prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Tabell 10.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Erhållet/föreslaget bemyndigande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2017–2020 för skapandet av ett nytt bidrag till det civila samhällets aktörer inom kulturarvs- området. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård . , 2019 och 2020 respektive 253 542 000 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för kyrkoantikvarisk ersättning enligt kulturmiljö- lagen (1988:950) i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Den kyrkoantikvariska ersättningen får användas till kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inven- tarier och begravningsplatser, och ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . , 2019 och 2020 respektive 460 000 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är Livrustkam- maren och med Stiftelsen , (se även avsnitt 7), med (se även avsnitt 7), Naturhisto- riska , Statens centrum för arkitektur och design (se även avsnitt 7), Statens försvars- historiska museer, (se även avsnitt 10), Statens maritima museer och Statens museer för världskultur. I avsnittet behandlas även Forum för levande historia och Riksutställningar samt delar av verksamheten inom (se även avsnitt 5). Utöver detta ingår statlig bidragsgivning till följande institutioner och föreningar: Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen för , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i , Stiftelsen museet, Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, , , , , , , Svensk form (se även avsnitt 7)och . Statliga utställningsgarantier och stödet till inköp av vissa kulturföremål omfattas också av detta avsnitt. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Museer och utställningar, utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Bedömningen av resultatet avseende museer och utställningar utgår bl.a. från arbetet med –att förvalta samlingar, –forskning och kunskapsuppbyggnad, –att tillgängliggöra kunskap genom publik verksamhet, t.ex. utställningar, digital kommunikation, samt skol- och program- aktiviteter, –att främja allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet, och –att främja samverkan inom sektorn och med övriga samhället. Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 4.4.1). /15 överlämnade sitt betänkande Ny museipolitik (SOU 2015:89) . I betänkandet föreslås bl.a. att en ny museilag införs för att stärka museerna som fria kunskapsinstitutioner i samhället som utan inskränkningar från den politiska beslutsnivån ska förmedla ett reflekterande förhållningssätt till historien och omvärlden. Betänkandet har remitterats. Regeringen avser att ta ställning till förslag i den kulturarvs- politiska proposition som aviserats. En stor del av museernas arbete med samlingarna består av löpande insatser. Så långt som möjligt genomförs förebyggande arbete såsom avskärm- ning av skadligt ljus och klimatisering av lokaler, där det sistnämnda ofta är av avgörande betydelse för föremålens bevarande. Samtliga centrala museer redogör i sina årsredovisningar och verksamhetsberättelser för att man fortsatt arbeta enligt långsiktiga vårdplaner, alternativt tagit fram nya. Museerna arbetar med kunskapsuppbyggnad och forskning Kunskapsuppbyggnad och forskning är en viktig del av museernas arbete och befruktar både samlingsarbetet och den publika verksamheten. När det gäller forskning varierar omfattning och inriktning mellan de olika museerna. Som exempel kan nämnas att Statens centrum för arkitektur och design startade två forskningsprojekt, Genuslabbets metodpaket för normkritisk innovation och och historiebeskrivningen om svensk arkitektur . Vidare publicerade Natur- historiska 200 vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter med kollegial gransk- ning. Museerna tillgängliggör kunskap om och perspektiv på historia och samtid Museerna är kunskapsinstitutioner som är öppna för allmänheten. Genom utställningsmediet, digital kommunikation och olika typer av lärande upplevelser riktade mot en mångfald av målgrupper tillgängliggör institutionerna kun- skap om och perspektiv på historia och samtid. Antalet fysiska besök till centralmuseerna uppgick till drygt 7,2 miljoner. Det är en ökning jämfört med . är det tidigare Musik- verket stängt för ombyggnad. Nyöppning av det kommande Scenkonstmuseet planeras ske . mest besökta museum var med knappt 1,4 miljoner besökare. Ett par centralmuseer har sett en minskning i besöksantal jämfört med , medan t.ex. redovisar en ökning av besök , riks- museet en ökning och Hall- wylska museet en ökning . Myndigheten för kulturanalys har tillsammans med de centrala museerna utvecklat arbetet för att få till en bättre och mer jämförbar I detta arbete har man enats om två museibesöksbegrepp: anläggnings- respektive