prop · H303125 · 2016-03-08 00:00:00 — 2.gäldenären i sin ansökan om skuldsanering eller annars under ärendets handläggning medvetet har lämnat oriktiga uppgifter till men för borgenären, 3.gäldenären har lämnat oriktig uppgift till ledning för myndighets beslut i fråga om skatt eller avgift som omfattas av skuldsaneringen eller underlåtit att lämna uppgift trots att gäldenären är uppgiftsskyldig och den oriktiga uppgiften eller underlåtenheten medfört att ett beslut blivit felaktigt eller inte fattats, 4.gäldenären inte följer betalningsplanen, såvida avvikelsen inte är ringa, eller 5.gäldenärens ekonomiska förhållanden har väsentligen förbättrats efter beslutet om skuldsanering och detta beror på omständigheter som inte kunnat förutses vid beslutet. I fall som avses i första stycket 5 I fall som avses i första stycket 5 skall ansökan ges in ska ansökan ges in Om löptiden för betalningsplanen eller, om en betalningsplan avslu- har förlängts enligt 26 §, gäller i tas senare, senast den dag då planen löper ut. Upphävs ett beslut om skuldsanering, blir en borgen eller annan säkerhet som tredje man har ställt för betalning av belopp som avses i 9 § första stycket 3 ogiltig, om inte tredje mannen kände till eller borde känt till de omständigheter som anges i första stycket 1 eller medverkade till att gäldenären åsidosatt sina förpliktelser enligt första stycket 2. liga beslut får överklagas till tings- liga beslut får överklagas till tings- rätten i den ort där gäldenären är rätten i den ort där gäldenären är fogdemyndighetens beslut att in- slut och beslut enligt 14 a §. nären inte är bosatt i , får gäldenären inte är bosatt i , får beslutet överklagas till Stock- lagen (1996:242) om lagen (1996:242) 9 Senaste lydelse 2006:745. ärenden, om inte annat följer av heten skall inte vara part i dom- heten ska inte vara part i dom- Ett beslut varigenom en ansökan om skuldsanering förklaras vilande får inte överklagas. Socialnämnder och andra myn- Socialnämnder och andra myn- digheter skall till Kronofogde- digheter ska till Kronofogde- handlägger ett ärende om skuld- handlägger ett ärende om skuld- sanering enligt denna lag på begä- sanering enligt denna lag på begä- ekonomiska förhållanden som be- ekonomiska förhållanden som be- hövs för prövning av ärendet. hövs för prövning av ärendet. Sådana uppgifter får också lämnas av myndigheter som anmäler ford- ringar enligt 15 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser i 11 och 15 §§ ska gälla en ansökan om skuldsanering som har kommit in före ikraftträdandet. 3.De nya bestämmelserna i 14 a §, 9 § fjärde stycket andra meningen och 24 § ska inte gälla ett ärende där ett inledandebeslut har fattats före ikraftträdandet, men ärendet ännu inte slutligt avgjorts med ett laga- kraftvunnet beslut. 4.I övrigt ska de nya bestämmelserna tillämpas även på ärenden om ansökan om skuldsanering som kommit in före ikraftträdandet, men ännu inte slutligt avgjorts med ett lagakraftvunnet beslut. 5.Äldre bestämmelser ska gälla för skuldsaneringsbeslut som har vunnit laga kraft före ikraftträdandet. 10 Senaste lydelse 2006:745. 2Förslag till lag om ändring i lag (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogdemyndig- hetens verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2, 8, 17 och 20 §§ lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av informa- tion som behövs i och verk- samhet för 1.verkställighet eller annan åtgärd som särskilt åligger Krono- fogdemyndigheten enligt utsökningsbalken eller annan författning, 2.indrivning av statliga fordringar m.m., 3.avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 4.ansökan om och tillsyn över näringsförbud, 5. förebyggande av överskuld- sättning samt information om och 6.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och 7.