prop · H303100d20 · 2016-01-01 00:00:00 — Dagens nettoskuld speglar nu och tidigare levande individers summerade nettobidrag fram till . Om alla dessa är neutrala gentemot den offentliga sektorn så bör därmed deras tidigare nettobidrag tillsammans med deras kommande nettobidrag uppgå till noll. Summan av nettoskulden och de summerade framtida nettobidragen ger generationsräkenskaperna, som talar om hur mycket framtida generationer kommer att behöva bidra för att den offentliga sektorns finanser ska vara hållbara. Med hjälp av de offentliga nettobidragen för framtida generationer går det dessutom att utvärdera vilka generationer det är som har positiva respektive negativa nettoflöden från den offentliga sektorn, och därmed vilka som får betala eller tjänar på dagens förda finanspolitik. = (1 + ) + ä , där är den offentliga sektorns nettotillgångar. Finanspolitikens effekt på fördelningen mellan olika generationer De genomsnittliga nettobidragen till den offentliga sektorn från olika åldersgrupper 2012, dvs. individens skatte- och avgiftsbetalningar minus värdet av individens åldersrelaterade offentliga konsumtion och transfereringar, redovisas i diagram 22. Diagram 22: Offentliga nettobidrag per person och ålder 2012 Anm.: Ett negativt nettobidrag betyder att utgifterna för tjänster och transfereringar överstiger skatteinbetalningarna för en genomsnittlig individ. Källor: och egna beräkningar. Diagrammet illustrerar att unga och äldre får relativt stora belopp i form av transfereringar och offentligt finansierade tjänster, som de betalar relativt lite skatt. Det omvända förhållandet gäller för individer i åldrar då yrkesarbete är vanligast, 25–. I den bemärkelsen försörjer personer i arbetsför ålder den övriga befolkningen. En redovisning av de offentliga inkomsterna och utgifterna på detta sätt visar när i livet individer i genomsnitt tar del av den offentliga sektorns tjänster och under vilka år de betalar för dessa. Den ger dock ingen information om en genomsnittlig persons nettobidrag till den offentliga sektorn över livscykeln. En person som är i arbetsför ålder , och därmed ger ett positivt nettobidrag, kommer att ta del av de offentliga tjänster och transfereringar som erbjuds. För att ta reda på om en person bidrar positivt eller negativt till den offentliga sektorn över livscykeln kan det samlade värdet av individens samtliga in- och utbetalningar över livet beräknas. Om beloppet är positivt betalar personen in mer än vad hon eller han får tillbaka, och om det är negativt gäller det motsatta. Generationsräkenskaperna ger information om vem som betalar Det samlade värdet av en genomsnittlig individs samtliga in- och utbetalningar till offentlig sektor över livet kan sedan användas för att göra generationsräkenskaper8, som är ett annat sätt att analysera finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Generationsräkenskaperna syftar till att beräkna vad de generationer som lever lämnar ifrån sig till de generationer som ännu inte är födda, via in- och utbetalningar till den offentliga sektorn.9 De generationer som lever har ärvt tidigare generationers nettobetalningar till offentlig sektor, och har dessutom bidragit till den offentliga sektorn tidigare under sina liv. Summan av tidigare generationers ställning och dagens generationers tidigare nettobidrag återspeglas i dagens offentliga nettoskuld. Om de nettobidrag som förväntas läggs till denna summa, skapas generationsräkenskaper, som säger hur mycket kommande generationer kommer att behöva betala till den offentliga sektorn för att finanspolitiken ska vara långsiktigt hållbara.10 Om summan är positiv finns det utrymme för dagens och framtida generationer att öka de offentliga utgifterna eller att sänka skatterna. Om summan i stället är negativt gäller det omvända. Om nuvärdet av en generations summerade skatte- och avgiftsinbetalningar är lika stora som nuvärdet av de offentliga utgifterna för konsumtion, transfereringar och investeringar kan generationen anses vara neutral gentemot den offentliga sektorn. I så fall består generationsräkenskaperna endast av tidigare generationers ställning. Om alla tidigare generationer tillsammans med dagens generationer är neutrala gentemot den offentliga sektorn blir summan av de offentliga nettotillgångarna och nuvärdet