verksamhetsbesök på museet. Detta möjliggör en mer enhetlig uppföljning av fysiska besök till museerna kommande år. Som ett exempel på olika typer av fram- gångsrika utställningsproduktioner kan Verklighetsmaskiner med på i samarbete med Statens centrum för arkitektur och design nämnas. Utställningen blev den hittills mest besökta av en nu levande konstnär i Moderna museets historia. öppnade en ny basutställning – Makten och ärligheten. Utställningen handlar om vem som äger makten att berätta. Vid öppnades som riktar sig till barn och deras medföljande vuxna och är museets första basutställning. Forum för levande historia har fortsatt att utveckla sitt arbete för att främja demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget beslutade om att tillföra myndigheten för ett förstärkt regionalt arbete. Som exempel på ett gott resultat när det gäller digitalt tillgängliggörande av verksamheten kan nämnas Livrustkammaren och med stiftelsen , som fortsatt arbetet med att kommunicera via både sociala medier och en användarvänligt sökbar samlingsdatabas. har statliga utställningsgarantier beviljats 42 utställningar, vilket är i ungefärlig nivå med . Museerna arbetar för att ge alla möjlighet att delta i kulturlivet Enligt Myndigheten för kulturanalys har de centrala museerna haft 1,6 miljoner besök av barn och unga (uppgift saknas från Arbetets museum men besök av barn och unga utgör där av de besök som inte görs i skolgrupp). För tre av museerna stod barn och unga för minst hälften av besöken . Könsuppdelad statistik för barn och unga saknas. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skolan är för många museer en prioriterad målgrupp och museerna erbjuder resurser och tjänster till lärare och elever genom pedagogiska visningar samt kompetensutveckling och peda- gogiskt material som lärare kan använda i sin egen undervisning. Besök genom skolgrupps- besök uppgick till ca 440 000 , vilket innebär en ökning jämfört med året innan. Exempelvis ökade antalet skolvisningar vid med 2015. Kvinnor var även i majoritet bland vuxna museibesökare enligt Myndigheten för kulturanalys statistik. Andelen var totalt , men varierade mellan och vid enskilda museer. Andelen manliga besökare var lika stor eller översteg kvinnornas andel vid av de 25 museerna och likaså vid Forum för levande historia. Museerna arbetar med jämställdhet på olika sätt, från val av utställningstematik till kommunikation, rekryte- ring och en aktiv samlingsförvaltning. Till exempel har arbetat aktivt för att genom sociala medier uppmärksamma kvinnor i historien. Undanröjande av hinder för att öka tillgänglighet Av Myndigheten för delaktighets öppna jämförelser 2015 framgår att det för flera av de centrala museerna kvarstår arbete med att undanröja hinder för tillgänglighet vid funk- tionsnedsättning. Många museer arbetar målmedvetet för lika tillgång till verksamheten. har tagit stora steg för att besökare ska kunna ta del av verksamheten oberoende av funktionsuppsättning. Till den prisbelönta utvecklade museet flera innovativa tillgänglighetsskapande pedagogiska verktyg, bl.a. med finansiellt stöd från och Allmänna arvsfonden. I och med detta kan fler av museets besökare ta del av utställningsinformationen då den presenteras i format som underlättar för personer med nedsatt syn, hörsel och kognitiv förmåga genom t.ex. teckentolkningsvideor, uppläst text och text med symbolstöd. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Museerna samverkar för att utveckla sin verksamhet De centrala museerna samverkar inom ett stort antal områden, inte minst genom Central- museernas samarbetsråd. är en samlande kraft för museisektorn och har bl.a. fortsatt att bedriva sitt visionsarbete och anordnat Museernas vårmöte – största museikonferens. Riksutställ- ningar bedriver kunskapsutveckling för museiväsendet och har bl.a. publicerat flera rapporter, t.ex. Museerna och hbtq samt Museerna och besökarna . Stiftelsen redovisar att man organiserat sin verksamhet på ett sådant sätt att samarbete och samverkan är museets främsta arbetsmetod och att alla för året redovisade prestationer ska ses som samverkansresultat. Liknande förhållningssätt och arbetsmetod uttrycks också i övriga centralmuseers årsredo- visningar och verksamhetsberättelser. National- museum, som hållit huvud- byggnaden stängd för renovering, har utvecklat nya samarbeten för att tillgängliggöra verk ur sina samlingar till nya grupper t.ex. genom att visa dem på flygplatser i , , och . 11.