prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Många i de kvinnodominerade sektorerna uppger att arbetsförhållandena gör att de inte P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 orkar arbeta mer än deltid. Ökade resurser till kommunsektorn skapar, tillsammans med regeringens tidigare satsningar, bättre förut- sättningar för kvinnor att förvärvsarbeta mer och bidrar till en bättre arbetsmiljö. Mäns våld mot kvinnor är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdhet. Regeringen avsätter 2017–2020 för att stärka det våldsförebyggande arbetet inom detta område. Åtgärder kommer att presenteras i en nationell strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. I strategin kommer bl.a. att ingå åtgärder där pojkar och män involveras i det förebyggande arbetet. Regeringen kommer även att återkomma med åtgärder avseende de brister som Inspektionen för vård och omsorg konstaterat i arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Vidare kommer att ges i uppdrag att genomföra kompetenshöjande åtgärder för ökad genusmedvetenhet i asylprövningen. Regeringen anser att varje person oavsett kön, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck ska respekteras för den hen är och åtnjuta samhällets skydd. Regeringen har genomfört en rad insatser inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Regeringen utvecklar och förlänger insatserna samt tillför mer resurser i syfte att stärka arbetet för hbtq-personers situation i . 1.8Ett säkert och tryggt samhälle ska vara ett land där alla kan känna sig trygga och säkra. har tryggheten i samhället ökat betydligt som utsattheten för brott sammantaget har minskat något. De allra flesta upplever således trygghet i vardagen, men i socialt utsatta områden och i vissa grupper i samhället känner fler otrygghet. Fler kvinnor än män känner sig otrygga i offentliga miljöer. Samhället måste stå upp mot brottsligheten. Det handlar om brottsbekämpning och brotts- förebyggande där individer som begår brott lagförs och får ta konsekvenserna av sina handlingar. Det handlar även om en politik som minskar klyftorna i samhället. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Inom försvarsområdet fortsätter regeringen arbetet med att genomföra den försvarspolitiska överenskommelsen (prop. 2014/15:109) med , och för att bl.a. kunna hantera det försämrade säkerhetspolitiska läget. För att ge möjlighet att öka antalet anställda tillförs myndigheten ytterligare medel. Regeringen avser även att inrätta en särskild nationell brottsförebyggande sam- ordnare för att utveckla samhällets möjlighet att förhindra och förebygga brott samt öka tryggheten. För att ytterligare förstärka det brottsförebyggande arbetet avser regeringen att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. För att motverka brotts- ligheten i socialt utsatta områden har regeringen aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro. Regeringen har också aviserat en översyn av lagstiftningen avseende attacker riktade mot blåljuspersonal, för att ytterligare skydda dem i deras arbete. Regeringen ser allvarligt på det ökade terrorismhotet och ökad radikalisering. Det försämrade omvärldsläget har särskilt inneburit en ökad belastning för Säkerhetspolisen som har behövt göra svåra avvägningar i verksamheten. Säkerhetspolisen behöver bl.a. förstärka sin förmåga att förebygga och förhindra terrorism och regeringen föreslår därför att ytterligare medel tillförs myndigheten. Det är även viktigt att intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skattundandragande. Regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och har presenterat ett flertal åtgärder. I denna proposition föreslås att och tillförs medel för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. Förstärkningen avser både respektive myndighets åtgärder och det arbete som sker i samverkan mellan myndigheterna. Skatteflykt och skattefusk ska bekämpas. Ansvariga myndigheter utvecklar löpande arbetssätt och samverkan, bl.a. genom att ta del av andra länders erfarenheter. Regeringen följer dessa insatser noga. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att lämna en rapport till regeringen med goda exempel på åtgärder mot skatteflykt och skattefusk i andra länder samt föreslå andra relevanta åtgärder för att minska skatteflykt och skattefusk i . Rapporten ska redovisas till regeringen och kommer att vara ett underlag vid prioriteringar av framtida åtgärder för att ytterligare motverka skatteflykt och skattefusk i . Regeringen avser att vidta de åtgärder som krävs för att komma åt detta. Regeringen kommer även att se över om en högre kostnadsränta bör tas ut i de fall den skattskyldiga har gjort en frivillig rättelse. Ett som håller ihop är och har länge varit ett land öppet för kunskap, kultur, livsstilar och innovationer från omvärlden. Denna öppenhet har bidragit positivt till mångfald, pluralism och utveckling. Det finns dock oroande stora klyftor som hotar att splittra . Sociala, ekonomiska och geografiska klyftor skapar barriärer och leder till att människor med olika bakgrund i allt mindre utsträckning möts. För att bryta segregationen krävs långsiktiga reformer, såsom investeringar i jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet. Regeringen avser att tillsätta en delegation som bl.a. ska arbeta för att skapa jobb, minska trångboddhet och med andra åtgärder för en förbättrad välfärd. Delegationen