prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Inom vården och skolan uppgav enligt Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning mer än varannan arbetsgivare att de hade rekrytering- sproblem, vilket är den högsta nivån sedan mätningarna inleddes . Efterfrågan på personal med utbildning inom skola, vård och omsorg bedöms öka ytterligare . Det beror på stora demografiska förändringar, med relativt sett fler barn och äldre i befolkningen, och befolkningsökningen till följd av migrationen. Inom yrken utan utbildningskrav är konkur- rensen om jobben i stället stor. som arbetsgivarna efterfrågar arbetskraft med relativt sett högre kvalifikationer har antalet arbetssökande med en svag för- ankring på arbetsmarknaden, i synnerhet personer med kort utbildning, ökat. Det förklaras framför allt av att fler av de arbetslösa är födda utanför och saknar en fullföljd gymnasieutbildning. Politiken har en viktig roll för att motverka obalanserna och påskynda anpassningen på arbetsmarknaden genom att säkerställa att de som söker arbete har de kompetenser som arbetsmarknaden efterfrågar. Den har också en roll i att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten bland de arbetssökande och bland de som har en sysselsättning. Ett högt arbets- kraftsdeltagande och att de arbetslösa söker de jobb som finns är också viktigt för att arbets- marknaden ska fungera väl och för att syssel- sättningen ska fortsätta öka. 9.3Arbetslösheten är alltmer ojämnt fördelad Många arbetslösa riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet. Vissa möter också särskilda problem, som försvårar eller försenar eta- bleringen på arbetsmarknaden. Dessa individer finns till stor del bland dem som saknar en full- följd gymnasieutbildning, bland utomeuropeiskt födda och bland dem med en funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Personer i dessa grupper har i genomsnitt en svagare förankring på arbetsmarknaden än andra grupper. För att sysselsättningspolitiken ska bli så effektiv och ändamålsenlig som möjligt är det därför särskilt viktigt att följa situationen för dem med en svagare förankring på arbets- marknaden. Långtidsarbetslösheten minskade 2015, men är fortsatt på en hög nivå. Antalet personer som varit arbetslösa eller mer som andel av arbetskraften var 2015, vilket var något lägre än genomsnittet om 2001–2014. minskade även antalet personer med längre arbetslöshetstider (12 mån- ader eller mer) som andel av arbetskraften. Nedgången skedde både bland unga och vuxna. Långtidsarbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, men minskade i båda grupperna 2015 (se diagram 9.7). Diagram 9.7 Långtidsarbetslösa som andel av arbetskraften (15–) 6 månader eller mer, totalt 6 månader eller mer, män 6 månader eller mer, kvinnor 12 månader eller mer, totalt Anm.: Data för 2001Kv1–2005Kv1 är länkad av SCB. För perioden –baseras uppgifter om arbetslöshetstider delvis på imputerade värden. Långtidsarbetslöshet är särskilt bekymmersamt eftersom chanserna att komma tillbaka i arbete är lägre för personer som har varit arbetslösa längre tid.32 Att motverka att fler blir långtids- arbetslösa, och öka möjligheterna för personer som varit arbetslösa att få ett arbete, kommer även fortsättningsvis att vara en viktig utmaning för sysselsättningspolitiken. 32 Individen förlorar arbetsrelaterade kunskaper som arbetslös, som motivationen att söka arbete kan minska. Det kan också vara så att arbetsgivare utgår från att personer som varit arbetslösa länge, trots likvärdiga meriter, är mindre produktiva än de som varit arbetslösa . Fortsatt svag arbetsmarknadsutveckling för vissa grupper De arbetslösa utgörs till allt större del av grupper som har en svag förankring på arbets- marknaden (se diagram 9.8). Dessa grupper har i genomsnitt ungefär hälften så stor chans att lämna arbetslöshet för ett arbete som övriga på arbetsmarknaden (se diagram 9.9). De som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, eller är utrikes födda, har också i genomsnitt en svagare ställning på arbetsmarknaden genom att de i större utsträckning än andra har tillfälliga anställningar eller arbetar deltid.33 Diagram 9.8 Inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen fördelat på utsatta grupper och övriga 1996 1997 1999 2000 2002 2003 2005 2007 2008 2010 2011 2013 2015 Anm.: Utsatta grupper avser de med endast förgymnasial utbildning, äldre (), utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ej dubbelräkning mellan grupper. Källa: Arbetsförmedlingen. 