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att museernas arbete med att förvalta sina samlingar bedrivs ansvarsfullt. Den redovisning museerna ger av sitt arbete med kunskapsuppbyggnad och forskning visar på att den bredd av professioner och angrepps- sätt som behövs för att bedriva en verksamhet med ett allsidigt förhållningssätt till historia, omvärld och samtid finns vid museerna. När det gäller samverkan med andra kunskapsinstitu- tioner såsom universitet och högskolor finns goda förutsättningar för att ytterligare sam- verkan kan ske. Regeringen bedömer att museernas tillgäng- liggörande av kunskap genom publik verksamhet är bra. Såväl enskilt som sammantaget erbjuder museerna en mångfald av aktiviteter och erbjudanden för lärande om det förgångna. Kulturarvet ska vara en angelägenhet och tillgång för alla människor i samhället. Fri entré infördes på flertalet centrala myndighetsmuseer fr.o.m. . Införande av fri entré vid dessa statliga museer kommer att underlätta museernas arbete genom att det undanröjer en av de faktorer som kan utgöra ett hinder för den som är museiovan. Regeringen bedömer att även andra museer kommer att gynnas av en sådan reform eftersom den kan få fler personer att upptäcka museer som besöksmål. Museernas arbete för allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet har kunnat uppvisa goda resultat , inte minst genom innovativa tek- niska lösningar. Antalet besök i skolgrupp ökade vilket är ett mycket positivt resultat då skolan är en prioriterad målgrupp för museerna. Den årliga uppföljningen från Myndigheten för delaktighet av myndigheternas arbete med att undanröja hinder för tillgänglighet visar dock att det fortfarande finns brister vid museerna. Regeringen bedömer att flera av de centrala museerna måste intensifiera sitt arbete med att undanröja kvarvarande hinder. Regeringen bedömer att de centrala museernas samverkan inom sektorn och med övriga samhället resulterar i både kunskapsupp- byggnad och kunskapsspridning, vilket bidrar på ett positivt sätt till institutionernas verksam- hetsutveckling. har avgivit en revisionsberättelse med upplysning av särskild betydelse för . fäster upp- märksamheten på redovisning av dess negativa ackumulerade resultat av myndighetens avgiftsbelagda verk- samhet samt de åtgärder som myndigheten vidtagit för att vända de negativa resultaten och därmed arbeta bort de negativa acku- mulerade resultaten. Regeringen avser att följa utvecklingen av de negativa ackumulerade resultaten och de åtgärder som myndigheten vidtar för att vända de negativa resultaten. 11.5.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 127 859 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 131 822 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 131 822 tkr prisnivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.3 Sammanställning över medelstilldelning till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens centrum för arkitektur och Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för följande centrala museer som är myndigheter: , med , , Statens museer för världskultur, Livrust- kammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, Statens centrum för arkitektur och design, och . Anslaget får även användas av nämnda myndigheter för utgifter för statsbidrag till ändamål inom museiområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens maritima museer 4 Statens centrum för arkitektur och 1I myndigheternas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2Intäkterna för Arkeologisk uppdragsverksamhet redovisas separat i tabell 11.5. 3Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas separat i tabell 11.6. 4Intäkterna för verksamhet redovisas separat i tabell 11.7. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.5 Arkeologisk uppdragsverksamhet 1 överfördes den arkeologiska uppdragsverksamheten från till . Tabell 11.6 Uppdragsverksamhet Cosmonova Tabell 11.8 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för arbete för att främja skydd av hotat kulturarv vid Statens museer för världskultur samt med ytterligare –2020 för att stärka och Statens museer för världskulturs förutsättningar att arbeta för en kunskapsbaserad och reflekterande historie- skrivning. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur. Se även avsnitt 4.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . , 2019 och 2020 respektive 1 199 115 000 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till följande centrala museer som är stiftelser: , , och Arbetets museum. Tabell 11.10 Sammanställning över medelstilldelning till Centrala museer: Stiftelser1 1 Medelstilldelningen är preliminär Avgiftsintäkterna för de centrala museerna som är stiftelser uppgick till ca . Tabell 11.11 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Stiftelser 1 I stiftelsernas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning och lokaluthyrning m.m. Tabell 11.12 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 2017, 2018, 2019 och vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser . , 2019 och 2020 respektive 266 214 000 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11.5.3 8:3 Bidrag till vissa museer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till museer och liknande institutioner. Tabell 11.14 Sammanställning över medelstilldelning för Bidrag till vissa museer 1 Ájtte, Svenskt fjäll- och 1Medelstilldelningen är preliminär. 