prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Ändring eller tillägg av upp- gifter om betalningsmottagare ska göras skriftligen. beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst samt övriga uppgifter som verket känner till. Uppgift om kostnadsersättning som avses i 15 kap. 10 § behöver bara lämnas i den utsträckning avdrag görs för ökade levnads- kostnader. beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter, uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst samt övriga uppgifter som verket känner till. Uppgift om kostnadsersättning som avses i 15 kap. 8 § 4 eller 10 § behöver bara lämnas i den utsträckning avdrag görs för ökade levnadskostnader. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –syftet med informationsuppgifter (2 §), –uppgifter till den deklarationsskyldige (3–5 §§), och – uppgifter till den kontrollupp- – uppgifter till den kontrollupp- giftsskyldige (6–11 §§). skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbets- givardeklaration (6–11 §§). Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklara- 19 a–19 c §§ ska senast den dag då arbets- givardeklarationen ska ha kommit in till informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i Den som gör en ändring eller ett tillägg av uppgifter om en viss betalningsmottagare enligt 26 kap. uppgifterna lämnas till Skatte- uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas till gäller även den som väljer att lämna uppgifter i en arbetsgivar- deklaration enligt 26 kap. 19 d §. Den som har utnyttjat eller överlåtit en sådan rättighet som avses i 10 kap. 11 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) ska till den kontrolluppgifts- skyldige lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgifts- skyldigheten ska kunna fullgöras. Den som har utnyttjat eller överlåtit en sådan rättighet som avses i 10 kap. 11 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) ska till den kontrolluppgifts- skyldige eller den som är skyldig att lämna uppgifter om betalnings- mottagare i en arbetsgivar- deklaration lämna de uppgifter som behövs för att uppgifts- skyldigheten ska kunna fullgöras. Om den som är skyldig att lämna uppgifter enligt 6–9 d §§ inte gör det, ska den kontroll- uppgiftsskyldige eller den som är skyldig att lämna uppgifter i en arbetsgivardeklaration an- mäla detta till Skatteverket.7 § Den som har utnyttjat en sådanrabatt, bonus eller annan förmån som avses i 15 kap. 6 § ska till den kontrolluppgiftsskyldige lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras. Den som har utnyttjat en sådan rabatt, bonus eller annan förmån som avses i 15 kap. 6 § ska till den kontrolluppgiftsskyldige eller den som är skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration lämna de uppgifter som behövs för att uppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras. Första stycket gäller även den som har tagit emot sådan ersättning eller förmån som avses i 15 kap. 7 §. När ska uppgifter till den När ska uppgifterna lämnas? Uppgifter som avses i 6 och 7 §§ Uppgifter som avses i 6 och 7 §§ ska lämnas senast månaden efter ska lämnas senast den 8 det att skyldigheten att lämna efter det att skyldigheten att lämna kontrolluppgift uppkom, dock inte kontrolluppgift eller uppgifter i en Uppgifter som avses i 8 och 9 §§ ska lämnas och året som uppgiften gäller. Uppgifter som avses i 9 a–9 d §§ ska lämnas och året som uppgiften gäller. 11 § Om den som är skyldig att lämna uppgifter till den kontroll- uppgiftsskyldige inte gör det, ska den kontrolluppgiftsskyldige anmäla detta till Skatte- verket. får förelägga den som inte har fullgjort en uppgiftsskyldighet enligt 15–35 kap. att fullgöra skyldigheten. Ett sådant föreläggande får inte Ett sådant föreläggande får inte bara avse komplettering av arbets- bara avse komplettering av arbets- ställenummer enligt 15 kap. 9 § enligt 15 kap. 9 § första stycket 6. 5 eller 26 kap. 19 b § första stycket 4. 9 Senaste lydelse 2016:888. får förelägga en fysisk person och ett dödsbo i andra fall än som avses i 16 och 17 kap. att lämna kontrolluppgift om 1.sådan ersättning för utfört arbete som har betalats till en namngiven näringsidkare, eller 2.ränta från en namngiven lån- tagare. får förelägga en fysisk person och ett dödsbo i andra fall än som avses i 16 och 17 kap. att lämna kontrolluppgift om 1.sådan ersättning för utfört arbete som har betalats till en namngiven näringsidkare och som inte har redovisats eller skulle ha redovisats i en arbetsgivardeklara- tion, eller 2.ränta från en namngiven lån- tagare. 