ska ge stöd till en ny form av brobyggare mellan skolan och samhället för att bidra till att göra utsatta områden öppnare och tryggare. Det öppna samhället, där en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kan komma till uttryck, behöver värnas. Regeringen avsätter därför ytterligare medel för att värna det demokratiska samtalet och för att motverka normaliseringen av hot och hat. Regeringen föreslår dessutom att ytterligare medel tillförs kommuner och det civila samhället för insatser mot våldsbejakande extremism. Regeringens målsättning är att tillväxten och välståndet i ska komma alla till del. Skillnaderna i de disponibla inkomsterna har dock ökat . Det finns flera förklaringar till denna utveckling. Framför allt har inkomsterna för dem med allra högst inkomster ökat snabbare än för övriga till följd av ökade kapitalinkomster. Avskaffandet av fastighetsskatten och förmögenhetsskatten har också bidragit till denna utveckling. Dessutom har de lägsta inkomsterna ökat förhållandevis långsamt. Det finns även forskning som tyder på att skillnaderna i förmögenhet har ökat sedan finanskrisen. Det finns tecken på att tillgångarna hos hushåll med stora förmögenheter har ökat snabbt i värde, som utvecklingen för hushåll med mindre tillgångar varit betydligt svagare. Andelen individer med låg ekonomisk standard har ökat . Den största ökningen har skett . Ekonomisk utsatthet påverkar människors hälsa och riskerar att leda till sociala problem. En hög grad av ojämlikhet är ofta förknippad med låg social rörlighet. Flera studier har också visat att ökade klyftor påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Kampen mot ojämlikheten är en viktig del av samhällsbygget. Regeringen har genomfört viktiga satsningar för att stärka de ekonomiska marginalerna för hushåll med svag ekonomi. Även regeringens satsningar på den gemen- samma välfärden har stor betydelse för att minska inkomstskillnaderna. kommer regeringens politik därför att fortsatt fokusera på att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället. Den generella välfärden, socialförsäkrings- systemen och skattepolitiken är centrala delar i det arbetet. Ett av målen inom agenda 2030 avser jämlikhet. Ett delmål är att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en högre inkomsttillväxt än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Regeringen tar fram en handlingsplan för att nå detta mål och följer utvecklingen utifrån denna. Regeringens politik under mandat- perioden har bidragit till en jämnare inkomstfördelning. De reformer som föreslås i denna proposition förväntas bidra till att ytterligare minska inkomstskillnaderna och till att nå delmålet inom Agenda 2030 (se avsnitt 1.11). Utöver välfärdsmiljarderna föreslår regeringen ett antal åtgärder riktade till hushåll med låga inkomster som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. Flerbarnstillägget höjs för det tredje barnet. Vidare höjs inkomst- gränsen inom bostadsbidraget. Regeringen föreslår också att ersättningsgraden i P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 bostadstillägget och den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg likställs mellan dem som har fyllt och dem som inte har gjort det. Vidare föreslås att garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjs. Ett annat steg för att minska inkomstskillnaderna är att höja underhållsstödet. Regeringen har för avsikt att införa en differentiering av underhållsstödets belopp genom att höja det för barn som är . 1.9Världen måste bli fredligare och säkrare tar plats som ordförande i och kommer att föra en engagerad politik för internationell fred och säkerhet. Att investera i fredsbyggande och konfliktförebyggande är ett effektivt sätt att främja hållbar utveckling och bekämpa fattig- dom och förtryck. Världen måste bli fredligare och säkrare. proaktiva utrikespolitik syftar till att förebygga våld och konflikter samt förhindra återfall efter konflikt. Regeringen driver en feministisk utrikespolitik för fred, säkerhet och hållbar utveckling med tydligt jämställdhets- fokus. är ledande inom internationellt utvecklingssamarbete. Biståndet skapar möjlighet till utveckling och framtidstro för de mest utsatta, och gör att färre människor tvingas fly. tar också ansvar för det globala klimatarbetet och är per capita världens största givare till FN:s gröna klimatfond. Regeringen avser att i enlighet med den ambition som fastslogs i budgetpropositionen höja biståndet till av bruttonationalinkomsten före mandatperiodens slut. I denna proposition tillförs bistånds- verksamheten , vilket innebär att biståndsramen 2017 uppgår till . Av dessa medel ökar anslaget för biståndsverksamhet till i budgetpropositionen , till följd av lägre kostnader för migration. Anslaget stiger till 2017 och till 2018. För regeringen är det viktigt att stärka arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt jämställdhet så att mer P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 av den svenska biståndsverksamheten når kvinnor och flickor. Miljoner människor flyr undan krig i världen. Kriget i fortsätter att orsaka ett enormt mänskligt lidande och behov av internationellt stöd. bidrar bl.a. med humanitära insatser och stödjer på olika sätt fredsprocessen i . ska ha ett väl fungerande mottagande som möjliggör för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. har en reglerad invandring och asylrätten ska