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av informa- tion som behövs i verksamhet för 1.handläggningen av mål om betalningsföreläggande, handräckning eller europeiskt betalningsföreläggande, 2.tillhandahållande av utslag i mål om betalningsföreläggande och handräckning samt verkställighetsförklaring i mål om europeiskt betal- ningsföreläggande, 3. förebyggande av överskuld- sättning samt information om och 4. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. För de ändamål som anges i 14 § får följande uppgifter behandlas i databasen: 1. en fysisk persons identitet, bosättning och familjeförhållanden, 1Senaste lydelse 2011:1543. 2Senaste lydelse 2011:532. 2.en juridisk persons identitet, säte och företrädare, 3.en enskilds ekonomiska förhållanden, 4.yrkanden och grunder i ett ärende, 5.beslut samt övriga åtgärder i ett ärende, och 6. lagöverträdelser som inne- 6. lagöverträdelser som inne- fattar brott eller domar i brottmål, fattar brott eller domar i brottmål, om uppgifterna utgör grund för en om uppgifterna utgör grund för en fordran i ett ärende. fordran i ett ärende, samt 7. beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder som rör gäldenärens betalningar enligt skuldsaneringslagen (2006:548). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen enligt första stycket. Uppgifter får behandlas i databasen för tillhandahållande av informa- tion som behövs i verksamhet för 1. handläggningen av konkurstillsynsärenden och mål enligt löne- garantilagen (1992:497), 2. förebyggande av överskuld- sättning samt information om och 3. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2011:532. Förslag till lag om ändring av kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 8 § kreditupplysningslagen (1973:1173) ska ha följande lydelse. En uppgift om en fysisk person ska gallras när det är nöd- vändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med behand- lingen. En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare ska, om uppgiften inte gäller skuldsanering, gallras senast efter den dag då den omständighet inträffade eller det förhållande upphörde som upp- giften avser. Rör uppgiften en begäran om eller ett utlämnande av en kreditupplysning, ska den dock gallras senast efter den dag då begäran framställdes. En uppgift om skuldsanering ska En uppgift om skuldsanering ska gallras senast efter den dag för inledandebeslutet eller, om en eller, om en betalningsplan enligt ringslagen (2006:548) löper , senast den senare, senast den dag då planen dag då planen löper ut. En uppgift som har inhämtats från i dess verksamhet med indrivning och utsökning ska gallras när den inte omfattas av undantaget från sekretess i 34 kap. 1 § andra stycket offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). En uppgift som har inhämtats från ska också gallras när den har blockerats av med stöd av 3 kap. 3 a § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya bestämmelsen ska inte gälla ett ärende där ett beslut om att inleda skuldsanering enligt 14 § skuldsaneringslagen har fattats före ikraftträdandet, men ärendet ännu inte har slutligt avgjorts med ett lagakraftvunnet beslut. 1 Senaste lydelse 2011:471. Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av Riksbank, Hovrätten över och , , , , , , , , , Kriminal- vården, , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , , , , , vid , vid , , , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, Arbetslöshetskassornas sam- organisation, , Föreningen fogdar, Föreningen , , (), , , Stiftelsen , Svensk Försäkring och , , Svensk Inkasso, , , advokat- samfund, , Kommuner och Landsting och i . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , Företagarna, i Samhället (), Rekonstruktör- och konkursförvaltarkollegiet i , Svenskt Närings- liv, Konsumenter och har avstått från att yttra sig. Yttranden har dessutom kommit in från Bodens kommun, Konsument och Juristkollektivet . Till Arbetslöshetskassornas samorganisation har bifogats yttranden från Akademikernas a-kassa, Lärarnas A-kassa, Ledarnas arbetslöshetskassa, Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa, Arbetslöshetskassan Alfa, Småföretagarnas Arbets- löshetskassa (SMÅA), Unionens Arbetslöshetskassa, STs arbetslöshets- kassa och Arbetslöshetskassan Vision. Sammanfattning av betänkandet F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44) Skuldsanering för företagare och närstående till företagare () Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag som ger företagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i näringsverksamhet ut- vidgade möjligheter till skuldsanering. I uppdraget har ingått att över- väga vilka särskilda förutsättningar som bör gälla för att företagaren ska få skuldsanering och hur förfarandet bör vara utformat. Med företagare avses en fysisk person som driver eller har drivit näringsverksamhet. Juridiska personer ska även framöver vara ute- stängda från skuldsaneringssystemet. Vårt förslag i korthet Svenska företagare har små möjligheter att beviljas skuldsanering, och det är, i en internationell jämförelse, svårt för svenska företagare att få sina näringsrelaterade skulder avskrivna. I syfte att minska riskerna med ansvarsfullt företagande föreslår vi en särskild form av skuldsanering för företagare () som kommer att ge överskuldsatta före- tagare en möjlighet till en andra chans, närma förutsättningarna för att driva företag i till vad som gäller i övriga samt fylla en lucka i den svenska insolvensrätten. En sådan förändring har ett stort symbolvärde som kan antas gynna det tillväxtfrämjande entreprenör- skapet. F-skuldsanering ska främst vara tillgänglig för gäldenärer med en skuldbörda som huvudsakligen har uppkommit i en näringsverksamhet som har avvecklats genom en konkurs eller på annat sätt. Även före- tagare som driver en fungerande näringsverksamhet ska under vissa förutsättningar kunna beviljas F-skuldsanering, liksom närstående till företagare som har blivit överskuldsatta genom sitt engagemang i makens, sambons, föräldrarnas eller barnens näringsverksamhet. Den nya skuldsaneringsformen ska endast omfatta de seriösa företagarna. Företagaren måste därför ha drivit näringsverksamheten på ett försvarligt och lojalt sätt för att företagaren eller närstående till denne ska kunna komma i fråga för den här formen av skuldsanering. Betalningsplanens längd ska vara , vilket ligger i linje med Europeiska kommissionens antagna rekommendation på området. Den kortare betalningstiden för företagare är motiverad eftersom riskerna för företagare måste minskas. Men den är också rimlig eftersom en företagare som ska bli skuldsanerad måste kunna betala per kvartal till sina borgenärer medan vanliga skuld- saneringsgäldenärer kan betala ett mycket lågt belopp eller till och med vara helt befriade från betalning. behöver skuldsanering för seriösa företagare Att vara företagare innebär många utmaningar När det gäller små och medelstora företag sätter såväl företagaren själv som omvärlden ofta likhetstecken mellan företagaren och företaget, oavsett vilken juridisk form som verksamheten drivs i. Även om före- tagarens framgång i första hand beror på hans eller hennes skicklighet innebär företagande alltid ett viss mått av risktagande. Ett misslyckande kan bero på omständigheter som företagaren inte kan påverka. Trots detta uppfattas en misslyckad företagssatsning som ett person- ligt misslyckande för företagaren. Även om en företagare naturligtvis måste kalkylera med uteblivna betalningar och omvärldsförändringar, kan sådana förändringar drabba en företagare hårt. Det kan ibland räcka att en kund eller leverantör ändrar inriktning eller betalningsvillkor för att företagaren ska få svårt att få lönsamhet i sin verksamhet. Förändringar i omvärlden såsom politiska beslut, ändrade konsumtionsmönster, konjunkturförändringar etc. kan ha samma effekt. Detta kan i sin tur innebära minskad eller utebliven inkomst för företagaren. Företagare kan precis som