prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund Genom ändringen undantas HVB och stöd- boenden, som regleras i 6 kap. 2 § SoL, från tillämpningen av regleringen i 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen vid fastställandet av ersättning enligt 2 § LEMK. Detta innebär att kommuner har rätt till ersättning enligt 2 § för ingående skatt som inte får dras av enligt ML, och enligt 5 § för dold mervärdesskatt som är hänförlig till boenden av detta slag som bedrivs i regi. Till följd av att landsting, kommunalförbund och samordningsförbund i 1 § LEMK jämställs med kommuner blir den aktuella ändringen även tillämplig på verksamhet som dessa aktörer bedriver. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Enligt över- gångsbestämmelsen gäller äldre föreskrifter fortfarande vid fastställande av ersättning som avser tid före ikraftträdandet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 –De takbegränsade utgifterna beräknas öka med . Detta motsvarar en genom- snittlig ökning om . –Som andel av BNP faller de takbegränsade –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningen är utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, som sammanlagt ökar med . –Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget väntas sammanlagt öka med . –Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition minskar de takbegränsade utgifterna –2020 med . Det beror främst på att färre personer beräknas uppbära ersättning från regel- styrda transfereringssystem. Huvudskälet till detta är den kraftigt nedreviderade prognosen för antalet asylsökande som väntas komma till , vilket i första hand påverkar utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Därutöver väntas antalet personer i transfereringssystemen under bl.a. utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning bli lägre jämfört med beräkningarna i vårpropositionen. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna. Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 9.2). De utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgifts- område 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.1 Utgifter under utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden i statens budget (exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivån (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena redovisas i tabell 8.2. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för området högst får uppgå till. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , i förslaget till utgiftsramar och i beräkningen av utgiftsramarna –2020, har hänsyn tagits till tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer (avsnitt 8.3 och 8.5). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens prognos för den makroekonomiska utvecklingen, volymantagan- den för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen (avsnitt 8.3 och 8.5). Förbrukningen av anslagsbehållningar på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål –2020 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar i stället för under respektive utgiftsområde (tabell 8.2 och tabell 8.3). Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Beräkningen av förändringen av anslags- behållningar enligt tabell 8.2 godkänns. Beräkningen av utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget enligt tabell 8.2 godkänns. Tabell 8.2 Utgiftsramar 2017 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -7 019 457 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 248 138 134 1 274 000 000 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 8.2Preliminära utgiftsramar samt beräkning Regeringens förslag: Den preliminära fördel- ningen av utgifter på utgiftsområden enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar och utgifts- ramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden samt beräkning av den preliminära fördelningen redovisas i tabell 8.3. ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) ingick en beräkningsteknisk överföring till hushållssektorn 2017–2019 i utgifterna i statens budget vid sidan av de 27 utgiftsområdena, men som en del av de takbegränsade utgifterna. Den motsvarade skillnaden mellan regeringens föreslagna och aviserade budgetförstärkningar och budget- försvagningar i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2014/15:99) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) samt i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Den beräkningstekniska överföringen redovisas, i enlighet med regeringens avsikt, som en finansiering av nya utgiftsreformer i tabell 1.1 i denna proposition. Därmed redovisas inte någon beräkningsteknisk överföring som en del av de takbegränsade utgifterna i denna proposition. I enlighet med tidigare hantering ingår den beräkningstekniska överföringen inte heller i redovisningen av förändringar till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder i avsnitt 8.3, 8.5 och 9.1. