prop · H40353 · 2016-12-19 00:00:00 — Endast utvärderingen av krisen i innehåller ett samlat omdöme om hanteringen: ”Överlag en väl fungerande krishantering, men som alltid några lärdomar att dra som gör enheten än bättre vid nästa kris.” Utvärderingen går sedan igenom olika delar av organisationen, som t.ex. KC-krisledning, informationsspridning, samarbeten, och förstärkningsresurser med en bedömning av hur krishanteringen fungerat i dessa delar. Övriga utvärderingar är inte lika tydliga. Vad utvärderingarna berör, uttryckliga lärdomar som anges och de åtgärdsförslag som presenteras ger dock vissa indikationer på vad i krishanteringen som uppmärksammats särskilt. Åtgärdslistan för är den enda utvärdering som tydligt namnger en person eller anger vilken funktion som ansvarar för att genomföra föreslagna åtgärder, vilket är positivt. Enbart utifrån listan kan dock inte bedöma hur krishanteringen verkligen fungerat i praktiken. Två av de granskade dokumenten rör krisorganisationens utveckling –2010. Det ena, odaterade, dokumentet beskriver kort organisationen. Inga lärdomar eller omdömen om hur organisationen hanterat de konsulära kriser som omnämns finns med. PM:et som upprättats med anledning av 10-årsminnet av flodvågskatastrofen är också det beskrivande. Det redogör informativt för organisationens struktur. I övrigt skildras en målbild för organisationen snarare än verkliga förhållanden. Bland annat uppges att alla utlandsmyndigheter har beredskapsplaner som uppdateras , att ambassaderna genomför återkommande övningar och att personalen utbildas och övas. Det finns dock inga uppgifter eller referenser som underbygger detta i PM:et, t.ex. antal genomförda övningar. Som granskning har visat, stämmer inte denna beskrivning in på samtliga utlandsmyndigheter. I samma PM uppges att ”UD har hanterat ett antal kriser som visar att rutinerna och beredskapsorganisationen fungerar”. Även om ingenting som tyder på motsatsen har framkommit i det skriftliga underlag som tagit del av, kan underlaget inte läggas till grund för bedömningen av krisberedskapsorganisationens förutsättningar att hantera framtida konsulära kriser. Det är helt enkelt inte tillräckligt omfattande. Granskningen av utvärderingarna leder istället till slutsatsen att UD tycks sakna en systematik för utvärdering och uppföljning av konsulära kriser. En konsekvens av detta är att krishanteringen inte är transparent. En annan är att det organisatoriska lärandet kan försvåras, vilket utvecklas i nästa kapitel. R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P 7Hur omhändertas erfarenheter från verkliga händelser och övningar? Utvärdering av verkliga händelser och övningar är en fundamental del i en krisberedskapsorganisation eftersom det är en förutsättning för både individuellt och organisatoriskt lärande.132 finns en risk att utvärdering och återkoppling glöms bort efter en inträffad händelse eller övning.133 Om organisationen saknar en systematik för att samla in, dokumentera, analysera och implementera lärdomar påverkas förmågan att förbereda och planera för eventuella framtida kriser.134 Organisationen blir också mer sårbar för kunskapstapp i samband med personalförändringar. Mot den bakgrunden har granskat hur UD-KC och utlandsmyndigheterna följer upp och utvärderar det konsulära krisberedskapsarbetet. Som framgick i föregående kapitel 6 har funnit vissa brister i det avseendet. anser att det löpande konsulära krisberedskapsarbetet bör utvärderas systematiskt, vilket innebär att: •varje händelse och övning utvärderas inom rimlig tid •viktiga erfarenheter dokumenteras för att säkerställa organisatoriskt lärande •viktiga lärdomar implementeras i det fortsatta arbetet. Detta förutsätter i sin tur att: •det är tydligt vem som ansvarar för att genomföra utvärdering •det är tydligt vem som ansvarar för att viktiga lärdomar implementeras i det fortsatta beredskapsarbetet. 