prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — 26Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor I EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 finns följande fonder och program som finansierar åtgärder inom politikområdet för rättsliga och inrikes frågor: asyl-, migration- och integrationsfonden, fonden för inre säkerhet, programmet för rättsliga frågor samt programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. Kommissionen presenterade förslag om att inrätta fyra fonder och finansieringsprogram på det rättsliga och inrikes området inom ramen för EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. antog rådet och de förordningarna som inrättade programmen rättsliga frågor samt rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. antogs de förordningar som inrättade asyl-, migrations- och integrationsfonden samt fonden för inre säkerhet. Dessa beslut fattades enligt det ordinarie beslutsförfarandet där är medbeslutande. 2015/16:115 26.1 Asyl-, migrations- och integrationsfonden Det övergripande syftet med asyl-, migrations- och integrationsfonden är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Fonden regleras av två förordningar, dels förordningen om inrättandet av asyl-, migrations- och integrationsfonden (516/2014), dels genom en horisontell förordning som fastställer administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering (514/2014). Budgeten för asyl-, migrations- och integrationsfonden uppgår till för perioden –2020. Fonden ersätter de tidigare flykting-, återvändande- och integrationsfonderna. Det nya regelverket innehåller ökad tillämpning av delad förvaltning, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. gav regeringen i uppdrag att utarbeta ett förslag till nationellt program och antog kommissionen programmet. Regeringen utnämnde till ansvarig myndighet sedan i en rapport bedömt att uppfyller de utnämningsvillkor för interna förhållanden, kontroller, intern information och kommunikation samt intern övervakning och rapportering som fastställs av EU:s förordningar. Mot bakgrund av detta har kommissionen beslutat att utbetala förfinansiering till . planerar att utlysa medel från fonden . beslöt regeringen även att ska ansöka om medel för bistånd i nödsituation från fonden med anledning av den stora inströmningen av asylsökande. Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades kommittén för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. Kommittén har förhandlat tre genomförandeförordningar som syftar till att fastställa mer precisa bestämmelser för förvaltningen av de båda fonderna på inrikesområdet. Därtill har kommittén antagit ett årligt arbetsprogram för den direkta förvaltningen, dvs. den del av fonden som administreras och förvaltas av kommissionen (t.ex. unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer). 26.2Fonden för inre säkerhet Fonden för inre säkerhet är uppdelad i två instrument, ett för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar som regleras genom förordning 515/2014, och ett för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som regleras i förordning 513/2014. Administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering regleras genom en horisontell förordning (514/2014). Budgeten för fonden för inre säkerhet uppgår till för perioden –2020. Det nya regelverket innehåller ökad tillämpning av delad förvaltning, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. nationell ansvarig myndighet för fonden och gav den i uppdrag att Skr. 2015/16:115 utarbeta ett förslag till nationellt program. Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades kommittén för asyl-, migration- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. Kommittén har förhandlat tre genomförandeförordningar som syftar till att fastställa mer precisa bestämmelser för förvaltningen av de båda fonderna på inrikesområdet. Därtill har kommittén antagit årliga arbetsprogram för den direkta förvaltningen, dvs. de delar av fonden som administreras och förvaltas av kommissionen. 26.2.1Instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar Det övergripande syftet med gräns- och viseringsinstrumentet är att stödja en gemensam viseringspolitik och därigenom underlätta lagligt resande, säkra lika behandling av tredjelandsmedborgare samt hantera irreguljär migration. Därtill ska instrumentet stödja gränsförvaltningen för att dels säkerställa en hög skyddsnivå vid de yttre gränserna och dels en smidig passage vid de yttre gränserna i enlighet med . Instrumentet ersätter den tidigare gränsfonden. 