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive beslut i enlighet med propositionerna Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146, bet. 2015/16:42, rskr. 2015/16:210) och Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:316) samt förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2). 2Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 3Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivå (se avsnitt 5.2) . Källa: Egna beräkningar. 8.3Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna över tid I detta avsnitt analyseras utgiftsförändringarna –2020. Analysen ger en uppfattning om hur nivåerna på statens utgifter utvecklas totalt mellan respektive år, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen. Dessa faktorer utgörs bl.a. av reformer, volymer och makroekonomisk utveckling. Med reformer avses tidigare beslutade och aviserade åtgärder samt förslag och aviseringar i denna proposition och i propositionen Höständringsbudget (prop. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med , vilket motsvarar i genomsnitt. Den makroekonomiska utvecklingen förklarar den enskilt största delen av utgiftsökningen och motsvarar sammanlagt . Utgiftsökningarna 2015– 2020 förklaras också av reformer. Dessa bidrar till ökade utgifter på sammanlagt , vilka bl.a. hänför sig till utgiftsförändringar under utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, 22 Kommunikationer och 16 Utbildning och universitetsforskning. Förändringen av volymerna i transfereringssystemen väntas sammanlagt öka utgifterna med . Ökningen är störst 2016 jämfört med föregående år, framför allt avseende utgifter för migration och nyanländas etablering. – 2020 har utvecklingen av volymerna en relativt liten påverkan på de takbegränsade utgifterna. Posterna pris- och löneomräkning, tekniska justeringar och övrigt förklarar utgiftsökningar om sammanlagt . Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna, och de viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen redovisas i tabell 8.4. I den efterföljande beskrivningen motsvaras varje rad i tabellen av en rubrik. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år 1Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) föreslogs och Höständringsbudget (prop. 2016/17:2) föreslås tillföras anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, lä ngden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till d en makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringa r av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer I detta avsnitt beskrivs förändringen av de takbegränsade utgifterna till följd av tidigare beslut samt regeringens nu aktuella förslag och aviseringar, oavsett i vilken proposition de har presenterats. Det är således den samlade budgeteffekten på de takbegränsade utgifterna, både vad gäller reformer och finansieringen av dessa, i förhållande till föregående år som redovisas. I beskrivningen ingår budgeteffekterna av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med sammanlagt . I tabell 8.5 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största förändringarna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap I budgetpropositionerna (prop. 2014/15:1) och 2016 presenterades satsningar för att förstärka försvarsförmåga. Satsningarna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet –2020, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd En del av kostnaderna för mottagande av asylsökande är avräkningsbara från bistånds- ramen. En konsekvens av att de avräkningsbara utgifterna minskat under utgiftsområde 8 Migration jämfört med beräkningen i budgetpropositionen är att regeringen i propositionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget sammantaget har föreslagit en ökning av medel till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd . Detta medför att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2016 jämfört med föregående år. I denna proposition presenteras också reformer, bl.a. ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga, som påverkar avräkningarna från biståndsramen. Detta beräknas medföra att utgifterna under utgiftsområdet minskar 2017, ökar 2018 och minskar 2019–2020, jämfört med föregående år. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) presenterades en ökning av anslaget för förvaltnings- kostnader. Detta beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet , jämfört med föregående år. I denna proposition presenteras bl.a. förslag om ett fortsatt tillskott till förvaltningsanslag och en dimensionering av verksamhet främst till följd av ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga. Förslagen medför sammantaget att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2017, minskar 2018 och ökar 2019, jämfört med föregående år. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. en ny placeringsform och ett nytt ersättningssystem för mottagande av ensamkommande barn samt höjd ersättning till kommunerna för skola till asylsökande barn. Reformerna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet och bidra till minskade utgifter , jämfört med föregående år. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I propositionen Vårändringsbudget presenterades anslagsökningar för läkemedels- förmånen till följd av avtal med Kommuner och Landsting, vilket beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet , jämfört med föregående år. I denna proposition presenteras förslag om fortsatt ersättning till landstingen för läkemedelsförmåner, vilket lämnar utgifterna i stort sett oförändrade 2017 och innebär att de minskar något 2018, jämfört med föregående år. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. förstärkning av sjuk- vården och ändrad uppräkning av timersätt- ningen i den statliga assistansersättningen. Reformerna bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2016 och därefter minskar 2017–2019, jämfört med föregående år. I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer inom bl.a. äldreomsorg och förlossningsvård som ökade utgifterna jämfört med föregående år. Eftersom en del av reformerna hade en avtagande storlek beräknas dock utgifterna under utgiftsområdet minska 2016–2019, jämfört med föregående år. En utgiftsförändring avseende bemanning i äldreomsorgen är beräknad . kommer ett antal tidigare beslutade tillfälliga reformer, avseende bl.a. förlossnings- vård, kvinnors hälsa och ungas psykiska ohälsa att upphöra. Detta innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska 2020 jämfört med . Tabell 8.5 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,03 -0,09 -0,03 UO 2 Samhällsekonomi och -0,01 -0,02 -0,01 UO 3 Skatt, tull och -0,01 -0,01 -0,02 UO 6 Försvar och -2,95 -1,25 -0,18 -8,36 -0,05 UO 9 Hälsovård, sjukvård -3,53 -1,67 -3,36 -1,41 UO 10 Ekonomisk trygghet UO 11 Ekonomisk trygghet UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 13 Jämställdhet och -6,26 -2,94 -0,31 UO 14 Arbetsmarknad och UO 16 Utbildning och -0,89 -0,05 UO 17 Kultur, medier, -0,08 -0,12 UO 18 Samhällsplanering, -0,01 -0,01 UO 19 Regional tillväxt -0,19 -0,08 UO 20 Allmän miljö- och -0,31 -0,18 -0,11 -0,45 UO 23 Areella näringar, -0,64 -0,33 -0,51 UO 25 Allmänna bidrag till -9,05 UO 27 Avgiften till -9,02 -0,08 -1,54 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. föreslagna och aviserade reformer avser förslag och aviseringar i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Till följd av reformer som presenterades i budgetpropositionen , avseende bl.a. borttagande av den bortre tidsgränsen i sjuk- försäkringen, beräknas utgifterna under utgifts- området öka 2016, jämfört med . Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I denna proposition presenteras ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga som innebär att utgifterna under utgiftsområdet tillfälligt ökar 2017, för att sedan minska 2018–2020, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer avseende bl.a. arbetslös- hetsförsäkringen, extratjänster, traineejobb, utbildningskontrakt och Arbetsförmedlingens verksamhet. Reformerna medför att utgifterna ökar 2016–2019, jämfört med föregående år I denna proposition presenteras förslag om bl.a. nedrevidering av antal extratjänster och traineejobb samt tillskott till . Sammantaget beräknas förslagen i denna proposition bidra till att utgifterna under utgiftsområdet minskar 2017, är i stort sett oförändrade 2018 och ökar 2019–2020, jämfört med föregående år. I denna proposition presenteras reformer avseende studiemedel för fler platser inom lärlingsvux, yrkesvux samt lärar- och förskoleutbildning, vilket innebär ökade utgifter under utgiftsområdet –2020, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning I denna proposition presenteras förslag om satsningar på forskning, innovation och högre utbildning. Satsningarna medför att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018, minskar något 2019 och ökar 2020, jämfört med föregående år. vidtog regeringen utgifts- begränsande åtgärder som bl.a. innebar att medel för fler anställda i lågstadiet betalades ut för verksamhet . Som en följd av den förtida utbetalningen kunde medel omfördelas till senare år i propositionen Vårändringsbudget respektive 2016 års P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Därtill minskades de särskilda medlen till universitet och högskolor. Sammantaget bidrar detta till minskade utgifter under utgiftsområdet och ökade utgifter , jämfört med föregående år. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. höjda lärarlöner, specialpedagogisk fortbildningssatsning i och fler platser inom yrkesvux och yrkeshögskola. Reformerna får till följd att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2016–2018 och minskar 2019, jämfört med föregående år. I propositionen Vårändringsbudget och i budgetpropositionen presenterades åtgärder avseende bl.a. och en utökning av antalet platser inom den högre utbildningen och vuxenutbildningen. Åtgärderna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet jämfört med . Vidare presenterades i budget- propositionen (prop. 2013/14:1) reformer kopplade till den av beslutade inriktningen för forsknings- och innovationspolitiken som beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet , jämfört med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsumentpolitik I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. investeringsbidrag för uppförande av hyresbostäder och stöd till kommuner för att öka byggandet av bostäder. Reformerna innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2016, jämfört med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Reformerna innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2016, jämfört med . I denna proposition presenteras reformer avseende bl.a. insatser för ökat cyklande, kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- infrastrukturen och vidmakthållande av den statliga transportinfrastrukturen. Reformerna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet –2020, jämfört med föregående år. I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer avseende bl.a. förstärkningar av järnvägsunderhållet som beräknas innebära att utgifterna under utgifts- området ökar 2016, jämfört med . Dessa reformer upphör 2019, vilket bidrar till minskade utgifter jämfört med . Till följd av tidigare beslutade reformer, av- seende bl.a. infrastruktursatsningar i , i enlighet med förslag i bl.a. propositionen För- ändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2016 jämfört med . Ett antal tillfälliga reformer som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , avseende bl.a. kollektivtrafik och järnväg i landsbygd samt väg- och järnvägsunderhåll i landsbygd upphör 2020. Detta bidrar till minskade utgifter under utgiftsområdet jämfört med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I denna proposition föreslås åtgärder avseende bl.a. höjt stöd till bredbandsutbyggnad samt omfördelning av förväntade utbetalningar inom landsbygdsprogrammet. Åtgärderna innebär ökade utgifter under utgiftsområdet –2018 jämfört med föregående år. Även i budgetpropositionen presenterades förslag och aviseringar avseende bl.a. omfördelning mellan år av medel inom landsbygdsprogrammet. Till följd av detta beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2016 och minska 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I denna proposition presenteras åtgärder som innebär att kommuner och landsting tillförs permanenta medel för att höja kvaliteten och anställa fler inom välfärden. Detta medför att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2017 jämfört med föregående år. Med anledning av flyktingsituationen föreslog regeringen i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting. Stödet avsåg endast 2015, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområdet minskar 2016 jämfört med . I budgetpropositionen presenterades reformer som bl.a. innebar borttagande av vissa av de förändringar i det kommunalekonomiska utjämningssystemet som infördes efter förslag av den förra regeringen och en satsning på tandvård för unga vuxna. Som en följd av dessa reformer beräknas utgifterna under utgifts- området minska 2016 och öka 2017 och 2018, jämfört med föregående år. I propositionen Vårändringsbudget presenterades ett förslag om att kompensera kommunsektorn med anledning av förslaget att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Åtgärden beräknas bidra till ökade utgifter under utgiftsområdet och 2017, jämfört med föregående år. Till följd av finansieringen av prioriterade utbildningsreformer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som beslutades efter förslag i budgetpropositionen , beräknas utgifterna under utgifts- området minska 2016, 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Till följd av en reform som presenterades i budgetpropositionen , avseende utökad matematikundervisning i årskurs 4–6, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2016 och 2017, jämfört med föregående år. Regeringen genomför en pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Omräkningen gör att utgifterna ökar 2016–2020, jämfört med föregående år (se tabell 8.4). Omräkningen för budgetåret (2017) baseras på utfallsstatistik för pris- och löneutvecklingen (2015). Pris- och löneomräkningen för de efterföljande åren (2018–2020) är preliminär och beräknas i särskild ordning. I tabell 8.6 summeras pris- och löne- omräkningen per utgiftsområde, medan omräkningen på anslags- nivå redovisas för respektive anslag i utgiftsområdesvolymernas härledningstabeller. Huvuddelen av de anslag som pris- och löne- omräknas används för myndigheters förvaltningsutgifter. För dessa anslag styrs omräkningen av löneindex, hyresindex och index för övriga förvaltningskostnader. Indexföränd- ringarna framgår av tabell 8.7. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Metoden och de bakomliggande principerna för statens pris- och löneomräkning redovisas närmare i avsnitt 8.6. Tabell 8.6 Pris- och löneomräkning