löntagare råka ut för sjukdomar, separationer eller andra kriser som påverkar deras arbets- förmåga. För både löntagare och företagare gäller att vissa utgifter kvarstår även om inkomsterna försvinner. Men företagarna drabbas ofta mycket hårdare. De har som regel fasta näringsrelaterade utgifter utöver de privata, och deras skyddsnät är ofta sämre. Till detta kommer att den löntagare som får en minskad inkomst på grund av sjukskrivning eller t.o.m. arbetslöshet ofta ses som ett oskyldigt offer för olyckliga omständigheter, medan en företagskonkurs ofta innebär ett stigma som skuldbelägger företagaren. Trots att de allra flesta företagskonkurser drabbar företagare som kämpar för att göra rätt men som av om- ständigheter utanför deras kontroll misslyckats är det i fort- farande lättare för en löntagare att få skuldsanering för konsum- tionsskulder än för den som driver företag och har skulder som upp- kommit genom ärligt entreprenörskap. Vi vill att företagares skulder ska kunna beaktas mer positivt i skuldsaneringssammanhang. Det måste vara tillåtet att misslyckas Det är till viss del ett vågspel att driva företag. Det finns alltid en viss risk att misslyckas och för den som gör en ekonomisk förlust är vägen tillbaka svår. Det här är olyckligt inte bara för den enskilde individen utan också för samhället i stort. Ett misslyckande som leder till utanförskap innebär stora kostnader för samhället. Men ett miss- lyckande som innebär att en seriös och duglig företagare inte kan eller vill starta om på nytt innebär också att går miste om ny- företagande som hade kunnat skapa ekonomisk tillväxt. Flera studier visar på ett positivt samband mellan nyföretagande och ekonomisk till- växt. Det är därför viktigt att en seriös företagare som misslyckats kan ges en andra chans. Det finns ett ordspråk med lydelsen ”Av misstagen blir man vis”. Risken att misslyckas minskar med längre erfarenhet. För den som är anställd innebär detta i allmänhet att arbetsuppgifternas svårighetsgrad och den enskildes ansvar ökar med längre erfarenhet. Eventuella miss- lyckanden belastar arbetsgivaren medan löntagaren sällan drabbas av någon personlig ekonomisk förlust. För en företagare kan ett misstag emellertid bli förödande. Företagaren kan drabbas av personliga skulder som han eller hon aldrig blir befriad från. Om företagaren i stället tilläts lära av sina misstag skulle kanske fler goda företagsidéer förverkligas. Att just de företagare som misslyckats är de som är mest sannolika att lyckas i sin följande företagssatsning är ett faktum som borde tillmätas större betydelse. Eller för att citera , en inflytelserik amerikansk journalist: ”If you can’t fail, you won’t start”. Att nya verk- samheter uppstår som gamla avvecklas är en naturlig och nödvändig utveckling i en marknadsekonomi med ekonomisk tillväxt. Många framgångsrika företag hade inte existerat om deras ägare hade gett upp efter ett första försök. Många tekniska innovationer hade inte funnits om inte företagarna var beredda att satsa och riskera sin egen- dom, sin inkomst och sin sociala status. Synen på den överskuldsatte är olika i och . Det beror i sin tur på olika förutsättningar som bl.a. leder till skillnader i kredit- givningen. Vi vill understryka att vi inte har funnit några belägg för att det ena systemet skulle vara bättre än det andra utan konstaterar endast att systemen skiljer sig åt. I det amerikanska systemet betraktas avskrivning av betalningsskyl- dighet som ett effektivt sätt att fördela risker. Överskuldsättning ses som ett marknadsmisslyckande och förklaras med att marknaden har miss- lyckats med att bedöma riskerna. Med ett sådant synsätt är det logiskt att betrakta skuldsanering som ett sätt att effektivt hantera problem med överskuldsättning så att individen snabbt kan återkomma till marknaden som konsument och låntagare. Det har framhållits att överskuldsättning i mer betraktas som ett socialt eller