prop · H303119 · 2016-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:119 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i (FN:s) stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2017, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . FN- insatsens mandat omfattar bland annat säkerhet, stabilitet och skydd av civila, stöd till den politiska dialog- och försoningsprocessen, stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet, stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd, samt stöd till parterna att uppfylla det fredsavtal som skrevs under respektive . Det planerade svenska styrkebidraget utgör, tillsammans med en nationell stödenhet, en del av . Avsikten är att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, beskriver det avsedda svenska deltagandet och redovisar sina överväganden för detta. 2015/16:119 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets och engagemang i ........... stabiliseringsinsats i , MINUSMA .......... Folkrättsligt mandat för insatsen..................................................... Det svenska militära bidraget till MINUSMA ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2017, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning antog resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , AFISMA (African-led International Support Mission to ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, European Union Training Mission (EUTM) . Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , MINUSMA (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). militära styrkor i FN-insatsen. skickade en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . (Försvarsdepartementet) skickade en begäran om information (Fö2013/2266/MFI) till Försvarsmakten där myndigheten uppmanades att redovisa myndighetens förutsättningar att delta i MINUSMA. en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, ASIFU) i MINUSMA. fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2013/14:189). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution , som förlängde MINUSMA:s mandat med till och med . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN avseende ett svenskt styrkebidrag till Avtalet undertecknades av utrikesministern den 25 Eftersom FN meddelat begränsad förmåga att förse den svenska styrkan med förläggning, fattade Försvarsmakten beslut om nyttjande av nationella ingenjörsresurser för detta ändamål. etablering och byggnation av den svenska förläggningen Camp i närheten av Timbuktu flygplats. kapacitet för cirka 300 personer, färdigställdes . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt i stabiliseringsinsats i (prop. 2014/15:68). gav bifall till regeringens förslag Prop. 2015/16:119 (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184). antog resolution , som förlängde MINUSMA:s mandat med fram till . Det nuvarande bidraget har en uthållighet på fem rotationer, det vill säga fram . Det är regeringens avsikt att återkomma till Försvarsmakten med närmare styrning när det gäller kommande bidrag. är ett av världens fattigaste länder. förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, och å andra sidan olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har därtill en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor samt kidnappningar och terroristaktiviteter, skett i och i den större Sahelregionen. Qaida i islamiska , , etablerat sig bland annat i de norra uppstod det en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse, MNLA, tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror hade syftet att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket motsvarar av landets territorium. utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med AQIM. extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta Sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar, med allvarliga konsekvenser för mänskliga fri- och rättigheter som följd. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp armésoldater ramverksavtal mellan kuppmakarna och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Economic Community of West African States, ECOWAS) som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en ny regering ledd av parlamentets talman tillträdde. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . fick militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. av de väpnade extremistgrupperna har dock ännu inte besegrats och den maliska statens och arméns närvaro i den norra delen av landet är fortsatt Den dåvarande premiärministerns besök i 2014 fick omfattande våldsamheter till följd. 