33 Förekomsten av tillfälliga anställningar kan vara en väg in på arbetsmarknaden för unga och andra inträdande. Chansen att få en fast anställning är betydligt större för tidsbegränsat anställda än för arbetslösa. kan det finnas en risk för att vissa individer blir kvar i osäkra anställningar eller får återkommande perioder av arbetslöshet. Det är därför viktigt att motverka att individer fastnar i jobb med sämre arbetsvillkor. Kollektivavtalen och ungdomarnas faktiska begynnelselöner (IFAU 2012:19). Diagram 9.9 Jobbchanser för grupper med svag förankring och övriga Anm.: Jobbchans definieras som antalet som lämnat till arbete (oavsett subvention eller ej) som andel av kvarstående. Säsongrensad data med tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten minskar för unga Arbetslösheten bland unga (15–) utgör en betydande del av den aggregerade arbets- lösheten, men den har minskat (se diagram 9.10). Arbetslösheten bland unga uppgick till 2015. Arbetslösheten har minskat både bland personer i åldern 15–och i åldern 20–. Arbetslöshetsutvecklingen bland unga ser likartad ut för män och kvinnor. En stor andel av ungdomsarbetslösheten, , utgörs av studerande som studerar på heltid och som söker arbete. var ungdomsarbetslösheten, exklusive heltidstuderande som sökte arbete, på den lägsta nivån . Av de allra yngsta (15–) söker majoriteten av de arbetslösa extrajobb eller sommarjobb vid sidan av sina studier i gymnasie- skolan. Merparten av de heltidsstuderande som söker arbete betraktar sig i huvudsak som studerande.34 Arbetslösheten bland heltids- studerande som söker arbete bedöms inte utgöra ett betydande arbetsmarknadsrelaterat problem. 34 betraktade sig av de arbetslösa heltidsstuderande ungdomarna i åldern 15–som i huvudsak studerande och som i huvudsak arbetssökande. Se (2009), Tema – Ungdomsarbetslöshet, Statistiska Meddelanden. är det viktigt att även ta tillvara på deras vilja att arbeta och ge dem möjlighet att erhålla arbetslivserfarenhet . 15–24 år 25–34 år 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 2015 Anm.: Data för gruppen 15 till 2001–2005 länkade av (), medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av data som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källor: och . Att ungdomar blir arbetslösa hänger ofta samman med att de är på väg från skola till arbetsliv. 35 De allra flesta lyckas etablera sig på arbetsmarknaden . Arbets- lösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern (se diagram 9.11). Det gäller för både kvinnor och män. Långtidsarbets- lösheten bland unga i är förhållandevis låg både i relation till äldre och vid en internationell jämförelse. Det är dock viktigt för de unga och för samhället att etableringen på arbetsmarknaden påskyndas. Längre arbets- löshetsperioder kan påverka möjlig- heten att senare få en varaktig förankring på arbetsmarknaden. 35 För en översikt, se exempelvis och , En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden, 2015:3. Diagram 9.11 Etableringen på arbetsmarknaden , 15–34 år Anm.: Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Det är framför allt unga som saknar en fullföljd gymnasieutbildning som löper hög risk för att hamna i arbetslöshet eller långtidsarbetslöshet. Arbetslösheten bland unga (20–) utan fullföljd gymnasieutbildning var 2015, vilket kan jämföras för de unga som hade en fullföljd gymnasie- utbildning.36 Det är därför viktigt att påskynda och underlätta etableringen på arbetsmarknaden genom att få unga personer att slutföra sin gymnasieutbildning och säkerställa att de har de färdigheter som efterfrågas när de lämnar skolan. som arbetslösheten bland inrikes födda unga har minskat är arbetslösheten för utrikes födda unga fortsatt på en hög nivå. Unga med utländsk bakgrund har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås för behörighet till gymnasie- skolan.37 Det är framför allt de som anländer under senare del eller under gymnasieålder som har problem att slutföra sina studier i den svenska skolan. Det är viktigt att dessa elever får det stöd de behöver för att både kunna börja och slutföra en gymnasieutbildning, och därigenom underlätta etableringen på arbets- marknaden senare i livet. Detta är särskilt viktigt med hänsyn till det ökande antalet ensam- kommande barn och unga. Ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn 37Skolverket (2016), Invandringens betydelse för skolresultaten. har bidragit till en kraftig ökning av antalet unga i åldern 13–. En grupp som kan ha allvarliga arbets- marknadsrelaterade problem är unga som varken arbetar, studerar eller deltar i arbetsmarknads- politiska program.38 En del av dessa ungdomar jobbar eller semestrar utomlands, men det finns också de som har stora svårigheter att få jobb. Dessa riskerar att helt hamna utanför arbets- marknaden om de inte ges möjlighet att arbeta eller studera. Flera faktorer påverkar risken för att hamna i denna grupp. Unga utrikes födda och unga utan fullföljd gymnasieutbildning löper större risk att hamna utanför arbetskraften, liksom unga med en svag socioekonomisk bakgrund. Jämfört med andra länder har en låg andel unga som varken arbetar eller studerar (se diagram 9.12). Detta gäller både kvinnor och män. Diagram 9.12 Unga (15–) som varken arbetar eller studerar (NEET) 2014 Anm.: NEET (people neither in employment nor in education and training) avser de som varken arbetar, studerar eller deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Svårt att konkurrera på arbetsmarknaden även för vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning Även för vuxna (25–) som saknar en fullföljd gymnasieutbildning är risken för arbetslöshet högre än för andra och syssel- sättningsgraden är betydligt lägre. Arbetslös- heten bland personer som saknar gymnasie- 38 Se exempelvis och , En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden, 2015:3. utbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med dem som har en gymnasieutbildning (se diagram 9.13). Risken för långtidsarbetslöshet är också stor. Omkring hälften av de inskrivna på Arbetsförmedlingen som saknar en fullföljd gymnasieutbildning har varit arbetslösa . Skillnaden i arbetslöshet mellan personer med olika utbildningsnivå är särskilt tydlig bland kvinnor. Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på utbildningsnivå, 2015 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av låg tillförlitlighet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Att personer med en relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att de i viss mån konkurrerar om samma jobb med personer med längre utbildning. Efterfrågan på personer med kort utbildning har också minskat . Även om de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning lyckas få ett jobb löper de en större risk att bli av med jobbet om deras arbetsgivare behöver dra ned på sin arbetsstyrka. Avsaknaden av en fullföljd gym- nasieutbildning försvårar därmed både inträde på arbetsmarknaden och omställning senare i yrkeslivet. Arbetslösheten är hög bland personer födda utanför Utrikes födda är en heterogen grupp med olika förutsättningar att etablera sig på arbets- marknaden. I genomsnitt är dock arbetslösheten högre och sysselsättningsgraden lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda (se diagram 9.14). Utomeuropeiskt födda, som till stor del utgörs av nyanlända som kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande, har en särskilt svår situation på arbetsmarknaden jämfört med inrikes födda. Detta är särskilt tydligt bland vuxna, även om skillnaderna är stora även bland unga (se diagram 9.14). Bland vuxna (25–) var arbetslösheten 2015 bland utomeuropeiskt födda, vilket kan jämföras för vuxna inrikes födda. Skillnaden mellan män och kvinnor bland de utomeuropeiskt födda vuxna är liten. Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på födelseregion, 2015 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av låg tillförlitlighet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Avsaknad av gymnasieutbildning medför en väsentligt ökad risk för arbetslöshet även bland utomeuropeiskt födda (se diagram 9.15). De arbetslösa som saknar en gymnasieutbildning utgörs till stor del av personer födda utanför . Bland utomeuropeiskt födda som saknar gymnasieutbildning är arbetslösheten , och har stigit kraftigt . Detta kan jämföras för inrikes födda som saknar gymnasieutbildning. Den senare nivån har varit relativt . Diagram 9.15 Arbetslöshet (25–) fördelat på utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Utomeuropeiskt född, förgymnasial utb. Utomeuropeiskt född, gymnasial utb. Inrikes född, förgymnasial utb. Inrikes född, gymnasial utb. Anm.: Tidsseriebrott 2007/2008 medför att tolkningar jämfört bör göras med försiktighet. Utomeuropeiskt födda som har gymnasial eller högre utbildning har större chanser att få ett arbete. Skillnaden i sysselsättningsgrad är dock liten mellan dem med eftergymnasial utbildning och dem med gymnasieutbildning. En betydande andel av de utrikes födda med eftergymnasial utbildning har dessutom arbeten som inte motsvarar deras utbildningsnivå. Arbetslösheten är särskilt hög bland dem som varit i . En indikator på detta är att andelen inskrivna hos Arbetsförmedlingen är hög för dem med kortare vistelsetider bland personer födda utanför (se diagram 9.16). Nyanlända befinner sig, liksom unga, i en fas då de håller på att etablera sig på arbets- marknaden. Sannolikheten för att få ett jobb ökar med vistelsetiden i landet, men