moraliskt problem och att gäldenären förväntas bära en större del av risken. Skuldsanering för privatpersoner, som i regleras i konkurslagen och kallas för personlig skuldavskrivning, infördes i först . Det europeiska synsättet kännetecknas av att skuldsanering inte är tillgängligt för alla och inte får uppfattas som ”en lätt väg ut”. Den svenska skuldsaneringslagen har utformats mot bakgrund av det europeiska synsättet. Hitintills har vi i emellertid haft en mer förlåtande inställning till en löntagare som blivit överskuldsatt på grund av omfattande konsumtion än till en seriös företagare som tagit medvetna och objektivt försvarbara risker i syfte att förverkliga en affärsidé och skapa fler arbetstillfällen. Som en följd härav har svenska företagare, i en internationell jämförelse, små möjligheter att få sina skulder avskrivna efter en konkurs. Detta förhållningssätt har medfört kritik från som i en rapport har bedömt att riskerna med att driva företag i behöver begränsas i förhållande till riskerna i andra jämförbara länder. Varför är det svårt för företagare att få skuldsanering enligt den vanliga skuldsaneringslagen? I förarbetena till skuldsaneringslagen tryckte lagstiftaren på vikten av att företagare som misslyckats ges en andra chans. Det är därför paradoxalt att fysiska personer som driver näringsverksamhet tidigare var helt undantagna från skuldsaneringslagens tillämpningsområde. en företagare beviljas skuldsanering utan föregående konkurs, men endast om de ekonomiska förhållandena i näringsverksamheten är enkla Bestämmelsen har sin bakgrund bl.a. i att skuldsanering ska vara ett enkelt och snabbt förfarande, men har i praktiken lett till att dörren alltjämt är stängd för aktiva företagare som vill få skuldsanering. Det har också visat sig svårt att göra en kvalificerad insolvensprövning beträffande dem som driver eller har för avsikt att starta upp ett företag, eftersom deras framtida inkomster ofta är osäkra. är det bara 69 företagare som har fått eller kommer att få skuldsanering trots att både och regeringen förväntade sig att den senaste lagändringen skulle leda till att några tusen företagare skulle saneras från sina skulder. Det finns inget som hindrar att en företagare ansöker om skuldsanering när näringsverksamheten har försatts i konkurs. Skulder från en tidigare näringsverksamhet omfattas normalt och ska t.o.m. beaktas positivt vid den allmänna skälighets- En företagare som efter en avslutad konkurs får en anställ- ning kan alltså normalt beviljas skuldsanering. Däremot är den som vill starta upp en ny verksamhet i de allra flesta fall förhindrad att få skuldsanering eftersom det ofta inte går att göra en säker bedömning av hans eller hennes framtida betalningsförmåga. Denna ordning är varken logisk eller ändamålsenlig. En ny lag om skuldsanering för företagare och närstående till företagare Att öppna dörren till skuldsanering för företagare borde kunna göras genom förändringar i skuldsaneringslagen. Lagstiftaren har emellertid försökt släppa in företagare genom flera lagändringar men misslyckats. Företagare utestängs fortfarande från skuldsaneringssystemet dels genom kravet att förhållandena i deras näringsverksamhet måste vara enkla att utreda, dels eftersom det är svårt att göra en kvalificerad insolvens- bedömning beträffande dem. Vi anser därför att företagare bör erbjudas skuldsanering genom en särskild lag anpassad för dem. Oseriösa företagare ska inte få skuldsanering Cirka 4–av samtliga konkurser inom EU är ”oärliga” – ändå görs i allmänhet ingen skillnad mellan ärliga och oärliga konkurser. Med en lagstiftning som omfattar de ärliga företagarna men utesluter de oärliga blir skiljelinjen tydligare och acceptansen för företagare som ges en andra chans kan öka. Den nya lagen ska därför bara vara tillgänglig för seriösa företagare. Skuldsanering ska vara en möjlighet – inte en rättighet – för en seriös företagare att snabbt