26.2.2Instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering Det övergripande syftet med detta instrument är att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer. Dessutom ska instrumentet främja medlemsstaternas och unionens förmåga att effektivt hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser och förbereda sig för och skydda människor och kritisk infrastruktur mot terroristattacker och andra säkerhetsrelaterade händelser. Instrumentet ersätter det tidigare programmet förebyggande och bekämpande av brottslighet samt programmet förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker. 26.3Programmet för rättsliga frågor Det övergripande syftet med programmet rättsliga frågor föreslås vara att 1) underlätta och stödja civilrättsligt och straffrättsligt samarbete, 2) stödja och främja rättslig fortbildning, inbegripet språklig fortbildning på området för juridisk terminologi, i syfte att främja en gemensam rättslig 2015/16:115 kultur, 3) underlätta den faktiska tillgången till rättslig prövning för alla, inbegripet främjande och stödjande av brottsoffers rättigheter, som rätten till försvar respekteras samt 4) stödja initiativ på området för narkotikapolitik när det gäller rättsligt samarbete och brottsförebyggande aspekter. Programmet regleras genom förordning 1382/2013 och dess budget för perioden –2020 uppgår till . Programmet ersätter de tidigare civilrätts- och straffrättsprogrammen samt programmet förebyggande av och information om narkotikamissbruk. Programmet administreras genom direkt förvaltning, dvs. det genomförs av kommissionen. Utgångspunkt för genomförandet är de årliga arbetsprogram som antas av kommittén för programmet rättsliga frågor. 26.4Programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap Programmet syftar till att bidra till att individers rättigheter främjas och skyddas i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Programmet ska särskilt främja: –Rättigheter som härrör från unionsmedborgarskapet. –Principerna om icke-diskriminering. –Jämställdhet mellan kvinnor och män. –Rättigheter för äldre och personer med funktionshinder. –Rätten till dataskydd. –Barnets rättigheter. –Konsumenters rättigheter. –Friheten att driva ett företag på den gemensamma marknaden. Programmet regleras genom förordning 1381/2013 och dess budget för perioden –2020 uppgår till . Programmet ersätter följande tre finansieringsprogram: Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämlikhet inom Progress. Programmet administreras genom direkt förvaltning, dvs. det genomförs av kommissionen. Utgångspunkt för genomförandet är de årliga arbetsprogram som antas av kommittén för programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH 27Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättnings- strategin och den öppna samordningsmetoden Den europeiska sysselsättningsstrategin, där socialpolitiska aspekter ingår, är en central del i 2020-strategin och är ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. Samarbetet inom socialpolitikens område sker annars främst inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet, vars övergripande syfte är att öka den sociala sammanhållningen inom EU. Regeringen ser positivt på EU-samarbete på området där arbetssätten består av gemensamma målsättningar, utvärdering och erfarenhetsutbyte. Medlemsstaterna ges årliga landsspecifika rekommendationer i syfte att kunna fokusera på de viktigaste utmaningarna och därmed uppfylla målen med sysselsättningsriktlinjerna. har aktivt deltagit i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin inom ramen för den europeiska terminen. Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga tillväxtrapport, (se faktapromemoria 2014/15:FPM17). Rapporten visar att arbetsmarknads- läget och den sociala situationen i unionen är fortsatt allvarlig. Även om arbetslösheten fallit något är den fortsatt på hög nivå. Det finns dock stora skillnader mellan medlemsstaterna samt mellan olika grupper. När det gäller medlemsstaternas reformarbete visar rapporten på att ländernas arbete fortskrider men att fortsatta reformer behövs. Nytt är att rapporten innehåller en särskild del som redogör för ansträngningar för mer jämställda arbetsmarknader. Resultaten i rapporten visar att framsteg gjorts, men att arbetsmarknaderna är långt ifrån jämställda. I rapporten presenteras den resultattavla som syftar till att bättre synliggöra och följa upp