prop · H4031d4 · 2016-09-20 00:00:00 — Skatt, tull och 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Skatt, tull och exekution ............................................................................................. Mål för utgiftsområdet ............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Mål för skatt ............................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution.......... Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull Eftersträvade skatteintäkter och avgifter säkerställs................................ Användning av e-tjänster och enkelt att göra rätt.................................... Kontroll, rättssäkerhet och enhetlighet.................................................... Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet.................... Förtroende för verksamhet ................................................ Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 .................. Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs....................... Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet ........................ Förtroende för verksamhet .................................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 ....................... Upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning.... Förtroende för verksamhet .......................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar ........................................................... Diagram 3.2 Ärendevolym i folkbokföringsverksamheten ........................................... Totala utgifter fördelat på verksamhet ...................................................... Samhällsnytta av beslagtagen narkotika .................................................... Inkomna ansökningar om skuldsanering .................................................. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt tabell 1:1. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerade med huvuduppgifterna finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer arbetet med huvuduppgifterna exempelvis folkbokföring, id-kort, fastighetstaxering, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive huvuduppgift. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka i övervaknings- och kontrollverksamheten och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. I budgetpropositionen beräknades utgiftsområdet att öka med . föreslås utgiftsområdet öka med . Huvudskälen till att utgiftsområdet ökar med mer än vad som tidigare beräknats är dels nya förslag om ca , dels att pris- och löneuppräkningen nu är högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Pris- och löneomräkningen uppgår till sammanlagt . föreslagna och aviserade anslagsförändringar Regeringen föreslår att arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden intensifieras. anslag ökas därför tillfälligt med 2017, 2018, 2019 respektive 2020. Regeringen föreslår i utg. omr. 22 avsnitt 4.5.1 en reform som innebär att vissa nationella digitala tjänster och nationella digitala grunddata ska finansieras gemensamt i staten. Därför minskas utgiftsområdets anslag varaktigt med ca . ansvarar för den nationella digitala tjänsten Mina meddelanden och därför föreslås att myndighetens anslag ökas varaktigt med . beräknas anslaget ökas varaktigt med ytterligare . ansvarar även för viss nationell digital grunddata (t.ex. databasen med folkbokföringsuppgifter). därför att anslaget ökas varaktigt med ytterligare för att tillhandahålla grunddata åt andra statliga myndigheter. Regeringen föreslår i propositionen En ny lag om personnamn (prop. 2015/16:180) att ska bli ensam namnmyndighet. För att finansiera kostnader för bl.a. utveckling av it-system föreslår regeringen att överförs engångsvis 2017 till anslaget från utg.omr. 4 Rättsväsendet, anslag 1:6 Kriminalvården. beslutade och aviserade anslagsförändringar I budgetpropositionen tillfördes en förstärkning för att bl.a. förstärka arbetet med att skydda den svenska skattebasen. ca till anslaget som tillfälligt finansierade viss verksamhet vid och . föreslogs i budgetpropositionen en varaktig ökning till följd av bl.a. ändrade skuldsaneringsregler för sättning för företagare tillförs anslaget planenligt en tillfällig ökning . uppgår dessa medel till . I budgetpropositionen tillfördes tillfälliga medel för arbete med införande av unionstullkodexen. minskas dessa medel med och uppgår därmed till . upphör dessa tillfälliga medel. Tabell 2.3 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdets utgifter utgörs i huvudsak av verksamhetsutgifter. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SkU1, rskr. 2008/09:87). En övergripande resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. En detaljerad resultatredovisning och bedömning följer under delområdena skatt, tull respektive exekution. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En utgångspunkt är att bedömningsgrunder snarare än resultatindikatorer har använts för att analysera och bedöma utvecklingen. Detta då det är förknippat med stora osäkerheter att isolera enskilda företeelser som förklaringar till en förändring. Även om indikatorerna inte ger någon 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet har utvecklats. På grund av myndigheternas olika karaktär och verksamheternas omfattning presenteras indikatorerna och bedömningsgrunderna i sitt sammanhang för respektive delområde. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som används för samlad analys och slutsatser för utgiftsområdet är –total uppbörd och indrivet belopp, –uppbördsförlustens storlek, –skattefelets utveckling, –brottsbekämpande insatser, –enkelt att nå myndigheterna, –svenskt kvalitetsindex ranking, och –uttalande från . Resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna presenteras i sitt sammanhang under delområdena skatt, tull respektive exekution. Där återfinns en mer detaljerad resultatredovisning, analys och bedömning av resultatet. Regeringens samlade bedömning är att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Respektive myndighet har tagit in skatt, tull och avgifter samt drivit in skulder till staten på ett för samhället effektivt sätt. De informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder som har genomförts av myndigheterna bedöms ha bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Det är dock otillfredsställande att skattefelets utveckling och storlek inte kan bedömas tydligare. Inom utgiftsområdet är användningen av digitala lösningar hög, vilket har bidragit till ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Vidare innebär användning av digitala lösningar att det 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 blir enklare för medborgare och företag att fullfölja sina skyldigheter. Gemensamt för , och är fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Regeringens bedömning är att verksamheten inom utgiftsområdet har bidragit till arbetet mot att samhällssystemen utnyttjas på icke avsett sätt. Samtliga myndigheter deltar utifrån sina respektive ansvarsområden i arbetet mot organiserad brottslighet. har , och bidragit i det gemensamma samverkansarbetet bl.a. genom att återta brottsvinster utifrån den strategi som togs fram 2014. Regeringens samlade bedömning är att insatserna för att bekämpa brottslighet är av stor betydelse och att det bidrar till ett välfungerande samhälle. Regelbundna undersökningar visar att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt. Regeringen gör bedömningen att samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna. har granskat myndigheternas årsredovisningar och dessa har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Regeringen understryker vikten av att de som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i allt arbete som bedrivs i myndigheterna i syfte att bidra till att jämställdhetspolitikens mål uppnås. Regeringen anser att de regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. För att stärka legitimiteten ska dessa vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som ska tillämpa reglerna. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att säkerställa uppbörden och intäkterna samt motverka fel och fusk. Myndigheterna ska bidra med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, med beaktande av behovet av kontrollmöjligheter. Kontroller och sanktioner syftar till att förstärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Regeringen betonar att det är viktigt att arbeta mot att samhällsystemen utnyttjas på icke avsett sätt. Myndigheterna ska utifrån sina respektive kompetensområden fortsätta att delta i arbetet mot organiserad brottslighet. Regeringen bedömer att fortsatta förändringar och effektiviseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av digitala tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Myndigheternas utveckling ska förbättra servicen till medborgare och företag och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. Regeringen kommer att genomföra en reform för att utveckla moderna beredskapsjobb i staten (se utg.omr. 14 avsnitt 4.7). Jobb med lägre kvalifikationskrav och goda arbetsvillkor är en viktig väg in på arbetsmarknaden. De moderna beredskapsjobben kan ge arbetslivserfarenhet och därigenom möjlighet till framtida arbete. Utgiftsområdets myndigheter ska bidra genom att skapa jobb med lägre kvalifikationskrav och goda arbetsvillkor som ger arbetslivserfarenhet och lön inom sina respektive verksamheter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, –brottslighet inom skatteområdet förebyggs och bekämpas, och –medborgare och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde skatt görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. 3.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer används i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . Några av indikatorerna har även använts för den samlade analysen för utgiftsområdets utveckling i avsnitt 2 Skatt tull och exekution. Dessa har markerats inom parentes (UO). används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde skatt. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs på ett rättssäkert och effektivt sätt är –total uppbörd (UO), –uppbördsförlustens storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –användning av digitala tjänster och enkelt att göra rätt, –andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att göra rätt för sig avseende skatter, –antal revisioner, –andel revisioner som resulterar i ändring, –antal rättsliga externa ställningstaganden, och –andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet är –antal beslutade brottsanmälningar antal inkomna brottsutredningar, –antal avslutade brottsutredningar, och –antal beslag. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för arbetet med god registerkvalitet för att bidra till ett väl fungerande samhälle är –antal kontroller avseende bosättning i folkbokföringsregistret. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är –enkelt att nå myndigheten (UO), –andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att få information av , –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), och –andel medborgare och företag som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning (anslag), –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, och –uttalande från (). Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs fastställer och redovisar den stora merparten av de skatter som betalas i . betalades det in i skatt. Det är en ökning jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden ca högre än 2014. Uppbördens sammansättning framgår av diagram 3.1. Tabell 3.1 Eftersträvade skatteintäkter och avgifter säkerställs Uppbörd, brutto (mdkr) Uppbörd, netto (mdkr) Uppbördsförlusten (%) Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar Uppbördens förändring beror främst på förhållanden som ligger utanför inflytande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Störst förändring jämfört med uppvisar mervärdesskatt som ökat med . är beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import, vilket totala ökning om ca . som inte har betalats till , uppgick uppbördsförlusterna beror i hög grad på konjunktursvängningar och andra externa förhållanden. Trots detta kan noteras att nivån är lägre än genomsnittet om och att nivån är mycket lägre än det internationella genomsnittet. I in 2014 var genomsnittet för de länder som deltog i undersökningen . lyfter fram att ett framgångsrikt arbete inom borgenärsområdet och att betalningsperspektivet allmänt har förstärkts vid hantering av skatteärenden bidrar till låga uppbördsförluster. Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. bedömer att åtgärderna mot identifierade risker på ett tillfredsställande sätt har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort skattefelet skulle ha varit utan åtgärderna. Drygt hälften av myndighetens totala tid avsåg åtgärder med 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 fokus på att minska skattefelet. Av avsåg kontroll, vägledning, strukturutveckling och attitydpåverkan. Jämfört med 2014 innebär det att det har skett en liten förskjutning från kontroll till vägledning och strukturutveckling. För att begränsa skattefelet måste därutöver vissa grundläggande funktioner i myndigheten hålla hög kvalitet. Det handlar t.ex. om effektiv ärendehantering, väl fungerande it-system och god registerkvalitet. För att få tydligare uttalanden om skattefelets utveckling har regeringen angett i regleringsbrev att myndigheten utöver beskrivning av åtgärder för att minska skattefelet ska bedöma i vilken grad skattefelet har förändrats. Av redovisning avseende skattefelets utveckling går att utläsa att indikatorerna som rör förutsättningarna att göra rätt i huvudsak har utvecklats i positiv riktning . Det har fortsatt varit en huvudinriktning inom skatteverksamheten att förenkla och underlätta så att medborgare och företag gör Tabell 3.2 Användning av e-tjänster och enkelt att göra rätt En ökad användning av digitala tjänster bidrar till detta. har myndigheten fortsatt att utveckla de digitala tjänsterna såväl inom myndigheten som gemensamt med andra inom den statliga förvaltningen. Det handlar både om nya tjänster och att förbättra befintliga. Samtliga indikatorer som mäter användningen av e-tjänster visar positiv utveckling och antalet rättelser av formella fel minskar. Däremot bedömer , utifrån svar i attitydundersökningarna, att upplevd risk för upptäckt, motivation och social tillit var ungefär oförändrade . Även felutrymmet bedöms oförändrat utifrån indikatorn andel förifyllda inkomstdeklarationer utan ändring. inledde slumpvisa skattekontroller i syfte att förbättra underlaget för bedömningen av skattefelet så att det blir möjligt att med ökad precision göra uttalanden om skattefelets utveckling. Resultat och slutsatser från de slumpvisa kontrollerna kommer att presenteras löpande . Samlade slutsatser av arbetet kommer att presenteras först . Andel privatpersoner utan näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt Andel privatpersoner med näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt som lämnade skattedeklaration (mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter) elektroniskt Andel förifyllda inkomstdeklarationer utan ändring Formella fel av det totala antalet grundbeslut mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter Andel medborgare som instämmer i att det är enkelt att deklarera som instämmer i att det är enkelt för företag att lämna uppgifter om olika skatter Ärendevolymerna inom beskattningsverksamheten ökade 2015 och främsta orsaken var fler registrerade för mervärdesskatt och arbetsgivare. Antalet inkomna ärenden för ROT- och RUT-avdrag har ökat med 500 000 ärenden, ökningen är respektive jämfört med . Det nya lagkravet om att begäran om utbetalning enbart kan göras elektroniskt har dock inneburit väsentligt kortare genomströmningstider. Ansökan via e-tjänst hanteras på drygt och pappersansökan på Lagkravet om elektronisk ansökan har tagits väl emot av företagen och dispensreglerna har använts i liten utsträckning. Antalet inkomna självrättelser har minskat, vilket var enligt förväntningarna om att de som har haft större belopp att redovisa redan har lämnat in självrättelser. Beslutat belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands var . Självrättelser har därmed inneburit tillkommande skatt om ca –2015. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 3.3 Kontroll, rättssäkerhet och enhetlighet Beslutade belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands (mnkr) Andel revisioner som resulterar i ändring (%) Antal tillfällen begärt information från andra länder – varav tillfällen informationsutbytesavtal tillämpades Rättsliga externa ställningstaganden (antal) Andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring (%) Den totala nedlagda tiden inom beskattningsområdet har ökat och den största ökningen avsåg kontrollverksamheten. Kontrollerna ska ske mot områden där risken för skattefel är högst. Det breda arbetet mot fel och fusk i företag har varit fortsatt prioriterat . Vidare har arbetet varit inriktat mot skatteundandragande och att stoppa allvarligt fusk, vilket har innefattat även kompetens- och metodutveckling. Antalet revisioner har ökat något men är fortsatt lägre än jämfört med . Kontrollverksamheten innefattar andra utredningsformer än revisioner och eftersträvar att använda den mest effektiva formen i det enskilda ärendet. Det har inneburit en förskjutning från revisioner till skrivbordskontroller och att det genomförs färre tillsynsbesök av kassaregister och personalliggare. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera skatteplaneringen inom välfärdssektorn samt att särskilt granska företag inom välfärdssektorerna. har redovisat uppdraget i två rapporter (Fi2015/03932/S3, Fi2016/00810/S3). Den skatteplanering som har identifierat för sker genom räntor på externa lån, koncernbidrag, utdelningar till fysiska personer och fysiska personers försäljningar av aktier i fåmansaktiebolag. Enligt rapporter förekommer i princip inte längre skatteplanering med interna räntor sedan nya begränsningsregler för ränteavdrag infördes , däremot har planeringen med externa räntor ökat. Sammantaget har dock skatteplaneringen med räntor minskat väsentligt jämfört med kartläggning av beskattningsåren 2009 och 2010. I en globaliserad ekonomi är internationellt samarbete viktigt för att identifiera och utreda internationellt skattefusk och hitta inkomster som dolts i utlandet. använder i allt högre utsträckning informationsutbytesavtal och samarbetar nära med flera länder för att spåra tillgångar utomlands. Rättsliga ställningstaganden är ett verktyg som använder för att säkerställa att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. Fram har ca 1 500 rättsliga ställningstaganden publicerats.