2Finansierades från anslag 1:6 Kriminalvården under utgiftsområde 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.15 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:3 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 2017 och vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med till följd av att de ändamål och verksamheter som avser Fängelse- museum flyttas från anslaget 1:6 Kriminalvården under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för Riksutställningars och förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter vid avvecklingen av Riksutställningar. När Riksutställningars uppgifter överförts får anslaget användas för förvaltningsutgifter. Tabell 11.17 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:4 Riksutställningar Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar samt med då Riksutställningar upphör som myndighet. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:4 Riksutställningar . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Ärendet och dess beredning: tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de statliga museernas uppdrag, myndighets- och institutionsstruktur och regeringens styrning av dem (dir. 2014:8). Genom tilläggsdirektiv fick utredningen också uppdraget att analysera och föreslå hur verksamhet och samlingar vid de centrala museerna i högre utsträckning kan göras till- gängliga i hela landet (dir. 2015:14). Utred- ningen, som antog namnet /15, överlämnade slut- betänkandet Ny museipolitik (SOU 2015:89). Betänkandet har remissbehandlats. tidigare ställningstaganden i fråga om Riksutställningar Regeringens förslag: tidigare ställningstagande om att inrätta myndigheten ska inte längre gälla. Utredningens förslag: Det förslag om en ny myndighet för museifrågor som utredningen lämnar förutsätter att riksdagsbindningen avseende Riksutställningar upphävs. Utred- ningen har dock inte närmare berört tidigare ställningstagande. Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remiss- instanserna har kommenterat förslaget att avveckla Riksutställningar. En majoritet av dessa har inget att invända mot en avveckling av Riksutställningar. Skälen för regeringens förslag: Riksutställ- ningar inrättades som myndighet 1998 (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) genom övertagande av Stiftelsen verksamhet. Verksamheten vid Riksutställningar har därefter bl.a. förändrats i samband med behandling av propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I slutbetänkande Ny museipolitik (SOU 2015:89) finns förslag om att inrätta en ny samlande myndighet på musei- området. Utredningen ser behov av en samman- hållande och stödjande part på nationell nivå, en 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sektorsmyndighet som både kan ansvara för särskilda uppdrag på området och vara en pådrivande part för utvecklingen av musei- sektorn i hela landet. Utredningen föreslår att en ny myndighet inrättas genom att medel överförs från myndigheten , som i sin tur ska avvecklas. Flera av remissinstanserna delar bedömningen att en organisatorisk samling av myndighets- ansvaret avseende museifrågorna skulle utgöra ett viktigt stöd för hela museisektorn och möjliggöra en mer aktiv och kraftfull musei- politik. Regeringen delar denna bedömning. Regeringen anser dock att det är viktigt att skapa en stabil, men flexibel, myndig- hetsstruktur som kan hantera alla de uppgifter som är aktuella och möta framtida utvecklings- och förändringsbehov. Regeringen anser därför att uppgifter på museiområdet bör samlas vid genom att ett flertal av Riksutställningars uppgifter överförs och inordnas i som Riksutställningar upphör som myndighet. Regeringen bedömer även att Riksantikvarie- ämbetets närvaro på flera platser i landet utgör en stärkt möjlighet att stödja museisektorn i hela landet. Mot denna bakgrund bör tidigare riksdags- bindningar som avser Riksutställningar upp- hävas. 11.5.6 8:5 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 281 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 281 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 280 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Forum för levande historias förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för såväl prissumma som 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 omkostnader för prisutdelning avseende ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till den fond som inrättats av Task Force for International Cooperation on Holo- caust Education, Research and Remembrance, benämnt . Tabell 11.19 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 8:5 Forum för levande historia