7.2 UD-KC:s arbete med utvärdering och lärande UD-KC:s krisberedskapsplan är central för enhetens krishanteringsarbete. Utvärderingarna fokuserar därför på planens funktion och eventuella justeringar av denna. Chefen för beredskapsgruppen ansvarar för att krisberedskapsplanen uppdateras.135 132Detta är en viktig komponent i den fjärde fasen i modellen efter Drennan et al., 2015, som återges i Figur 1. CHAIN-modellen som läggs fram i et al., 2010, kan tillämpas på den fasen, vilket gjorts av t.ex. MSB, 2012. 133MSB, 2009. i att planera, genomföra och återkoppla övningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Publ.nr MSB 0063-09, s. 77. 134GAO, 2007 och ANAO, 2015. 135Intervju UD, . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En handläggare vid beredskapsgruppen har ett övergripande ansvar för utvärderingsfrågor. för rapportens färdigställande uppges handläggaren bedriva ett utvecklingsarbete som ska att öka systematiken och strukturen i utvärderingarna.136 Detta för att göra utvärderingen mer spårbar och enhetlig. Beredskapsgruppen uppger att de bland annat överväger en modell där varje funktion i krisorganisationen utvärderas enskilt. Enligt beredskapsgruppen skulle detta sannolikt öka tydligheten och möjliggöra djupdykningar inom enskilda funktioner eller vissa detaljer. Enligt chefen för beredskapsgruppen utser denne efter varje större kris en handläggare som ansvarar för att följa upp och utvärdera krishanteringen.137 I regel faller ansvaret på den handläggare vid beredskapsgruppen som har regionansvar för den plats där krisen inträffat. Enligt uppgift handlar det till stor del om att prata med alla inblandade och ta in synpunkter från olika håll. Arbetssättet fungerar enligt chefen för beredskapsgruppen bra och alla som deltagit i krishanteringen får bidra. Det sker också en samlad återkoppling till hela enheten UD-KC när utvärderingen är klar. har också undersökt hur UD-KC följer upp och utvärderar övningarna de genomför vid utlandsmyndigheterna. Enligt beredskapsgruppen hålls alltid ett uppföljningsmöte med utlandsmyndigheten efter övningen, oavsett om det rör sig om en fördjupningsövning eller en simuleringsövning. Uppföljningsmötet sker vanligtvis med ambassadledningen och den beredskapsansvarige tjänstemannen. Beredskapsgruppen brukar också skicka ett uppföljningsbrev via e-post med synpunkter, kommentarer och förslag från övningen. Det är utlandsmyndighetens eget ansvar att uppdatera sin beredskapsplan men beredskapsgruppen kan ställa upp med stöd och råd. Beredskapsgruppen använder i sin tur erfarenheterna från övningarna till att utveckla de olika övningskoncepten. Efter en genomförd övning sker alltid ett möte med alla som planerat och arrangerat den.138 7.3Utlandsmyndigheternas arbete med utvärdering och lärande har undersökt hur utlandsmyndigheterna arbetar med utvärdering och uppföljning av det konsulära krisberedskapsarbetet. I Tabell 7 redovisas en sammanställning av utlandsmyndigheternas rutiner för detta. Tabellen visar att drygt tre fjärdedelar av utlandsmyndigheterna har en särskild person eller funktion som ansvarar för att utvärderingar av övningar genomförs. Endast på hälften av dem finns någon som ansvarar för att dessa utvärderingar dokumenteras. 136Intervju UD, . 137Intervju UD, . 138Intervju UD, (b). R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P tedel av utlandsmyndigheterna har dokumenterat den senaste utvärderingen skriftligt. När det gäller identifierade förbättringsåtgärder har en person eller funktion som ansvarar för att dessa identifieras och implementeras i beredskapsplanen. Tabell 7 Utlandsmyndigheternas utvärderingsrutiner för konsulärt krisberedskapsarbete ”ja” (%) svar (N) Det finns en person/funktion som ansvarar för att utvärderingar av Det finns en person/funktion som ansvarar för att utvärderingar av Den senaste utvärderingen har dokumenterats skriftligt Det finns en person/funktion som ansvarar för att identifierade