den sociala utvecklingen i EU och eurozonen. Resultattavlan visar att den sociala utvecklingen fortsatt är mycket allvarlig och att det råder stora skillnader mellan länderna. Omkring en fjärdedel av EU:s befolkning lever i, eller riskerar, fattigdom eller social ligger relativt bra till ur ett EU-perspektiv. Samråd med ägde rum och den gemensamma sysselsättningsrapporten antogs vid . Kommissionen presenterade förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som också inkluderar riktlinjer på det socialpolitiska området, och riktlinjer för medlemsstaternas ekonomiska politik. Dessa är tillsammans de integrerade riktlinjerna för 2020-strategin grunden för genomförandet av 2020- strategin, (se faktapromemoria 2014/15:FPM22). Medlemsstaterna ska beakta sysselsättningsriktlinjerna i sin nationella politik och dessa ligger också till grund för de landsspecifika rekommendationer på sysselsättningsområdet som rådet antar. Kommissionen föreslog fyra nya riktlinjer; stimulera efterfrågan på arbetskraft, öka arbetskraftsutbudet och arbetskraftens kompetens, förbättra arbetsmarknadens funktionssätt samt säkerställ rättvisa, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . antogs sysselsättningsriktlinjerna vid . Reviderat beslut om sysselsättningskommittén och kommittén för social trygghet Mot bakgrund av de förändringar som har skett i samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik tog det lettiska ordförandeskapet i rådet initiativ att ändra rådsbeslutet om inrättandet av sysselsättningskommittén (EMCO) respektive kommittén för social trygghet (KST). Huvudsyftet är att tydliggöra kommittéernas respektive roller i den europeiska planeringsterminen samt att uppdatera kommittéernas arbetsmetoder. Samråd med ägde rum och beslutet antogs . Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 3 om 2020- strategin). fick ingen rekommendation på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har kommittén för social trygghet dels genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten medlemsstaterna emellan dels tagit fram rapporter med nyckelbudskap som därefter föreslagits . förelades den årliga rapporten som beskriver den sociala situationen i EU. Information respektive samråd ägde rum med socialutskottet, socialförsäkringsutskottet och med . förelades en årlig rapport om reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska området. socialpolitiskt inspel till kommissionen inför att denna ska presentera sin Skr. 2015/16:115 årliga tillväxtöversyn. gavs information i socialutskottet och genomfördes överläggning i socialförsäkringsutskottet samt samråd med . Rapport och rådsslutsatser om skäliga ålderspensioner i kontexten av ett åldrande samhälle Utifrån den demografiska och ekonomiska situationen i EU färdigställde kommissionen och kommittén för social trygghet en rapport som beskriver om och hur medlemsstater har möjlighet att tillförsäkra skäliga ålderspensioner. Utmaningen för många länder är att leverera tillräckliga pensioner i ett hållbart pensionssystem för människor nu och . Rapporten fokuserar på vikten av ett längre arbetsliv och de förändringar som behövs på arbetsmarknaden så att äldre människor ska kunna stanna kvar längre. Den belyser också hur kvinnor och män ska få mer jämställda pensioner . Till rapporten utarbetades ett antal nyckelbudskap som ställde sig bakom vid sitt möte . Med utgångspunkt i rapporten utarbetades även rådsslutsatser om skäliga ålderspensioner som antogs av . Överläggning med socialförsäkringsutskottet om rådsslutsatser respektive nyckelbudskap och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om Social styrning för ett för alla Det luxemburgska ordförandeskapet presenterade ett utkast till rådsslutsatser om Social styrning för ett för alla. Rådsslutsatserna tar avstamp i de förändringar av samordningen av den ekonomiska politiken som ägt rum inom ramen för den europeiska terminen. Vidare beaktas de förändringar av samordningen som föreslås bl.a. inom ramen för rapporten om Fullbordandet av den ekonomiska och monetära unionen, den s.k. fem ordförandenas rapport. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Information lämnades till socialutskottet och socialförsäkringsutskottet . Samråd med ägde rum . Rådsslutsatserna antogs vid . 28Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen med arbetsmarknadens parter. I området socialpolitik ingår också att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social utslagning. 