10 d §10 Med avstämningsuppgifter avses 1. kontrolluppgifter som ska lämnas utan föreläggande och underrättelser om lagfart som lämnas med stöd av författning, 2.uppgifter som har lämnats i inkomstdeklarationen för det föregående beskattningsåret och som har en direkt koppling till uppgifter som ska lämnas i inkomstdeklarationen för beskattningsåret, och 3.uppgifter som finns i register som har upprättats av för kontroll av framtida inkomstdeklarationer. ska besluta om hel eller delvis befrielse från en särskild avgift om det är oskäligt att avgiften tas ut med fullt belopp. Vid bedömningen ska det särskilt beaktas om 1. den felaktighet eller passivitet som har lett till avgiften kan antas ha a)berott på ålder, hälsa eller liknande förhållande, b)berott på en felbedömning av en regel eller betydelse av de faktiska förhållandena, eller c) föranletts av c) föranletts av vilseledande eller uppgifter om betalningsmot- tagare i arbetsgivardeklarationer, 2. avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten, eller 10Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2016:888. 11Senaste lydelse 2015:633. 3. en oskäligt har gått efter det att har funnit anledning att anta att avgift ska tas ut utan att den som avgiften gäller kan lastas för dröjsmålet. ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av uppgifter som har lämnats i en inkomst- deklaration, kontrolluppgifter och vad som i övrigt har kommit fram vid utredning och kontroll. ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av uppgifter som har lämnats i en inkomst- deklaration, kontrolluppgifter, uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer och vad som i övrigt har kommit fram vid utredning och kontroll. Ett beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller av ett beslut om skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 § får meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (efterbeskattning) om 1.ett beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av att den uppgiftsskyldige a) under förfarandet har lämnat oriktig uppgift till ledning för egen beskattning, b) har lämnat oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning, c) inte har lämnat en deklaration eller låtit bli att lämna en begärd uppgift, eller d) inte har lämnat begärt varuprov, 2.en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende ska rättas, 3. kontrolluppgift som ska läm- 3. kontrolluppgift som ska läm- nas utan föreläggande har saknats nas utan föreläggande eller uppgift eller varit felaktig och den som om en betalningsmottagare som uppgiften ska lämnas för inte har ska lämnas i en arbetsgivar- varit skyldig att lämna inkomst- deklaration har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att 4. det föranleds av ett beslut i ett ärende eller mål a)om en annan skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, eller samma skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, men för en annan redovisnings- period, ett annat beskattningsår eller en annan person, b)om fastighetstaxering, c)om utländsk skatt eller om obligatoriska utländska socialförsäkrings- avgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), 12 Senaste lydelse 2016:888. d) enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, e)om huruvida en inkomst ska beskattas enligt inkomstskattelagen eller enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., f)om Skatteverkets prissättningsbesked enligt lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner eller beslut om ändring av sådant prissättningsbesked, eller g) om återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning enligt 13a kap. 10 § första stycket 2–4, 5.en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört en investering inom den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 9 § inkomstskattelagen eller inte har följt ett annat villkor i beslutet, eller 6.det föranleds av en uppgift om skalbolag enligt 31 kap. 14 §. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –överklagande av beslut (2–11 §§), –överklagande av den som beslutet gäller (12–22 §§), –det allmänna ombudets överklagande (23–25 §§), – överklagande av förvaltnings- – överklagande av förvaltnings- (26–30 §§), (27–30 §§), –handläggning vid domstol (31–37 §§), –ändring i beslut om skatt på grund av skatteavtal (38 §), och –beslut av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (39 §). Denna lag träder i kraft i fråga om 7 kap. 1 §, 15 kap. 8–10 §§, 16 kap. 1–3 §§, 22 kap. 1, 4 och 13 §§, 23 kap. 2 och 3 §§, 26 kap. 2, 3 och 38 §§, 31 kap. 6 §, 37 kap. 2 § samt 67 kap. 1 och 26 §§, och i övrigt . 2.För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare enligt 39 kap. 11 och 11 a §§ och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda samt för den som ska lämna uppgifter enligt 34 kap. 6 och 7 §§, tillämpas lagen . För övriga uppgiftsskyldiga tillämpas lagen . 3.Skatteverkets föreläggande enligt 37 kap. 2 § får inte heller –bara avse komplettering av arbetsställenummer enligt 26 kap. 19 b § första stycket 4. 4.Bestämmelserna i 15 kap. 8–10 §§, 16 kap. 1–3 §§, 22 kap. 13 § samt 23 kap. 2 och 3 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången på uppgifter som avser . 5.Bestämmelserna i 26 kap. 2 och 3 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången på skattedeklarationer som avser redovisningsperioden . Bestämmelserna i 26 kap. 19 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på skattedeklarationer som avser redovisningsperioden . Bestämmelserna i 26 kap. 19 § i den äldre lydelsen ska –tillämpas för sådana övriga uppgifts- skyldiga som avses i punkten 2. Bestämmelsen i 31 kap. 4 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på uppgifter som avser . Bestämmelsen i 31 kap. 6 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på uppgifter som avser . Bestämmelserna i 34 kap. 6, 7, 10 och 11 §§ samt 37 kap. 8 § i den nya lydelsen tillämpas om den uppgift som ska lämnas avser tid efter . Bestämmelsen i 34 kap. 10 § i den nya lydelsen ska dock i fråga om uppgifter till en kontrolluppgiftsskyldig tillämpas om den uppgift som ska lämnas avser tid efter . Bestämmelsen i 34 kap. 10 § i den äldre lydelsen ska –tillämpas i fråga om uppgifter till en kontrolluppgiftsskyldig. Bestämmelsen i 37 kap. 2 § i den nya lydelsen tillämpas om den uppgift som ska lämnas avser tid efter . Bestämmelserna i 49 kap. 10 d §, 51 kap. 1 §, 56 kap. 2 § och 66 kap. 27 § i den nya lydelsen ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . 9.De nya bestämmelserna i 26 kap. 19 a–19 e, 40 och 41 §§ tillämpas första gången på arbetsgivardeklarationer som avser redovisnings- perioden . 10.De nya bestämmelserna i 34 kap. 3 a § tillämpas första gången på uppgifter som lämnas i arbetsgivardeklarationer som avser redovisnings- perioden . 11.De upphävda bestämmelserna i 22 kap. 4 § gäller fortfarande för ersättning eller förmån för bostad som har betalats ut före . 12.Den upphävda bestämmelsen i 26 kap. 38 § gäller fortfarande för beslut som har meddelats före . 13.Den upphävda bestämmelsen i 67 kap. 26 § gäller fortfarande för beslut som har meddelats enligt den upphävda 26 kap. 38 §. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet1 ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 8 b, 8 c och 8 d §§, av följande lydelse. får ha direkt- åtkomst till uppgifter i beskatt- ningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om dag- ersättning åt asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Direktåtkomsten får endast omfatta 1. uppgifter per betalnings- mottagare i en sådan arbetsgivar- deklaration eller förenklad arbets- (2011:1244), den uppgiftsskyldige och betal- ningsmottagaren, och 3. uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgif- terna behövs i ett ärende om bestämmande av sjukpenning- grundande inkomst enligt 26 kap. socialförsäkringsbalken eller be- räkning av bostadsbidrag enligt 97 kap. socialförsäkringsbalken. Direktåtkomsten får endast omfatta 1. uppgifter per betalnings- mottagare i en sådan arbetsgivar- deklaration eller förenklad arbets- givardeklaration som avses i 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:670. (2011:1244), 2.identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betal- ningsmottagaren, och 3.uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. Arbetsförmedlingen får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgif- terna behövs i ett ärende om stöd till arbetsgivare för anställning av en enskild person. Direktåtkomsten får endast omfatta 1. uppgifter per betalnings- mottagare i en sådan arbetsgivar- deklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), 2.identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betal- ningsmottagaren, och 3.uppgift om den redovisnings- period som deklarationen avser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela ytterligare före- skrifter om begränsningar av direktåtkomsten. Denna lag träder i kraft . 