört med statens budget . Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris-och löneökningar utgör en del av den föreslagna anlagsförändringen. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljö- kvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger också en struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete. Myndigheter som finansieras inom politik- området är främst , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, samt bl.a. , geologiska undersökning, Länsstyrelserna, Lantmäteriet, , , Transportstyrelsen, Myndigheten för samhällsskydd- och beredskap samt . Statligt ägda bolag och stiftelser m.m. som berörs är Stiftelsen samt Kärnavfallsfonden. Dessutom har 26 nationella myndigheter och länsstyrelserna i sin instruktion ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Ansvaret gäller följande myndigheter: –Havs- och vattenmyndigheten –Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Åtta av dessa myndigheter har även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljning och utvärdering av ett eller flera miljökvalitetsmål. Dessa myndigheter är: P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –Havs- och vattenmyndigheten har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. redovisa en samlad beskrivning av det närmaste föregående årets resultat bl.a. med en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. I arbetet med uppföljnings- och utvärderings- arbetet deltar även berörda bransch- och intresseorganisationer. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Miljöpolitik 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till Internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:15 Skydd av värdefull natur 1:16 Havs- och vattenmyndigheten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i före- kommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatte- utgifter (skr. 2015/16:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom utgiftsområde 20 Totalt för utgiftsområde 20 Förmån av miljöanpassade bilar Förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselbränsle och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den närmast jämförbara bilen utan sådan teknik (61 kap. 8a § IL). Vidare gäller att förmånsvärdet för förmånsbilar som drivs med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller annan gas än gasol utgörs av av förmånsvärdet för jämförbar bil utan miljö- anpassad teknik, dock högst per P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Den senare nedsättningen är tidsbegränsad till och med . Skatteutgiften uppstår till följd av det nedsatta förmånsvärdet och avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs (se prop. 2016/17:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6). Den maximala nedsättningen föreslås dock begränsas till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Målen för politikområdet är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. Målen omfattar följande (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10: MJU25, rskr. 2009/10:377): –Ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. –Miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. –Etappmål som beskriver de samhälls- omställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Målet beslutades av 1999 (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10: MJU25, rskr. 2009/10:377). Generationsmålet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Målen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden och miljöfrågorna ska beaktas när en myndighet fullgör sin huvuduppgift, för att på bästa sätt skapa förutsättningar för beslut som är hållbara i såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt perspektiv (prop. 2009/10:155 samt prop. 2013/14: 141). Miljökvalitetsmålen konkretiserar den miljö- mässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen kopplar till andra tvärsektoriella mål som till exempel de globala målen i Agenda för hållbar utveckling, EU:s mål om klimat och energi (EU 2020), EU:s klimat- och energiramverk 2030 och regeringens politik för global utveckling (PGU). har beslutat om 16 miljö- kvalitetsmål (prop. 2009/10:155,bet. 2009/10:MJ U25, rskr. 2009/10:377): –Bara naturlig försurning –Levande sjöar och vattendrag –Grundvatten av god kvalitet –Hav i balans samt levande kust och skärgård –Ett rikt odlingslandskap –God bebyggd miljö –Ett rikt växt- och djurliv Regeringen har beslutat om flera etappmål. Ett av dessa har också beslutats av (prop. 2009/10:155, 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Etappmålen är målövergripande och kan bidra såväl till flera olika miljökvalitetsmål som till generationsmålet, se tabell 3.3. Till vart och ett av miljökvalitetsmålen hör ett antal så kallade preciseringar. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås. Preciseringarna utgör också grunden för att bedöma resultaten i budgetpropositionen, dvs. bedömningsgrunderna, och för att bedöma om styrmedel och insatser i samt inom EU och internationellt är tillräckliga för att nå målen (Ds 2012:23). De myndigheter som är ansvariga för ett eller flera miljökvalitetsmål använder sig också av indikatorer för att bedöma om målen är möjliga att nå. Indikatorerna redovisas på miljömålsportalen (). Alla indikatorer redovisas inte då de speglar långsamma skeenden och är resurskrävande att mäta. För att stärka och vidareutveckla uppföljningen har och de andra målansvariga myndigheterna fått i uppdrag att identifiera ett begränsat antal indikatorer som ska kunna följas . I arbetet ska myndigheterna beakta uppföljningen av de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. I avsnitt 3.5.1–3.5.17 redovisas generations- målet och miljökvalitetsmålen. Resultatredovis- ningen för friluftslivet finns i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnittet för Friluftslivspolitik. Uppföljningen av frilufts- livsmålen ska samordnas med uppföljningen av miljömålen. 2012/13:51). Den första uppföljningen av friluftslivsmålen gjordes 2015. Tabell 3.3 Etappmål som beskriver samhällsomställningar viktiga för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet utsläpp av växthusgaser 2020 utsläpp av luftföroreningar från kunskap om ämnens hälso- och information om farliga ämnen i varor utveckling och tillämpning av EU:s en effektivare kemikalietillsyn inom EU giftfria och resurseffektiva kretslopp att minska barns exponering för farliga ökad miljöhänsyn i EU:s den biologiska mångfalden och värdet Ett rikt växt- och hotade arter och naturtyper invasiva, främmande arter kunskap om genetisk mångfald skydd av landområden, Etappmålen bidrar till flera miljökvalitetsmål. I tabellen framgår under vilket miljökvalitetsmål som respektive etappmål redovisas samt om etappmålet är uppnått. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Klimat och miljö är en av regeringens övergripande politiska prioriteringar som ska genomsyra hela regeringens politik. Arbete har inletts för att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens förslag till ett klimatpolitiskt ramverk. Flera skatteförslag som bidrar till resurseffektivitet och en cirkulär ekonomi har lagts fram av regeringen och arbete för en giftfri vardag prioriteras. Dessutom fortsätter regeringens satsning på värdefull natur. Nedan i separata avsnitt redovisas resultaten per miljökvalitetsmål. Regeringen har vidtagit flera olika åtgärder och gjort satsningar för att stärka arbetet med att nå miljömålen. Insatserna har bidragit till att i rapporten uppföljning drar slutsatsen att mycket går åt rätt håll i miljö- arbetet och att allt fler aktörer i samhället är involverade i olika typer av miljöarbete (6707). Naturvårds- verket konstaterar också att nya styrmedel är på plats och att viktiga insatser görs som kommer att få effekt i miljön . Regeringens Miljömålsråd och den nationella miljömåls- samordnaren för näringslivet har också bidragit till att styra trenden i miljöarbetet. ansvarar för att ta fram rapporten med en årlig uppföljning av hur arbetet går med att nå miljökvalitetsmålen, etappmålen och generationsmålet. Rapporten tas fram i nära samverkan med de andra målansvariga myndigheterna (se avsnitt 3.1 Omfattning) som ansvarar för uppföljningen av respektive miljökvalitetsmål. Miljömålen är riktmärken för vad som behöver uppnås. årliga upp- följning visar att utvecklingen går åt rätt håll för fyra miljömål och att en majoritet av de etappmål som haft 2015 som målår bedöms vara uppnådda eller nära att nås. konstaterar att beslutade eller planerade styrmedel inte räcker för att målen ska nås till 2020. Miljömålen och Agenda 2030 I det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 för långsiktigt global hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling (Agenda 2030) kommer de nationella miljökvalitetsmålen och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 generationsmålet att vara en viktig utgångs- punkt.