2015/16:115 28.1 Paket om arbetskraftens rörlighet Kommissionen meddelade i sitt arbetsprogram att den avser presentera ett paket för arbetskraftens rörlighet , vilket har försenats. Paketet är avsett att underlätta arbetskraftens rörlighet och bemöta missbruk genom en översyn av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen och en målinriktad översyn av utstationeringsdirektivet. Riktad översyn av utstationeringsdirektivet Regeringen anser att den fria rörligheten och rätten för alla medborgare att fritt röra sig och arbeta var de vill inom EU måste värnas. En gemensam europeisk arbetsmarknad får inte leda till att villkoren försämras för löntagare. Det är också en viktig del i arbetet för att öka förtroendet för EU-samarbetet bland medborgarna. Regeringens målsättning är därför att den riktade översynen av utstationeringsdirektivet ska kunna leda till en revidering av direktivet. Målet är att utländska arbetstagare så långt som möjligt ska likabehandlas med inhemsk arbetskraft, särskilt vad avser grundläggande arbets- och anställningsvillkor inom ramen för utstationeringsdirektivets område, med respekt för den fria rörligheten. Lika lön för lika arbete enligt tillämpliga lagar och kollektivavtal i arbetslandet ska gälla, med respekt för den fria rörligheten. Regeringens utgångspunkt om direktivet ändras är att den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas autonomi ska värnas. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Utskottet informerades även . Översyn av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen I översynen av förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) 987/2009 om samordning av de sociala trygghetssystemen ingår export av familjeförmåner, förmåner vid långvarigt vårdbehov, fel och missbruk, arbetslöshetsförmåner och samordningsbestämmelsernas förhållande till det s.k. rörlighetsdirektivet. Regeringen ser positivt på kommissionens initiativ att förbättra samordningsbestämmelserna. Förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv Kommissionen presenterade 2008 ett förslag till ändring av direktiv 92/85/EEG, (se faktapromemoria 2008/09:FPM30). Ett stort antal medlemsstater, däribland , hade under förhandlingen kritiska synpunkter, bl.a. när det gäller svårigheterna med att förena förslaget med befintliga system för föräldraledighet och med att ytterligare öka den obligatoriska ledigheten. Kommissionen drog tillbaka sitt förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv eftersom förhandlingarna varit låsta . 2015/16:115 Kommissionen har vid tillbakadragandet inte lämnat några konkreta uppgifter om vad som ska komma i stället utan aviserat att man kommer föreslå nya initiativ inom ramen för sitt arbetsprogram . presenterade kommissionen ett inriktningsdokument en s.k. färdplan. Syftet med initiativet är att öka kvinnors arbetskraftsdeltagandet bl.a. genom att förbättra möjligheterna att förena arbets- och familjeliv och förstärka jämställdheten mellan kvinnor och män. Kommissionen överväger olika alternativ för att modernisera och anpassa det nuvarande regel- och policyramverken på EU-nivå. Kommissionen har lanserat två samråd för att få ytterligare information om problembilden och vägvalen för att komma framåt. Det ena samrådet är riktat till parterna och inkluderar att de ska överväga vad som kan göras inom ramen för det partsavtal för föräldraledighet som finns. Det andra samrådet är riktat till allmänheten. Mot bakgrund av EU:s strategiska ram för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020 (se faktapromemoria 2013/14:FPM98) presenterade det lettiska ordförandeskapet ett förslag till rådsslutsatser . Rådsslutsatserna antogs vid . Regeringen ställde sig bakom antagandet av rådsslutsatserna och anser att de kommer att skapa en bättre förankring av arbetsmiljöstrategins huvudbudskap i medlemsländerna. Många av de frågor som är viktiga för finns med som genusperspektivet, att förenklade EU-regler på arbetsmiljöområdet inte ska leda till sämre skydd för arbetstagarna samt betydelsen av fokus på arbetsmiljö för att fler ska kunna jobba längre. Rådsslutsatserna pekar på betydelsen av att sprida kunskap och ta fram verktyg för att hjälpa småföretag vid tillämpningen av arbetsmiljöregelverket. Slutsatserna pekar också på vikten av att skapa förutsättningar för bra tillsyn och kontroll och driva förebyggande arbetsmiljöarbete i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Överläggning om rådsslutsatserna med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och