prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Det sista läsåret med bidrag är 2015/16, vilket innebär att de sista som fullgör matematiklyftet gör detta . Då kommer drygt 37 000, , av alla matematiklärare runt om i landet ha deltagit i satsningen. aviserats för Matematik- lyftet . sökte fler personer asyl i än . Av dem som sökte asyl var ca 34 000 barn i åldrarna 6–. Ungefär hälften av de asylsökande i denna åldersgrupp var ensamkommande barn, dvs. asylsökande under utan vårdnadshavare. Den stora ökningen av antalet nyanlända elever innebär för många skolor stora utmaningar i arbetet med att ge alla elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. En särskild utmaning är den generella bristen på lärare och annan personal inom skolväsendet. Till följd av att mottagandet av asylsökande familjer och asylsökande ensamkommande barn har varit ojämnt fördelat mellan landets kom- muner, finns det stora skillnader mellan såväl kommuner som skolor. vidtog regeringen flera åtgärder i syfte att stärka huvudmännens kapacitet att ta emot nyanlända elever och öka huvudmännens förutsättningar att ge dem en god skolgång. Uppdrag till att genomföra insatser fick 2015 i uppdrag att genomföra insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2015/03356/S). Målet är att förbättra elevernas förutsättningar för goda kunskapsresultat inom och motsvarande skolformer samt gymnasie- skolans introduktionsprogram. Målgrupper för de olika insatserna är huvud- män, rektorer, lärare i alla ämnen, modersmåls- lärare, studiehandledare på modersmålet samt annan personal inom och mot- svarande skolformer samt gymnasieskolans introduktionsprogram. planerade och påbörjade Skol- verket insatser riktade till samtliga nivåer i styrkedjan inom ett antal centrala områden. Det handlar bl.a. om systematiskt kvalitetsarbete, organisering och genomförande av mottagande av nyanlända elever, utbildning för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, språkutvecklande ämnesundervisning, svenska som andraspråk, studiehandledning på 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 modersmålet, undervisning på modersmål, studie- och yrkesvägledning och elevhälsa. Insatserna är både generella och riktade, utifrån huvudmännens olika förutsättningar och behov. De generella insatserna riktar sig till samtliga huvudmän och skolor. Syftet är att insatserna ska bidra till minskade skillnader i kunskaps- resultat mellan nyanlända elever, elever med annat modersmål än svenska och andra elev- grupper. Insatserna handlar om kompetens- utveckling, implementering av allmänna råd och olika former av stödmaterial, webbtjänster, målgruppsanpassade informations- insatser och dialog med huvudmän. De riktade insatserna vänder sig till de huvudmän som bedöms vara i störst behov av stöd. Syftet är att höja nivån där behovet är som störst och i förlängningen att öka likvärdigheten i utbildningen. Insatserna omfattar nuläges- och behovsanalys, åtgärdsplan och stöd från Skol- verket. De riktade insatserna handlar om att ge organisationsstöd utifrån ett systematiskt kvalitetsarbete. Extra resurser till kommunerna De 46 kommuner som tagit emot störst andel nyanlända barn och ungdomar tilldelades 2015 för att stötta utbild- ningsverksamheten i kommunen. Regeringen har även initierat ett resurstillskott om totalt till kommuner, landsting och civilsamhället som avses användas (prop. 2015/16:47 Extra ändringsbudget ), vilket också kan användas för att upprätthålla och förbättra mottagandet av nyanlända barn och elever. Regeringen har även genomfört en höjning av skolschablonen för asylsökande . Detta ökar kommunernas möjligheter att ge praktiskt stöd i anslutning till mottagande av nyanlända. Utökad undervisningstid i svenska En fyraårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i grund- skolan har pågått . Statsbidrag utgår till huvudmän för skolor med elever i årskurs 1– 9 som får undervisning i svenska/svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. För att öka nyttjandegraden av bidraget ändrades 2015 regleringen så att bidrag även kan sökas för elever i förberedelseklass och att undervisningen även kan ges av icke behöriga 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 deltog 80 huvudmän för sammanlagt 3 691 elever. Enligt anser de medverkande skolorna att satsningen ökar de nyanlända elevernas chanser att nå målen. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) svarar för statens samlade stöd i special- pedagogiska frågor. I detta ingår bl.a. att vid förfrågan erbjuda specialpedagogisk rådgivning, anordna och medverka i kompetensutveckling samt sammanställa och sprida kunskap och resultat av forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. deltog ca 29 600 personer i kurser och kompetens- utveckling som myndigheten medverkat i eller anordnat. Vidare genomförde myndigheten drygt 3 900 rådgivningsuppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd, vilket är en markant ökning jämfört med . De totala kostnaderna för verksamhets- området specialpedagogiskt stöd uppgick till , vilket motsvarar kostnaden föregående år. genom- förde SPSM en enkätundersökning av kund- nyttan med rådgivningsuppdragen. Av de svarande skolhuvudmännen instämde till stor del eller helt i påståendet ”Stödet bidrog till att undervisningen i högre utsträckning ger eleven eller eleverna med funktionsnedsättning möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar.” omfattar satsningen på förskoleklassen och årskurserna 1–9 i . Satsningen syftar till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. För ändamålet fördelade , som avsatts under utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Allt fler elever omfattas av Skapande skola och konstaterar att skolhuvud- männens kontakter med kulturlivet blir allt mer etablerade och strukturen för arbetet bättre. Efter förslag i propositionen Vårändrings- budget samt i budgetpropositionen har beslutat att öka bidraget till med –2016 för att användas till verksamhet i förskolan. –2018 beräknar regeringen till satsningen. Detta har lett till