det tar för många utomeuropeiskt födda att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är på en hög nivå även i landet. Liksom för unga försvåras etableringen av att många ofta saknar jobbrelaterade nätverk. Det kan även vara svårt för arbetsgivare att värdera utbildningar och yrkeskompetens som förvärvats utomlands. Förekomsten av diskriminering försvårar dess- utom etableringen på arbetsmarknaden.39 Diagram 9.16 Inskrivna arbetslösa bland födda utanför (20–) efter utbildningsnivå och vistelsetid i Anm.: Arbetslösa avser andelen personer födda utanför registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd av arbetskraften (summan av sysselsatta och personer registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd ). Källor: Databasen och egna bearbetningar. Främst till följd av det stora antalet asylsökande väntas antalet personer i befolkningen som är födda utanför öka betydligt , med ca 465 000 personer 2015– 2020.40 En betydande andel av de nyanlända utomeuropeiskt födda förväntas ha kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande flyktingar. Dessa grupper har svårast att komma in på arbetsmarknaden. En större del av arbetskraften väntas dessutom att utgöras av personer med korta vistelsetider, vilket förväntas bidra till en högre arbetslöshet. är en stor andel av de som kommer till i yrkesaktiv ålder och har kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Detta kan bidra till att mildra rekryteringsproblem inom vissa bristyrken. Det finns dock även ett stort antal nyanlända som har kort utbildning. Det är angeläget att påskynda etableringen på arbets- marknaden för nyanlända. Deras kompetens och kunskaper måste tas bättre tillvara, och de måste få den utbildning och de färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov. 39 Se exempelvis (2014), Utrikes födda på arbetsmarknaden – en forskningsöversikt, och , Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden, Bilaga 4 till . 40 Detta är baserat på befolkningsframskrivning, som i stor utsträckning är baserad på prognos på antalet asylsökande . prognos är förknippad med betydande osäkerhet. åtgärder för att öka arbetsgivarnas vilja att anställa. Fortsatt svår situation på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt en betydligt lägre sysselsättningsgrad än befolk- ningen som helhet. Det finns också tecken på att arbetslösheten bland dem har ökat . Enligt Arbetsförmedlingens statistik ökade antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kraftigt –2013, men har sjunkit något. Statistik från visar dock att arbetslösheten i denna grupp låg på samma nivå 2008–2013, medan en viss ökning upp- mättes mellan 2013 och 2014.41 Arbets- förmedlingens uppföljning av andelen arbetslösa som får arbete visar på att denna nivå var relativt oförändrad 2011–2015. Enligt förklaras av den totala ökningen av inskrivna arbetslösa med funktionsnedsättning 2010–2014 av överföringen av personer från sjukför- säkringssystemet. En stor andel () av de personer som har en funktionsnedsättning, och som skrivits in på Arbetsförmedlingen från sjukförsäkringen, har dock lämnat utan att de fått ett jobb eller påbörjat en formell utbild- ning.42 Dessa personer har återvänt till 41 Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning (, 2014). Skillnaden mellan dessa statistikkällor kan förklaras av att de delvis fångar upp individer med olika typ av problematik som leder till nedsatt arbetsförmåga. Funktionsnedsättning enligt SCB:s statistik är självrapporterad, medan klassificeringen av funktionsnedsättning enligt Arbetsförmedlingens statistik föregås av myndighetens bedömning. Kartläggningen av arbetslösa har också blivit mer grundlig, vilket enligt Arbetsförmedlingen inneburit att fler personer blivit klassificerade med en funktionsnedsättning. 42 Värdet är ett genomsnitt –2013 och i uppföljningen ingår personer som avslutat programmet arbetslivsintroduktion, se Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete 6b – Arbetslivsintroduktionen (Arbetsförmedlingens återrapportering dnr: Af–2013/508922). sjukförsäkringen, och har då fått ekonomiskt bistånd eller helt fallit ur transfereringssystemen. Det är viktigt att personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har tillgång till det stöd de behöver så att deras kompetens och förmåga tas tillvara och att fler personer får ett arbete. Den ekonomiska politiken ska bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. I diagram 9.17jämförs den aggregerade arbetslöshetsutvecklingen i –2015 med ett spann för de fem lägsta arbetslöshetsnivåer som uppnåtts inom EU . Diagram 9.17 Arbetslösheten (15–) Plats 1 till 5 2005 