samråd med hölls även det . För att följa upp rådsslutsatserna från presenterade det luxemburgska ordförandeskapet ett förslag till nya rådsslutsatser , en ny arbetsmiljöagenda för att främja bättre arbetsvillkor. Rådsslutsatserna antogs vid . Regeringen välkomnar det fortsatta initiativet att sätta fokus på arbetsmiljö och goda arbetsvillkor på EU-nivå. Regeringen ställde sig bakom innehållet i rådsslutsatserna som bl.a. tar sikte på att arbetsmiljörisker måste identifieras och utvärderas i förhållande till såväl befintliga som nya branscher och sätt att organisera arbete. I rådsslutsatserna framhålls betydelsen av bättre arbetsmiljöskydd mot exponering för kemikalier och att arbetet mot odeklarerat arbete är en viktig faktor för att upprätthålla goda arbetsvillkor. 2015/16:115 Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och utskottet informerades vidare om rådsslutsatserna . Samråd med hölls . 28.4Europeiskt forum om odeklarerat arbete Kommissionen presenterade ett förslag om att inrätta ett europeiskt forum för att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete (se faktapromemoria 2013/14:FPM80). Forumet ska bidra till effektivare åtgärder i syfte att bl.a. förbättra arbetsvillkor och minska förekomsten av odeklarerat arbete. Medlemsstaterna ska utse varsin representant till forumet, som även ska bestå av andra aktörer som representanter från arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Forumet ska bl.a. kunna utföra olika aktiviteter, ta fram vägledande dokument och tillsätta arbetsgrupper som tittar på särskilda frågor, t.ex. en viss bransch. En allmän inriktning antogs vid . Informella överläggningar mellan rådet, Europarlamentet och kommissionen har ägt rum . En kompromiss om förslaget har uppnåtts och antagande av rådet återstår. hölls överläggning med arbetsmarknadsutskottet. Samråd med ägde rum . 28.5Rådsrekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden Mot bakgrund av utvecklingen av långtidsarbetslösheten aviserade kommissionen i sitt arbetsprogram att den avsåg presentera ett initiativ för att främja långtidsarbetslösas integration och anställningsbarhet på arbetsmarknaden. Kommissionen presenterade därför förslag till rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (se faktapromemoria 2015/16:FPM8). Enligt kommissionen är syftet med förslaget att stödja och uppmärksamma medlemsstaterna i att hitta aktiva insatser som ökar övergångarna från långtidsarbetslöshet till sysselsättning. Särskilda mål är att öka andelen långtidsarbetslösa som får aktivt stöd, säkerställa kontinuitet och stärka samarbetet inom länderna mellan relevanta offentliga eller privata aktörer som svarar för aktiveringsstöd, förmåner och sociala tjänster. Ett mål är även att öka effektiviteten i de insatser som riktar sig till långtidsarbetslösa och till arbetsgivare. Vid nåddes en politisk överenskommelse om rådsrekommendationen. Information gavs till arbetsmarknadsutskottet och överläggning med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Förordning om europeiskt nätverk för presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna, det s.k. (se faktapromemoria 2013/14:153). är ett redan befintligt nätverk vars syfte är att främja fri rörlighet för arbetstagare inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Även deltar i samarbetet. I nätverket ingår bl.a. offentliga arbetsförmedlingar, fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Förslaget ersätter det regelverk som reglerar samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen inom . Regeringen anser att ett väl fungerande kan underlätta för den fria rörligheten av arbetstagare inom . Regeringen stöder också syftet med förslaget att inom detta område tillhandahålla en gemensam ram för fördjupat samarbete mellan medlemsstaternas arbetsförmedlingar och kommissionen. Vid antogs en allmän inriktning om förslaget och överläggningar mellan rådet, Europarlamentet och kommissionen ägde rum . Samråd med ägde rum . 28.7Fond för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Fonden innebär bistånd i form av åtgärder för social delaktighet i syfte att se till att personer som har det sämst ställt integreras i samhället. Fonden ska användas för att komplettera nationella strategier för hållbar fattigdomsbekämpning och social delaktighet. I är målgruppen personer som vistas i landet och som normalt sett inte har rätt till annat stöd än akut nödbistånd från . har valt ett program som innebär icke-materiellt stöd.