2014 förvärrades säkerhetsläget i norra med attacker och mindre 2015/16:119 incidenter på flera platser. Attacker riktades mot såväl MINUSMA som den maliska armén. förbättrade avsevärt utsikterna för fredsbyggande men närvaron av extremistiska terroristgrupper har fortsatt att utgöra ett allvarligt hot. dödats i sedan insatsen formellt inrättades . inleddes en förhandlingsprocess under ledning av av samt regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns ”plattformen”) och också av de grupper som stridit för ökat självstyre i norra (den så kallade ”koordinationen”). representanter för MINUSMA som för EU och AU fanns på plats när innebar inte ett slut på den politiska processen utan utgör en grund för det fortsatta arbetet med att långsiktigt bygga fred, och skapa stabilitet och utveckling i . rör decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. Förberedelser för en DDR-process (avväpning, demobilisering och återintegrering) har med stöd av MINUSMA påbörjats i . I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivie), under ledning av . (inklusive EU, AU och FN) stöttar genomförandet av fredsavtalet, finansiellt och politiskt. Kort tid efter att fredsavtalet undertecknats bröt olika territoriellt motiverade rebellgrupper mot det. har dock flera positiva steg tagits, informella samtal har förts direkt mellan grupperna i norr och genomförandet av fredsavtalet har därigenom kunnat fortsätta. MINUSMA har spelat en viktig roll i att hantera de säkerhetssituationer Säkerhetsläget i norra och mellersta är dock fortfarande i hög grad oroande då det regelbundet sker terroristattentat riktade mot såväl den internationella närvaron som armé. genomfördes ett större attentat mot ett hotell i med ett stort antal De humanitära behoven i och Sahelregionen är fortsatt omfattande, vilket inte minst beror på torka, höga spannmålpriser och sårbarhet, och den pågående konflikten förvärrar den humanitära Enligt FN är cirka två miljoner människor i matosäkra och i behov av humanitärt stöd. Nutritionsläget är allvarligt och 6–59 månader akut drabbad är regionen där 17,av befolkningen lider av global Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat skydd, sanitet och vatten stora. De regelbundna torrperioderna i har återkommit med allt tätare intervaller, vilket bidragit till att lokalbefolkningens återhämtningsförmåga försvagats kraftigt. Konflikten i har även bidragit till stora flyktingströmmar inom och mellan länderna i regionen vilket har skapat ytterligare humanitära Det beräknas finnas cirka 139 000 flyktingar i grannländerna och cirka 62 000 internflyktingar inom landet. Omkring 37 000 flyktingar Två tredjedelar av internflyktingarna befinner sig i Prop. 2015/16:119 södra . Eftersom situationen är fortsatt instabil i de norra delarna av landet, försvåras humanitära aktörers möjligheter att göra ordentliga behovsbedömningar och genomföra humanitära insatser. 4Internationella samfundets och engagemang i uppmanade genom resolution det internationella samfundet, däribland EU, att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med bland annat utbildning och rådgivning. antog säkerhetsrådet resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , AFISMA. Bland AFISMA:s uppgifter ingick att förbättra den maliska arméns förmåga och stödja återtagandet av de norra delarna av . Ett etablerades i med uppgift att stödja den politiska processen och ansträngningar för att återupprätta säkerheten i landet. När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. inledde en militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning, och stödja säkerhetsstyrkor. Operation Serval stöddes också av och . Parallellt påskyndade Afrikanska unionen (AU) och den västafrikanska samarbetsorganisationen utstationeringen av AFISMA till och insatsens numerär utökades till drygt 6 000 soldater. hade de maliska regeringsstyrkorna med detta stöd återtagit kontrollen över huvuddelen av landet. uttryckte såväl AU och ECOWAS som stöd för omvandlingen av AFISMA till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , MINUSMA. ersattes Operation Serval, som var begränsad till som operationsområde, av den regionala franska insatsen Operation Barkhane, som är inriktad på terroristbekämpning. Operation Barkhane bestod av ungefär 3 000 personer totalt, av vilka cirka 800 var utgrupperade till och resten till , , och . Den franska styrkan har mandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, intervenera till stöd för MINUSMA när insatsen är under överhängande, allvarligt hot. FN-insatsen och den franska styrkan har skilda befälskedjor. EU och dess medlemsstater spelade en aktiv roll i hanteringen av krisen i och antog rådslutsatser . 2015/16:119 2013 utsåg rådet till särskild representant för EU (EUSR) i med i första hand ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. 