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid varje mättillfälle har lägst arbetslöshet i EU. Detta fält utgörs således inte nödvändigtvis av samma länder . har haft en relativt hög arbetslöshet, i genomsnitt , vilket motsvarar en tolfte plats i EU. har arbetslösheten minskat väsentligt i länder som och . har haft en exceptionell nedgång i arbetslösheten och har den lägsta arbetslösheten i EU 2015. som arbetslösheten i har varit relativt hög har sysselsättningen vuxit i god takt . har tillhört de fem länder med högst sysselsättningsgrad och har den högsta syssel- sättningsgraden i EU (se diagram 9.18) Diagram 9.18 Sysselsättningsgrad (15–) Plats 1 till 5 Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid varje mättillfälle har högst sysselsättningsgrad i EU. Detta fält utgörs således inte nödvändigtvis av samma länder . Vid jämförelse av olika länders arbets- löshetsnivåer är det viktigt att beakta att arbets- lösheten påverkas av olika landsspecifika förhållanden. Dessa förhållanden kan ha rent statistiska effekter på arbetslösheten. Exempelvis får skillnader i utformningen av utbildnings- systemet konsekvenser för arbetslöshets- statistiken, vilket medför att , där yrkesutbildningen huvudsakligen är skolförlagd, får en högre arbetslöshet i förhållande till många andra länder. I länder med lärlingssystem, som exempelvis , är utbildningen arbets- platsförlagd och lön utgår för lärlingarna. Därmed klassificeras studenterna som sysselsatta även om de söker arbete. För del kommer studenter som studerar heltid, men söker arbete, att klassificeras som arbetslösa. Denna grupp bedöms inte utgöra ett betydande arbetslöshetsproblem, men medför en relativt sett högre arbetslöshet för . Exkluderas gruppen heltidsstuderande som söker arbete förbättras relativa position från plats 12 till plats 7 i EU. Trots att arbetslösheten väntas minska i bedöms den framöver, enligt Europeiska kommissionen, ligga på en hög nivå jämfört med de länder som bedöms ha lägst arbetslöshet (se tabell 9.1). Europeiska kommissionens prognos för Anm.: Valet av jämförelseländer är baserat på de länder med lägst arbetslöshet i Europeiska kommissionens prognos . Bedömningen av arbetslöshetsutvecklingen på är dock förknippad med betydande osäkerhet. relativa position påverkas bl.a. av konjunkturutvecklingen och politikens utformning i såväl som andra länder, samt av utvecklingen av befolkningens samman- sättning. Osäkerheten bedöms vara särskilt stor till följd av flyktingsituationen. har haft en större invandring av asylsökande och anhöriga till asylsökande i relation till befolkningen än övriga EU-länder (se tabell 9.2). Dessa personer har en lägre förväntad syssel- sättningsgrad jämfört med andra invandrade grupper, som exempelvis arbetskrafts- invandrare.43 Utvecklingen av arbetslösheten till följd av flyktingsituationen i och jämförbara länder kommer att bero på såväl antalet nyanlända som sammansättningen av denna grupp. 43 Etableringen på arbetsmarknaden har historiskt sett tagit olika för olika grupper av utrikes födda. Utrikes födda som har kommit till av asylskäl, liksom många anhöriginvandrare, står längre ifrån arbetsmarknaden i än exempelvis personer som invandrat av arbetsmarknadsskäl. Det innebär att också arbetsmarknadsetableringen tar för de som har kommit av asylskäl. Tabell 9.2 Uppehållstillstånd kopplat till asylsökande och anhöriginvandring till medborgare utanför EU/EES Anm.: CZ = , DE = , HU = , MT = , UK = , SE = , EU 28 = Snitt för EU 28-länderna. Avser antal beviljade uppehållstillstånd kopplat till asylsökande och uppehållstillstånd för anhöriginvandrare till medborgare utanför EU/EES. Eftersom statistiken från inte går att dela upp på anhöriginvandring och andra har data i stället delats upp på anhöriga till medborgare innanför och utanför EU. Grupperna har dock båda gemensamt att sysselsättningsgraden är låg. Bland kvinnor är den dessutom inte skild från flyktinginvandrares. En jämförelse av arbetslöshetens samman- sättning är viktig för att bedöma möjligheterna att minska arbetslösheten. har i en internationell jämförelse relativt låg arbetslöshet bland inrikes födda vuxna (25–), som arbetslösheten bland utrikes födda vuxna (25–) är högre (se tabell 9.3). Som ovan nämnts skiljer sig dock sammansättningen av utrikes födda mellan länder. Arbetslösheten bland vuxna med högst förgymnasial utbildning är relativt hög i (se tabell 9.3).44 Den höga arbetslösheten bland förgymnasialt utbildade förklaras till stor del av den höga arbetslösheten bland utrikes födda i gruppen. Ungdomsarbetslösheten i är hög i relation till jämförelseländerna, men påverkas som ovan nämnts av utbildningssystemens utformning.