av alla nu levandes framtida nettoinbidrag noll. Det är värt att notera att denna beräkning görs i rent monetära termer. Det är en relativt snäv definition av om en generation är vinnare eller förlorare i förhållande till den offentliga sektorn. Ingen hänsyn tas till 8Beräkningen introducerades av Auerbach, Gokhale och Kotlikoff i artikeln Generational Accounts, A Meaningful Alternative to Deficit Accounting 9Med generation menas här alla människor födda ett visst år. 10Här används därmed begreppet nettobidrag i en vidare mening än i diagram 12, där nettobidragen enbart tar hushållens skatteinbetalningar, den individuella konsumtionen och transfereringarna i beaktande. Här antas i stället att även den kollektiva konsumtionen och de offentliga investeringarna kommer individen till del, och att individen indirekt får betala för de skatter som betalas av andra än hushållen. den subjektiva nytta individen får av den offentliga konsumtionen, eller förlorar när den privata konsumtionen minskar på grund av beskattning. I stället fokuseras enbart på finansiella flöden mellan hushållen och den offentliga sektorn. Den offentliga sektorns finansiella nettotillgångar förväntas motsvara av BNP 2020. I simuleringen beräknas nuvärdet av nettobidragen från alla levande män av BNP. Motsvarande siffra för kvinnorna är -av BNP. Först och främst visar dessa värden att den offentliga sektorn omfördelar från män till kvinnor. Eftersom kvinnor i genomsnitt tjänar mindre än män betalar de mindre i skatter och avgifter. är transfereringarna högre till kvinnor i arbetsför ålder. Eftersom kvinnor i genomsnitt lever än män använder de också de offentliga tjänsterna och erhåller i genomsnitt åldersrelaterade transfereringar under fler år än män. Man bör dock ha i åtanke att många av de transfereringar som egentligen går till barn och ungdomar ofta går till kvinnornas konto, och att många familjer har gemensam ekonomi, vilket betyder att även män i viss utsträckning tar del av de transfereringar som går till kvinnor. Om man slår ihop mäns och kvinnors nettobidrag visar beräkningen att de generationer som lever 2021 kommer att lämna ett negativt offentligfinansiellt bidrag efter sig som totalt motsvarar av BNP. Eftersom nettotillgångarna 2020 är av BNP, och de som lever då lämnar ett negativt framtida nettobidrag motsvarande av BNP, betyder det att de som födds eller senare behöver lämna ett positivt bidrag till den offentliga sektorn motsvarande av BNP för att de offentliga inkomsterna och utgifterna ska vara i långsiktig balans. Kommande generationer får betala tillbaka dagens och tidigare generationers skuld I simuleringarna lämnar varje generation född och senare ett positivt offentligfinansiellt nettobidrag. Det betyder att dessa generationer får tillbaka mindre från staten, kommunerna och landstingen än de betalar i skatt. Därmed sker en omfördelning från kommande generationer till dagens generationer. Detta gäller för generationen som helhet. får en genomsnittlig kvinna tillbaka mer än hon betalar in i samtliga generationer. Diagram 23 visar de nuvärdesberäknade nettoinbetalningarna för alla generationer föds –2100. En kvinna född uppvisar ett underskott på i genomsnitt gentemot den offentliga sektorn, medan en genomsnittlig man som föds uppvisar ett överskott på . Motsvarande siffra för personer födda är för män och -0,för kvinnor.11 Diagram 23: Nuvärdesberäknade nettobidrag för generationer födda -0,5 -1,5 -2,5 Källa: Egna beräkningar Sammanfattningsvis väntas tidigare generationer och dagens befolkning lämna ifrån sig en skuld motsvarande av BNP givet dagens finanspolitik. Denna skuld betalas sedan successivt tillbaka av kommande generationer, särskilt de som föds under andra halvan av seklet. Under förutsättning att den förda finanspolitiken är hållbar med marginal finns det dock utrymme för kommande generationer att öka kostnaderna för den offentliga konsumtionen och transfereringarna eller att sänka skatterna. Detta skulle till viss del jämna ut skillnaderna i bidrag mellan dagens och kommande generationer. 11 Detta kan jämföras med nuvärdet av en genomsnittlig individs totala löneinkomster över livet. Om en person arbetar , har en ingångslön på och en nominell lönetillväxt på är nuvärdet av individens totala löneinkomst vid livets början .