och effektivt komma tillrätta med sin skuldbörda och få ett tillfälle till nystart. Det är därför viktigt att oseriösa företagare utestängs från den nya lagen. För att garantera detta har vi ställt upp tydliga krav på gäldenärens agerande. F-skuldsanering ska inte beviljas om näringsverksamheten har bedrivits på ett illojalt sätt, om redovisning och betalning av skatter och avgifter har misskötts i en omfattning som inte är ringa, om bokföringen har eftersatts eller om före- tagaren driver eller har drivit sin verksamhet på ett uppenbart oförsvarligt sätt. Som ytterligare garanti för att systemet inte missbrukas ska F-skuld- sanering bara beviljas om det är skäligt. Vid denna bedömning ska bland annat omständigheterna vid skuldernas uppkomst och skuldsaneringens betydelse för gäldenärens framtida förvärvsförmåga beaktas. Närstående till företagare ska också kunna få skuldsanering När en företagare drabbas av överskuldsättning är det inte ovanligt att företagarens närmaste familj också blir överskuldsatt. En make eller sambo kan ha tagit lån för att rädda verksamheten eller för att bidra till familjens försörjning. Det är också vanligt att kreditgivare kräver borgen från närstående för att bevilja företagaren kredit. En närstående kan ofta beviljas skuldsanering enligt de vanliga reglerna. Men om företagaren själv får förmånen av skuldsanering med en kortare men tuffare betal- ningsperiod bör företagarens närmaste kunna få samma möjlighet. Vi föreslår därför att närstående till företagare ska omfattas av den nya lagen om det är fråga om företagsskulder. Närståendebegreppet ska vara snävt avgränsat och endast omfatta make, sambo, barn och förälder. Eftersom F-skuldsanering ska vara en möjlighet som syftar till att ge seriösa företagare en andra chans samt sända signaler till seriösa före- tagare om att riskerna med företagandet är hanterbara kan närstående bara få skuldsanering om skulderna har sitt ursprung i ett seriöst före- tagande. Det innebär att ett oseriöst agerande från företagaren ”smittar” även en oklanderlig närstående. En F-skuldsanering ska vara snabb och effektiv Vi föreslår alltså en ny skuldsaneringsform för seriösa företagare. Genom en sådan skuldsanering ska företagaren delvis kunna befrias från betal- ningsansvaret för sina skulder och få en andra chans. Presumtiva före- tagare kommer därigenom att uppfatta riskerna med företagande som hanterbara. Det är viktigt att skuldsaneringen är framåtsyftande och verk- ligen bidrar till att förbättra företagarens utsikter att lyckas . Kortare betalningstid med tuffare avbetalning Den nya skuldsaneringsformen är främst avsedd för aktiva eller före detta företagare som planerar att återgå till ett yrkesaktivt liv som före- tagare. För att uppnå syftet med en särskild skuldsanering för företagare – att företagaren ska kunna starta om på nytt och bidra till den ekono- miska tillväxten – är det viktigt att företagaren snabbt kan ta itu med sin skuldbörda och att betalningsperioden är kort. Betalningsperioden får dock inte vara så kort att respekten för ingångna avtal urholkas. Det skulle kunna uppfattas som stötande om företagaren kunde befrias från betalningsansvar utan att ha betalat något alls , såsom kan vara fallet vid vanlig skuldsanering. Vi föreslår i stället en relativt kort men tuff betalningsperiod. Vi har stannat för en betalningsperiod vilket ligger i linje med kommissionens antagna rekommendation. Den kortare betalningstiden för företagare motiveras inte bara med att riskerna för företagare måste minskas, utan också med att företagare kommer att få betydligt tuffare betalningsvillkor än enligt skuldsaneringslagen. Det bör inte införas några betalningsfria månader för företagarna även om så blir fallet vid vanlig skuldsanering i enlighet med skuldsaneringsutrednings förslag. som ska bli skuldsanerad måste betala per kvartal till Företagaren måste också på ett aktivt sätt presentera sin