2015 utsågs till ny EUSR i . På biståndsområdet gav Europeiska kommissionen stöd inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden (EDF 10) motsvarande 560 miljoner euro för perioden –2013. utvecklingsbistånd till under EDF 11 väntas uppgå till 615 miljoner euro –2020. genomfördes en större givarkonferens i och regi där även deltog. En rad åtaganden från det internationella samfundets sida gjordes med syfte att bidra till socioekonomisk utveckling och stabilitet i norra . Efter önskemål från och efter en begäran från FN:s säkerhetsråd upprättades EU:s militära insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt (EUTM ) (rådsbeslut /34/GUSP). uppgifterna hör att bistå med rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt av kvinnor och barn, samt stärka den legitima civila kontrollen över försvarsmakten. förlängdes insatsens mandat med och löper därmed fram till (2014/220/GUSP). översyn av insatsen som väntas resultera i en förlängning av mandatet EUTM , som består av 600 personer, är lokaliserad till södra och deltar inte i operativa insatser. Regeringen beslutade att ska bidra till EU- insatsen med högst 15 personer. Detta tak ligger oförändrat kvar i Det svenska bidraget består av ett drygt tiotal personer. Det svenska bidraget ingår i det som kallas Nordic Baltic Training Team, som leds av , där även , och ingår. EUTM har för denna proposition genomfört stora delar av sitt utbildningsuppdrag med i huvudsak gott resultat. Som ett komplement till EUTM identifierade EU, i samverkan med och , behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. EUCAP (rådsbeslut /219/GUSP). Efter en uppbyggnadsfas blev insatsen operativ (rådsbeslut /76/GUSP). Insatsen fokuserar på högre ledning av polisen, gendarmeriet och nationalgardet genom rådgivning och utbildning och kommer även att utveckla specialistutbildningar. har bidragit med civila kompetenser till insatsen. närvarande består det svenska bidraget av tre personer. fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom MINUSMA, där FN-insatsen bland annat ansvarar för polisiär grundutbildning och genomförande av reformer. Kriminalvården deltar med två personer. När i kölvattnet av terroristdåden i åberopade artikel 42.7 i visade flera EU-länder intresse av att påbörja eller utöka sin närvaro i . , , och är på väg in i MINUSMA i större eller mindre utsträckning. Attackerna i och aktiveringen av artikel 42.7 har också utökat intresset bland medlemsstaterna för att bidra till EUTM tredje mandat som inleds . Även EUCAP åtnjuter ett starkt stöd hos medlemsstatskretsen och kan väntas utöka sitt verksamhetsområde . Med anledning av utbrottet av oroligheter och den påskyndade utstationeringen av AFISMA beslutade regeringen att även bistå ECOWAS medlemsländer med transportflygförmåga i form av flygtimmar med det strategiska transportflygplanet , som disponerar inom ramen för samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC). Totalt bidrog med C17. Som en del i stödet till AU:s internationella krishantering delfinansierade EU AFISMA med ur den afrikanska fredsfaciliteten. inledde Internationella brottmålsdomstolens åklagare, efter hänskjutande av , en förundersökning om huruvida krigsförbrytelser eller andra brott som omfattas av domstolens jurisdiktion begåtts på territorium . En person begärdes häktad för misstänkt delaktighet i uppsåtligt riktade angrepp mot religiösa och kulturella byggnader i Timbuktu. Han överfördes till domstolen i . beslutade för mänskliga rättigheter att utse en oberoende expert med uppdrag att stödja i dess ansträngningar för att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. Mandatet har därefter förlängts , och . beslutade regeringen att återuppta det bilaterala biståndet till och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av militärkuppen. Stödet till icke-statliga organisationer och det omfattande humanitära stödet till befolkning berördes aldrig av avbrottet. Det svenska långsiktiga biståndet till uppgick till . Insatserna kan indelas i två huvudkategorier, dels hållbar utveckling av naturresurser och klimatanpassning, dels demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Ett genomgripande tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn utgör en särskild målgrupp. En ny strategi för utvecklingssamarbete utarbetas i . uppgick humanitära stöd till till . Det svenska stödet kanaliseras genom FN, och internationella och svenska humanitära organisationer, samt genom att expertpersonal ställs till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Stödet går till insatser inom bland annat livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning. var och tillsammans de två största givarna till FN:s humanitära flyg, UNHAS. bidrar även med ett omfattande basbudgetstöd till humanitära FN-organisationer och som har 2015/16:119 betydande operationer i . planeras i humanitärt stöd. 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , MINUSMA Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog , under kapitel VII, resolution . Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , MINUSMA, för en period om inledningsvis . övertog MINUSMA ansvaret från AU-insatsen AFISMA. Den militära personal och de poliser i AFISMA som vid detta datum var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. antog resolution , som förlängde MINUSMA:s mandat med fram till och med . antog resolution , som förlängde MINUSMA:s mandat med fram till och med . Insatsens styrka får uppgå till högst 11 240 soldater inklusive minst 40 militärobservatörer och 1 440 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. Insatsen har enligt resolution fyra huvudsakliga uppgifter: 1) stöd till säkerhet, stabilitet och skydd av civila, 2) stöd till den nationella politiska dialogen och försoning, 3) stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet; återuppbygga säkerhetssektor; främja och skydda mänskliga rättigheter; samt stöd till humanitärt bistånd, 4) stöd till parterna att uppfylla fredsavtalet. Insatsen ska även skydda FN- personal och bevara kulturarv. leds insatsen av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . uppgick den militära personalen i insatsen till ungefär 10 800 (således är insatsen militärt resurssatt till ), medan antalet poliser var ungefär 1 100 och antalet övriga civila anställda ungefär 1 200 (internationella och lokalanställda). Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och sektorhögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . Folkrättsligt mandat för insatsen säkerhetsråd fastslog i resolution (2013) att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade att upprätta MINUSMA under kapitel VII i . 2015/16:119 Genom resolution (2014) förlängdes insatsens mandat fram till den Resolutionen förlängdes återigen genom resolution (2015) fram till . Utöver mandatet från säkerhetsrådet finns det även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter är att en säkerhetsrådsresolution antas som förlänger MINUSMA:s mandat efter detta datum. I resolution bemyndigas MINUSMA att vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med sin förmåga och inom sitt geografiska insatsområde för att utföra insatsens uppgifter. Enligt säkerhetsrådet ska MINUSMA fokusera på ett antal huvudsakliga uppgifter. Dessa inkluderar att ge stöd och övervaka tillämpningen av villkoren i fredsavtalet samt de förtroendeuppbyggande åtgärder som vidtas av , ge stöd till den nationella freds-och försoningsdialogen, skydda civila och bidra till säkerhet och stabilisering, främja och skydda mänskliga rättigheter och ge stöd till humanitärt bistånd. Utöver detta ska MINUSMA skydda FN-personal och stödja bevarandet av kulturarv. Rätten för MINUSMA att använda våld för genomförande av sitt mandat grundas ytterst på ett säkerhetsrådsmandat i enlighet med FN- stadgans kapitel VII och måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning har preciserats i insatsregler som innebär att styrkan under vissa omständigheter kan tillgripa våldsmedel som går utöver traditionellt självförsvar för att genomföra säkerhetsrådets mandat. 7Det svenska militära bidraget till MINUSMA Det svenska bidraget till MINUSMA föreslås utgöra en del av insatsens samlade underrättelsestruktur. I det svenska förbandet ingår även en nationell stödenhet med bland annat en kvalificerad sjukvårdskomponent, analysfunktioner samt personal för drift och underhåll av basen och dess struktur. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att till stöd för genomförandet av MINUSMA:s mandat bidra till insatsens underrättelseenhet. Inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor ska det svenska förbandet dessutom bidra till upprätthållandet av säkerhetsrådets resolution . Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till cirka 320 personer på plats 2015/16:119 Det svenska förbandet är stationerat i Timbuktu, huvudort i MINUSMA:s västra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela MINUSMA:s operationsområde. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. Regeringen förbereder också ett bidrag med ett transportplan, TP84, för taktisk flygtransport till insatsen som en del av en nordisk rotation. Regeringen avser återkomma till , när förhandlingar med FN om tidpunkt och omfattning på denna del av bidraget är avslutade. Det är regeringens avsikt att styrkebidraget till MINUSMA ska vara långsiktigt. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2017, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Regeringens bedömning: Det svenska bidraget till insatsen kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 320 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: och fram till internationella samfundets ingripande gjorde sig väpnade extremistgrupper och kriminella grupper skyldiga till omfattande övergrepp och orsakade stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. råder i en svår humanitär situation, som allvarligt försämrades på grund av stridigheterna. Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. förbättrades säkerheten i . President- och parlamentsval genomfördes under tillfredsställande förhållanden och en konstitutionell och demokratisk ordning återupprättades. försämrades emellertid säkerhetssituationen igen, med väpnade attacker mot både maliska säkerhetsstyrkor och MINUSMA. Som ett led i uppfyllandet av sitt mandat att skydda civila, har MINUSMA i ökad utsträckning tvingats använda sig utav en mer offensiv taktik.