värnas. ökade antalet asylsökande dramatiskt. Totalt sökte 163 000 människor asyl i , varav 35 000 var ensamkommande barn. Bristen på ett gemensamt ansvarstagande inom EU blev tydlig, då ett fåtal medlemsstater tog emot ett mycket stort antal asylsökande. Det stora antalet människor som sökte sig till innebar en stor utmaning för centrala samhällsfunktioner. Den förra regeringen lämnade efter sig en ansträngd situation inom bl.a. den sociala barn- och ungdomsvården, skolan, sfi samt vården och omsorgen. Det är svårt för kommunerna att på kort sikt kraftigt öka personalstyrkan, vilket begränsar möjligheten att bygga ut verksamhet och kapacitet. Detta trots att det offentliga, men även enskilda och ideella organisationer, gjorde stora insatser. Dessa insatser bidrog till ett bättre mottagande av det stora antalet asylsökande än vad som annars hade varit möjligt. Alla EU-länder måste ta sin del av ansvaret för mottagandet av skyddsbehövande. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska antalet asylsökande. Regeringen har även tillfälligt anpassat regelverket till miniminivån enligt och internationella konven- tioner. Åtgärderna har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att betydligt färre personer har sökt asyl i jämfört med (se diagram 1.5). Regeringen följer utvecklingen noga tillsammans med berörda myndigheter. Diagram 1.5 Antal asylsökande 2013-2016 har tillsammans med bl.a. verkat för att få till stånd ett solidariskt och hållbart system för att fördela ansvaret att ta emot människor i behov av skydd mellan EU:s medlemsstater. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver också humana mottagandeförhållanden med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grund- rättigheter kopplade till skyddsbehovet. Enskilda medlemsstater ska i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. Regeringen anser också att återvändandearbetet måste fungera bättre. Regeringen avser att reformera ersättnings- systemet för ensamkommande barn och unga i syfte att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planerings-förutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Det nya ersättnings- systemet bör träda i kraft . Medel kommer att avsättas för att möjliggöra kompensation till kommuner som har svårigheter att ställa om till det nya ersättning- systemet. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att effektivisera verksamhet samt att stärka styrningen och uppföljningen av myndigheten. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra fler medicinska åldersbedömningar för att säkerställa att insatser som är avsedda för barn i högre grad ska komma dem till del. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 1.11Effekter av regeringens politik Effekten på den utökade inkomsten varierar Fördelningspolitiken ska bidra till att tillväxt och välfärd kommer alla till del så att levnads- villkoren och livschanserna utjämnas mellan individer i samhället. En del av omfördelningen sker via skatter och transfereringar som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. En annan viktig del av omfördelningen i den svenska välfärdsmodellen är offentligt finansierade välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. Ett utökat inkomstbegrepp som utöver disponibel inkomst även tar hänsyn till välfärdstjänster ger en mer komplett bild av politikens effekter. Regeringen har genomfört betydande satsningar på vård, skola och omsorg. Den har också genomfört ett antal reformer riktade till hushåll med låga inkomster. De höjningar av inkomstskatten som har bedömts vara nöd- vändiga för att finansiera dessa viktiga satsningar har riktats mot dem med höga inkomster. Regeringens samlade politik under mandat- perioden har bidragit till en jämnare fördelning. Den utökade disponibla inkomsten bedöms i genomsnitt öka till följd av de sammantagna reformerna i denna proposition, förutom i de allra högsta inkomstgrupperna (se diagram 1.6). Den exakta fördelningen beror i viss mån på hur resurserna används i kommunerna (se tabell 27 i bilaga 2). Den underliggande ekonomiska utvecklingen är stark. Hushållens reala disponibla inkomst ökar 2017. Diagram 1.6 Genomsnittlig effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i Budgetpropositionen Bidrag från disponibel inkomst Förändring av utökad inkomst -0,1 -0,2 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Utökad inkomst är ekvivalerad disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas lika på alla i hushållet. Källa: och egna beräkningar Inom varje inkomst- grupp finns både personer som påverkas positivt och negativt, men också personer som inte påverkas alls(se diagram 1.7). Diagram 1.7 Andel i olika inkomstgrupper med högre, oförändrad och lägre utökad inkomst till följd av reformer i Budgetpropositionen Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell Källa: och egna beräkningar Ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män För kvinnor beräknas reformerna i denna proposition innebära att den individuella, för män (se diagram 1.8). över hela mandatperioden har den förda politiken ökat den individuella utökade inkomsten för kvinnor . Kvinnor har gynnats i större utsträckning av de genomförda reformerna och därmed har den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män stärkts. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Diagram 1.8 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () till följd av föreslagen politik i Budgetpropositionen -0,10 Bidrag från individuell disponibel inkomst Förändring av individuell utökad inkomst -0,20 Anm.: Individuell utökad inkomst är individuell disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje vuxen i hushållet. Summan av barnens subventioner delas jämt på de vuxna i hushållet. Källa: och egna beräkningar. Regeringens politik för en snabb etablering Arbete är nyckeln till nyanländas etablering. Regeringen har sedan den tillträdde identifierat ett antal områden som behöver utvecklas för att påskynda etableringen. För att korta etableringstiden för dem som får uppehållstillstånd har regeringen kraftigt för- stärkt de tidiga insatser som ges , bl.a. inom folkbildningen för ökade kunskaper i svenska och samhällsinformation samt kartläggning av asylsökandes kompetenser. För att förbättra resultaten i Arbets- förmedlingens (AF) etableringsuppdrag sam- tidigt som antalet deltagare ökar krävs flexibilitet och individanpassning. Resurser har tillförts myndigheten för att resultaten ska förbättras. För att förbättra möjligheterna till etablering tar den nya bosättningslagen hänsyn till det lokala arbetsmarknadsläget. Många nyanlända har ett stort utbildnings- behov. Regeringen har inlett en satsning på ett nytt och brett kunskapslyft för att ge fler människor den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Särskilda satsningar har även gjorts på bl.a. utbildningar kombinerade med utbildning i svenska för invandrare (sfi) och kompetensutveckling av sfi-lärare. Regeringen har även satsat på att stärka och gymnasieskolan. För att förbättra arbetet med validering har , Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet tillförts medel. Regeringen har även genomfört stora satsningar på kompletterande utbildningar. Detta möjliggör för personer med utländsk utbildning att få en svensk examen eller behörighet att utöva sitt yrke i . Regeringen har även inlett ett omfattande arbete tillsammans med arbetsmarknadens parter för nyanlända som har utbildning eller erfarenheter inom områden där det råder brist på arbetskraft. Arbetsförmedlingen bidrar med olika insatser, såsom praktik kombinerat med yrkessvenska, validering och kompletterande utbildning. har snabbspår presenterats för ett 20-tal yrken, bl.a. för kockar, elektriker, lärare, målare, apotekare och läkare. Subventionerade anställningar kan bidra till att ge nyanlända förbättrade jobbchanser och viktig arbetslivserfarenhet. Regeringen har genomfört förändringar av anställningsstöden för att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Det stora antalet asylsökande till , framför allt , har inneburit stora utmaningar för flera myndigheter och kommunsektorn. Medel har därför tillförts till bl.a. och Arbetsförmedlingen. Resurser har också tillförts kommuner och landsting, både genom statsbidrag och genom en höjning av schablonersättningen för mottagande. Tabell 1.5 Åtgärder för en snabb etablering Budgetpropositionen (BP17) och 2016 års höständringsbudget (HÄB16) vårändringsbudget (VÄB16) Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Anm.: Utöver de i tabellen omnämnda reformerna har regeringen gjort stora satsningar på t.ex. vuxenutbildningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2), 3.godkänner beräkningen av budgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 4.godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1 och tabell 7.3), 5.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 6.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 8.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.2 och tabell 8.3), 9.godkänner förslaget till riktlinjer för pris- och löneomräkning av försvarets förbandsanslag (avsnitt 8.7), 10.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 9.2), 11.godkänner beräkningen av Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 12.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 38 (avsnitt 11.2), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 14 (avsnitt 11.2), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (avsnitt 11.7). vad gäller skattefrågor och andra förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 16.antar förslaget till lag om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 (avsnitt 3.1 och 6.6), P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 17.antar förslaget till lag om skatt på kemikalier i viss elektronik (avsnitt 3.2 och 6.16), 18.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam (avsnitt 3.3 och 6.19), 19.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.4och 6.23–6.25), 20.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. (avsnitt 3.5 och 6.20), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.6 och 6.22), 22.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt (avsnitt 3.7, 6.20och 6.22), 23.antar förslagen till lagar om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.8, 3.9, 6.12, 6.13 och 6.22), 24.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.10och 6.7), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (avsnitt 3.11och 6.20), 26.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.12, 6.2–6.5 och 6.11), 27.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.13 och 6.7), 28.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (avsnitt 3.14 och 6.16), 29.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder (avsnitt 3.15 och 7.4),