för- bättringsåtgärder implementeras i beredskapsplanen Källa: Egen sammanställning av enkätsvar I Tabell 8 redovisas en sammanställning av utlandsmyndigheternas utvärderingar av genomförda övningar. Tabellen visar att har utvärderat den senaste övningen, medan en knapp femtedel inte gjort det. Ungefär lika många vet inte om någon utvärdering gjorts. Det finns därmed en viss brist på överensstämmelse mellan det ansvar som finns (Tabell 7) och det faktiska utfallet (Tabell 8). Tabell 8 Utlandsmyndigheternas utvärderingar av krishanteringsövningar Har den senaste övningen utvärderats? Ja, med alla som deltog Ja, med större delen av dem som deltog Ja, med en mindre del av dem som deltog Källa: Egen sammanställning av enkätsvar 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer att det finns brister i systematiken för utvärdering av det konsulära krisberedskapsarbetet. Som framgick redan i kapitel 6 har UD-KC:s utvärderingar av konsulära kriser inte följt någon enhetlig struktur. Detta medför en risk att viktiga lärdomar och erfarenheter inte fångas upp. Att det inte tydligt framgår vad i krishanteringen som fungerat väl respektive mindre väl innebär också att den konsulära krishanteringen är svår att överblicka för den som står utanför organisationen. ser därför positivt på att det nu bedrivs ett arbete för att öka systematiken och strukturen avseende utvärderingar. Chefen för beredskapsgruppen uppger att det finns en förståelse för att utvärdering är viktigt, liksom för att ansvarsfördelningen i samband med utvärdering och implementering måste vara tydlig.139 Åtgärdslistan som upprättades efter Paris-attentaten (se tabell 6, s. 56) är ett gott exempel på detta. Av listan framgår tydligt vad som ska åtgärdas och vem som är ansvarig. Även på utlandsmyndigheterna finns brister vad gäller utvärdering och uppföljning. Tre fjärdedelar har en person eller funktion som ansvarar för att övningar utvärderas, som uppger att de faktiskt har utvärderat den senaste övningen. av utlandsmyndigheterna uppger att det finns någon som ansvarar för att utvärderingar dokumenteras, men har dokumenterat den senaste utvärderingen skriftligt. Här finns utrymme för förbättringar. För att åtgärda bristerna föreslår att UD-KC fortsätter att utveckla strukturen för utvärderingsarbetet i och att alla utlandsmyndigheter utvärderar varje genomförd övning. De viktigaste erfarenheterna bör dokumenteras för att säkerställa att förbättringsåtgärder i beredskapsplaneringen genomförs. 139 Intervju UD, . R I K S R E V I S I O N E N U T R I K E S F Ö R V A L T N I N G E N S K O N S U L Ä R A K R I S B E R E D S K A P Förordning (1996:1515) med instruktion för Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Lag (2010:813) om konsulära katastrofinsatser föreskrifter (UF 2016:1) med arbetsordning för föreskrifter (UF 2011:5) om beredskapsplanering vid utlandsmyndigheterna Regeringens proposition 2009/10:98. Lag om konsulära katastrofinsatser. och – granskning och förslag. protokoll 2014/15:36, daterat . ANAO, 2015. Delivery of 's – . ANAO Report No. 21 2014–2015. Boin, A., 2005. Att utforma effektiva krishanteringsstrukturer – En diskussion av kända fällor, mönsterlösningar och kritiska parametrar i utformningen, i: och – granskning och förslag. Expertrapporter års katastrofkommission. 339–358. Boin, A., 2009. The New World of Crises and : Implications for Policymaking and Research. Review of , 26(4), s. 367–377. Boin, A., t', P., , E. & Sundelius, B., 2005. The politics of crisis management: Public leadership under pressure. Drennan, L. T., McConnel, A. & Stark, A., 2015. Risk and crisis management in the public sector, 2:a upplagan. /: Routledge. Föreningen i Världen, 2015. 660 000 svenskar bor utomlands. [Online] Tillgänglig via: [Använd ]. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N State Department: Evacuation Planning and Preparations for Can Be Improved. Government Accountability Office. , E., Tehler, H. & , B., 2011. Indikatorer på lednings- och samverkansförmåga – En förstudie på uppdrag av MSB. KBM, 2006. Risk- och sårbarhetsanalyser – vägledning för statliga myndigheter. KBM, 2007. Indikatorer på krisberedskapsförmåga – Slutredovisning av uppdrag i regleringsbrev för . , , , S. O. & Rollenhagen, C., 2010. – What more do we need to know? Safety Science, Volym 48, s. 714–721. MSB, 2009. i att planera, genomföra och återkoppla övningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Publ.nr MSB 0063-09. MSB, 2012. Hur tar kommunerna tillvara erfarenheter från olyckor och allvarliga händelser? Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. The Foreign and Commonwealth Office – to British Na- tionals. National Audit Office. Regeringen, 2015. Evakuering vid kriser och katastrofer. [Online] Tillgänglig via: strofer/ [Använd ]. Evakueringen av svenskar från – Observatörsstudier i samband med kriget i . Tindall, K., 2012. Governments' Ability to in Disasters Abroad: What Do We Know about ? Management, 20(2), s. 102–114. Tindall, K. & t', P., 2011. Evaluating government performance during consular emergencies: Toward an analytical framework. Policy and Society, Volym 30, s. 137–149. R I K S R E V I S I O N E N – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIV INSATS? Vid flodvågskatastrofen i tog det innan de drabbade fick stöd och hjälp. Att krishanteringen brast berodde framförallt på att då saknade en organisation för att hantera större kriser utanför gränser. Det fick allvarliga konsekvenser. har det primära ansvaret för kriser utomlands som drabbar svenska medborgare och deras anhöriga. Sedan flodvågskatastrofen har utrikesförvaltningens krisberedskapsorganisation utvecklats mycket. har granskat om den nuvarande organisationen har ändamålsenliga förutsättningar att hantera en större kris. Granskningen visar att förutsättningarna över lag är goda. Hela utrikesförvaltningen arbetar enligt en gemensam krisberedskapsmodell med det övergripande syftet att krishanteringen snabbt ska komma igång. Det är också tydligt vem i organisationen som ansvarar för vad. Olika jourfunktioner gör att det finns en beredskap dygnet runt. Utlandsmyndigheterna övar dock inte så ofta som de borde. Det finns också brister i UD:s utvärderingar av krishanteringsinsatser. rekommenderar UD att överväga om det bör bli obligatoriskt för utlandsmyndigheterna att öva krishantering minst en gång . UD bör också förbättra systematiken och framförallt dokumentationen vad gäller utvärderingar av insatserna de gör. På varje utlandsmyndighet finns en tjänsteman med särskilt krisberedskapsansvar. UD bör säkerställa att deras uppdrag är tydligt och att de får tillräcklig utbildning. nybrogatan 55, 114 90 B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 krisberedskapsarbetet på svenska utlandsmyndigheter – förutsättningar för effektiv insats? B I L A G A D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 1 1 5 5 D A T UM : 2 0 1 6 - 0 1 - 1 2 Bilaga 1 – Undersökning av krisberedskapsarbetet på svenska utlandsmyndigheter Utlandsmyndigheterna är centrala vid en eventuell konsulär kris. Det är de som är där det händer, när det händer. I syfte att få en förståelse för det krisberedskapsarbete som bedrivs vid utlandsmyndigheterna har projektgruppen genomfört en enkätundersökning riktad till de svenska ambassaderna och generalkonsulaten. Denna bilaga redogör för resultaten av undersökningen. Enkätundersökningen till de svenska utlandsmyndigheterna har gjorts mot bakgrund av tre revisionsfrågor och tillhörande bedömningsgrunder: •Fråga 2: Är den beredskapsplanering som finns ändamålsenlig? och de bedömningsgrunder som anger att beredskapsplaneringen ska präglas av enkelhetsprincipen – vilket innebär att det finns en tydlighet i organisationens ledning, struktur, informationsvägar, beslutsansvar samt ansvar för förverkligande av fattade beslut – samt att beredskapsplaneringen