2016/17:58 2.3 Lag om ändring i lagen (1984:533) om Härmed föreskrivs att 4 § lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. ska ha följande lydelse. I 15 kap. 9 § skatteförfarande- lagen (2011:1244) finns en bestämmelse om att uppgift om arbetsställenummer i vissa fall ska lämnas i en kontrolluppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. I 15 kap. 9 § och 26 kap. 19 b § skatteförfarandelagen (2011:1244) finns bestämmelser om att uppgift om arbetsställenummer i vissa fall ska lämnas i en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2011:1319. Ärendet och dess beredning överlämnade promemorian Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen till . I promemorian föreslås att regeringen vidtar åtgärder för att göra det möjligt att inhämta uppgifter om utbetald ersättning för arbete per betalningsmottagare genom att uppgifterna ska lämnas i arbets- givardeklarationen. föreslår vidare att åtgärder vidtas för att de inhämtade uppgifterna ska kunna göras tillgängliga för Försäkrings- kassan, vissa andra myndigheter och arbetslöshetskassorna för vissa angivna ändamål. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2016/00407/S3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen, som delvis följt Lagrådets förslag, behandlar Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Åtgärder för att bekämpa skattefusk och Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma väl- färden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. För att skattepolitiken på ett effektivt sätt ska kunna stödja den ekonomiska politiken bör skattepolitiken utformas enligt ett antal väg- Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. förtroende är nödvändigt för att skatterna långsiktigt ska kunna finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offent- För att stärka legitimiteten ska reglerna bl.a. vara generella Dessutom krävs åtgärder för att bl.a. bekämpa skattefusk och skatteundandragande (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5). presenterades regeringens 10-punktsprogram mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Av punkt 10 i programmet, som handlar om åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete, framgår att regeringen avser att införa en skyldighet om att redovisa utbetald ersättning för arbete på individnivå, dvs. betalningsmottagare, i en arbetsgivardeklaration i stället för bara en gång i en kontrolluppgift. Om skulle få tillgång till sådana löpande uppgifter per betalningsmottagare, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontroll- Åtgärden aviseras också i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.27). Regeringen gör där bedömningen att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag för varje betalningsmottagare bör lämnas Uppgifterna bör lämnas i en arbetsgivar- deklaration i stället för i en kontrolluppgift. Syftet med åtgärden är att minska skattefusk och skatteundandragande. Ett sådant system bör enligt regeringen införas stegvis . I och svartjobb i del 2 (rapport 2007:1) föreslogs en frivillig webbaserad lönecentral i statlig regi som skulle hantera hela löneredovisningen för arbetsgivarna med skatte- avdrag, kontrolluppgiftslämnande och uträkning av arbetsgivaravgifter. fick i regleringsbrev för budgetår 2008 i uppdrag att utreda de juridiska och ansvarsmässiga aspekterna av ett genomförande av förslaget om en webbaserad lönecentral. skulle också utreda formerna för utveckling och framtida förvaltning. I sin slutrapport från , Månadsuppgift och skatte- deklaration (dnr 131 420079-08/113), gjorde bedömningen att någon webbaserad lönecentral inte borde skapas. föreslog dock ett obligatoriskt system som innebar att arbetsgivare i elektronisk form skulle lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå . föreslog också att den årliga kontrolluppgiften om lön och avdragen skatt skulle avskaffas. För att underlätta för arbetsgivare föreslogs att månadsuppgifterna skulle förtryckas i elektroniska skattedeklarationer. Det skulle innebära att uträkning av preliminär skatt, baserad på skattetabell eller enligt jämkningsbeslut, skulle kunna lämnas som en service åt arbetsgivarna. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. skulle lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren ansåg lämplig. Utredningen, som tog namnet , över- Prop. 2016/17:58 lämnade betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40). Utredningen föreslog nya regler om månadsuppgifter. Dessa innebar att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgjorde intäkt i inkomstslaget tjänst skulle lämnas i en kontrolluppgift. Månadsuppgiften skulle innehålla de uppgifter som enligt gällande regler lämnas i den årliga kontrolluppgiften. Månadsuppgiften skulle också innehålla vissa andra uppgifter. Om ersättningen avsåg annan tid än den aktuella månaden skulle detta anges. Uppgiftslämnaren skulle då också ange vilken period ersättningen avsåg. Den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst skulle tas bort. Kontrolluppgift om inkomster i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital skulle enligt utredningens förslag även i fortsättningen lämnas en gång . Uppgiftslämnandet skulle ske elektroniskt med hjälp av en e-tjänst och e-legitimation. Det skulle dock finnas möjlighet till dispens från skyldigheten att lämna uppgifterna elektroniskt. Det föreslogs att Skatte- verket skulle vara mottagare av månadsuppgifterna. De uppgifter som hade lämnats av en uppgiftslämnare under en månad skulle enligt utredningen ligga till grund för arbetsgivardeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet skulle summera de uppgifter som hade lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter skulle anges i den elek- troniska skattedeklarationen. skulle överföra underlaget för skattedeklarationen till uppgiftslämnaren för underskrift. Betänkandet har remissbehandlats men har inte lett till att något lagförslag har lämnats (dnr Fi2011/02588/S3). är det i obligatoriskt för arbetsgivare att rapportera utbetalning av lön till den danska skatteförvaltningen genom ett elektroniskt system (eIndkomst). Införan- det av det obligatoriska systemet har föregåtts av ett system som det har varit möjligt att frivilligt ansluta sig till. Syftet med eIndkomst är dels att bekämpa missbruket av socialför- säkringssystemen, dels att minska den administrativa bördan för myndig- heter, anställda och företag. Vilka uppgifter som ska lämnas har anpassats för att kunna fylla de behov som flera olika myndigheter kan ha. har haft problem i samband med införandet av eIndkomst. Systemet torde dock fungera bra . I det följande beskrivs systemet eIndkomst kortfattat. registrerar nyanställda genom eIndkomst och lämnar där uppgifter på Systemet summerar inrapporterad skatt och avgift samt vidarebefordrar summorna till uppbördssystemet där avstämning sker mot inbetalda belopp. Skatteavdraget gottskrivs den anställde först , inte löpande i takt med att månadsuppgifterna kommer in. Om arbetstagaren upptäcker fel i inrapporterad månadslön eller avdragen skatt måste han eller hon vända sig till arbetsgivaren som i sin tur ska se till att rätt belopp rapporteras in till skatteförvaltningen. Arbetstagaren har inte någon möjlighet att begära omprövning av lämnade månadsuppgifter. Genom tjänsten TastSelv (knappa själv) registrerar arbetsgivare, som inte använder filöverföring från lönesystem, månadsuppgiften manuellt. Till eIndkomst rapporteras ett produktionsenhetsnummer för varje anställd vilket anger var arbetet utförs. Med hjälp av detta beräknas bl.a. reseavdrag till och från arbetet automatiskt i samband med inkomst- beskattningen. När skatteförvaltningen har räknat ut skatten blir denna uppgift synlig för arbetsgivaren. Den enskilde har tillgång till sin egen skatteinforma- tion på sidan Skattemappen. Kommuner kan ges tillstånd att läsa den enskildes skattemapp för att kontrollera inkomsten inför en bidrags- utbetalning. För att kunna göra det krävs medborgarens godkännande. Hanteringen av utmätning i lön har underlättats genom eIndkomst, vilket arbetsgivarna har varit positiva till. Utmätningsbeloppet slås samman med skatteavdraget och blir inte synligt för arbetsgivaren. Den anställdes integritet skyddas bättre och arbetsgivarens administration har minskat.