ska följa de föreskrifter och riktlinjer som finns; att beredskapsplanerna är tydliga och lätta att använda; och att planerna är kända av de som förväntas använda dem. •Fråga 3: Är organisationen utbildad och övad på ett ändamålsenligt och tillräckligt sätt? och bedömningsgrunderna som anger att all utsänd personal ska ha grundläggande kunskaper i konsulär krishantering, samt att övningar kopplade till beredskapsplanen ska genomföras minst en gång , inkludera all personal som förväntas delta i krisarbetet, vara utformade utifrån identifierade behov, ha en tydlig koppling till den planering som finns, och vara relevanta. •Fråga 5: Omhändertas erfarenheter från verkliga händelser och övningar på ett systematiskt sätt? Med avseende på denna fråga, vill vi framförallt stämma av bedömningsgrunderna som anger att erfarenheter från övning ska tas om hand på ett systematiskt sätt, vilket innebär att övning utvärderas inom rimlig tid, att viktiga erfarenheter dokumenteras för att säkerställa organisatoriskt lärande, och att viktiga lärdomar implementeras i det fortsatta arbetet. För att säkerställa detta vill vi stämma av om det på utlandsmyndigheterna finns någon person eller funktion med ansvar för att sådana utvärderingar genomförs, respektive ansvarar för att implementera dessa lärdomar i beredskapsarbetet. Enkäten har konstruerats i webbenkätverktyget Webropol. Mejlutskick med följebrev och länk till enkäten skickades ut enligt adresslista från KC-B. Sista svarsdatum var . undersökningen var aktiv gick påminnelser ut till de utlandsmyndigheter som inte besvarat enkäten. Svarstiden förlängdes till . Innan enkäten skickades ut inhämtades synpunkter på ett utkast till enkät från KC-B och ämnessakkunnig för enkäter på . Dessa synpunkter har tagits i beaktande vid utformningen av den slutgiltiga versionen av enkäten. I enkätinstruktionen angavs att enkäten i första hand skulle besvaras av beredskapsansvarig vid utlandsmyndigheten. Respondenterna rekommenderades att ha beredskapsplanen till hands när de besvarade enkäten. Målgruppen för enkäten var samtliga ambassader och generalkonsulat inom utrikesförvaltningen. Enkäten utformades således primärt med ambassader och generalkonsulat i åtanke. På sändlistan från KC-B fanns även mini-utlandsmyndigheter1 med och därför ingår också deras svar. Vi har dock exkluderat deras svar på de frågor som vi har bedömt inte är tillämpbara på minimyndigheterna från vår analys. Enkäten skickades ut till totalt 94 utlandsmyndigheter varav 90 besvarade den, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Sju av de 90 utlandsmyndigheter som besvarade enkäten har vi identifierat som minimyndigheter. och enkäten återfinns i bilagorna 1 och 2. 1På en mini-utlandsmyndighet är en person ensam utsänd till ett specifikt land som svensk representant. Uppdraget är ofta begränsat till främjande eller politisk rapportering. Det regelverk som utrikesförvaltningen lyder under har delvis fått anpassas för att modellen ska kunna användas. Svenska minimyndigheter är ambassaderna i , , , , , , och , samt generalkonsulaten i , och . De kvantitativa enkätsvaren har analyserats deskriptivt och presenteras här i löpande text och tabeller. De kvalitativa fritextsvaren har analyserats manuellt på en övergripande nivå. Någon ingående kodning av dem har alltså inte prioriterats, eftersom svaren varit frivilliga och syftet inte varit att kvantifiera denna information i någon form.2 Beredskapsansvariga har besvarat enkäten Av de 90 respondenterna var 89 beredskapsansvariga och en biträdande beredskapsansvarig. Samtliga uppgav att de hade utlandsmyndighetens beredskapsplan till hands när de besvarade enkäten. Uppgifterna om stödjepunkter är osäkra 24 utlandsmyndigheter uppgav att de utgjorde så kallade stödjepunkter för andra utlandsmyndigheter inom regionen. Det officiella antalet stödjepunkter är emellertid 20. Vid en jämförelse kunde vi konstatera att det i datamaterialet förekommer både utlandsmyndigheter som enligt uppgift är stödjepunkter som svarat att de inte är det, och utlandsmyndigheter som inte är stödjepunkter men som uppgett att de är det. Konceptet med stödjepunkter var viktigt inledningsvis när den konsulära krisberedskapsorganisationen inom utrikesförvaltningen började byggas upp och de utlandsmyndigheter som utgjorde stödjepunkter prioriterades därför av utbildnings- och övningsinsatser. Tanken var att medarbetare från stödjepunkterna i händelse av kris som berörde en utlandsmyndighet i ett närliggande land, skulle kunna förstärka denna utlandsmyndighet i dess krishantering. Projektgruppen har under granskningens gång förstått att konceptet med stödjepunkter kan ha spelat ut sin roll i takt med att beredskapsarbetet inom utrikesförvaltningen har utvecklats, vilket gruppchef redogör för under en intervju (se minnesanteckning daterad ). Strömsten förklarar att UD bedömer att de höjt grundnivån hos alla som jobbar inom utrikesförvaltningen. Dessutom arbetar KC-B:s regionansvariga för att ha goda kontakter med ”sina” utlandsmyndigheter och kännedom om olika medarbetares kompetenser. Det innebär att KC-B vid en eventuell kris kan identifiera lämpliga förstärkningspersoner istället för att dra på resurser från en särskild 2Fritextsvaren är intressanta som indikatorer på respondenternas uppfattningar om krisberedskapsarbetet inom utrikesförvaltningen. De öppna svaren kan förmedla såväl positiv feedback som konstruktiva förslag av relevans för detta arbete, liksom viktig information om det krisberedskapsarbete som bedrivs på utlandsmyndigheterna. utlandsmyndighet som utsetts till stödjepunkt. I ljuset av att betydelsen av stödjepunkterna falnat , är det kanske inte heller förvånande att beredskapsansvariga vid utlandsmyndigheterna själva inte har full koll på om deras myndighet utgör en konsulär stödjepunkt eller inte. Av samma anledning har detta troligtvis heller inga konsekvenser för utrikesförvaltningens förmåga att effektivt hantera eventuella kriser utomlands. Storleken på utlandsmyndigheterna varierar mycket Diagram 1 visar det totala antalet anställda vid var och en av de 88 utlandsmyndigheter som besvarat frågan om antal anställda. I diagrammet är utlandsmyndigheterna ordnade från minsta still största, och av diagrammet framgår också fördelningen mellan utsänd och lokalanställd personal. Antalet anställda vid utlandsmyndigheterna varierar kraftigt, från en eller två utsända vid de mindre minimyndigheterna till sammanlagt ett sjuttiotal utsända och lokalanställda på den allra största. Storleksförhållandet lokalanställd kontra utsänd personal varierar en del mellan utlandsmyndigheterna, men på av utlandsmyndigheterna är majoriteten lokalt anställda. Antal anställda vid utlandsmyndigheterna Källa: Egen bearbetning av enkätsvar De flesta har uppdaterat sina planer Enligt instruktion i UD:s ”för myndighetens konsulära beredskapsplan” () ska beredskapsplanen uppdateras . Tabell 1 redovisar enkätsvaren på vilket år planen senast uppdaterades. Så många som 83 utlandsmyndigheter () uppger att de har uppdaterat sina beredskapsplaner (). Det är en högre andel än vad vi registrerade vid vår genomgång av utlandsmyndigheternas beredskapsplaner och vi ville därför undersöka skillnaderna mellan de två dataseten närmare. Vi kunde då konstatera en viss diskrepans i de uppgifter som utlandsmyndigheterna själva uppgett i enkäten och den tidpunkt för senaste uppdatering som vi registrerat vid vår genomgång av beredskapsplanerna. År då beredskapsplanen senast uppdaterades Källa: Egen sammanställning av enkätsvar I och med att enkäten var öppen mellan och och genomgången av beredskapsplaner på UD genomfördes mellan den 19 – , är det möjligt att enkäten kan ha besvarats såväl innan som efter det att planen uppdaterades, eller att planen uppdaterats enkäten var aktiv men att en uppdaterad version inte hade inkommit till UD innan .