att 17 kommuner, där tillgången till professionell kulturverksamhet bedöms vara låg, har getts möjlighet att ansöka om bidrag för att turnerande grupper inom teater, musik, dans och cirkus ska genomföra aktiviteter i förskolan. konstaterar att tillgången till konst och kultur varierar i landet och har därför i sin bidragsgivning prioriterat kommuner med långa geografiska avstånd till kultur. Myndig- heten har också uttryckt önskemål om att prioritera skolor med en stor andel nyanlända elever eftersom kultur och konst kan vara ett sätt att öppna upp för kommunikation och lyfta fram elevers olika resurser. har i uppdrag att underhålla webbplatsen Tema Modersmål. I sitt arbete med webbplatsen ska särskilt sträva efter att stödja de nationella minoriteterna. Alla nationella minoritetsspråk, finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska, finns nu representerade på webbplatsen inklusive fem romska och tre samiska språkvarieteter. Skol- verket har på regeringens uppdrag ansvarat för utveckling och produktion av läromedel på samtliga nationella minoritets- språk. Sammanlagt har ca anvisats . Arbetet har skett i samverkan med de olika nationella minoritets- grupperna. fick ett uppdrag att stödja utveckling och produktion av lärverktyg på de nationella minoritetsspråken. trädde ändringar i skollagen (2010:800) i kraft som utökar rätten till modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna (prop. 2013/4:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Ändringarna innebär att det inte längre ställs krav på att en vårdnadshavare ska ha språket som modersmål eller på att eleven ska ha grund- läggande kunskaper i språket för att en elev ska få modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. beslutade regeringen med anledning av de ovan nämnda ändringarna i skollagen om kursplaner för de nationella minoritetsspråken finska, chib, meänkieli och jiddisch. Dessa nationella minoritetsspråk ska därmed även kunna läsas som nybörjarspråk i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. har genomfört en granskning av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken i (rapport 2012:2). Rapporten visar att många kommuner har bristfälliga kunskaper om de rättigheter till modersmål som elever som tillhör en nationell minoritet har. Dessutom påtalar rapporten att det kan vara svårt att hitta lärare i nationella minoritetsspråk. En motsvarande granskning har genomförts i gymnasieskolan som visar på liknande resultat (dnr 401-2012:5910). har med anledning av detta fått i uppdrag att genomföra insatser för att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK, A2014/03289/DISK). Uppdraget innebar att i första hand skulle prioritera tillgången på lärare i samiska och meänkieli inom förvaltningsområdet för respek- tive språk, i andra hand lärare i finska inom förvaltningsområdet för finska. Detta uppdrag förlängdes och ska slutredovisas . Sameskolstyrelsen är en förvaltningsmyndighet (styrelse) för de statliga sameskolorna och därtill hörande verksamhet, vilket regleras i sameskol- förordningen (1995:205). Sameskolstyrelsen utses av för en bestämd tid och består av fem ledamöter, varav en ordförande respektive en vice ordförande. Sameskol- styrelsens nuvarande sammansättning är tre män och två kvinnor. Sameskolstyrelsen ansvarar för att ge samers barn en utbildning med samisk inriktning vilket innefattar förskoleklass, skola och fritidshem. Sameskolstyrelsen får också, efter avtal med en kommun, erbjuda förskola där verksamheten, helt eller delvis, genomförs på samiska. Utöver förskole- och skoluppdraget ska Sameskol- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 styrelsen producera läromedel i tre olika samiska språkvarieteter. Sameskolstyrelsen ska också utveckla den integrerade samiska undervisningen som bedrivs i i olika kommuner i . Sameskolstyrelsen har påbörjat ett arbete med att erbjuda samiska elever i samiska genom fjärrundervisning. Vid slutet av uppgick antalet som omfattades av fjärr- undervisningen till ca 100 elever. Främjande av jämställdhet i skolväsendet genomförs ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndig- heter (JiM) där dessa ska bedriva ett utvecklings- arbete i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. (U2015/04713/S) och Statens skol- inspektion (U2015/05266/GV) redovisade sina planer för hur respektive myndighet avser fortsätta arbetet med jämställd- hetsintegrering . Båda myndig- heterna pekar i sina rapporter på de styrkor som finns i svensk skola när det gäller jämställdhet men för också fram de utmaningar som skolväsendet fortsatt står inför. för bl.a. fram de sexuella trakasserier och kränk- ningar som drabbar flickor, skillnaderna i skol- resultat mellan pojkar som grupp och flickor som grupp, att antipluggkultur och maskulini- tetsnormer hänger ihop och påverkar elevers hälsa och studieresultat, att flickor har sämre psykosocial hälsa än pojkar samt de köns- stereotypa studie- och yrkesval som flickor och pojkar gör. Även i betänkandet Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86), som lämnades till regeringen , beskrivs de utmaningar som finns, framför allt i form av könssegregerade utbild- ningsval och betygsskillnader mellan könen. I betänkandet understryks också betydelsen av lika möjligheter och villkor i fråga om utbildning för det jämställdhetspolitiska målet, framför allt delmålet om ekonomisk jämställdhet, men även utbildningens egenvärde. Också skolans roll och påverkan på både flickors och pojkars uppfatt- ningar och föreställningar om kön förs fram. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 redovisade upp- draget att följa upp it-användning och it- kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning (U2016/01708/S). Myndigheten har tidigare genomfört motsvarande uppföljningar 2008– 2009 och 2012. Den senaste rapporten visar att tillgången till it i form av datorer och surfplattor förbättrats för såväl barn och elever som lärare. It används också allt oftare i skolan, både av elever och av lärare. Användning av it på lektionerna har ökat i alla ämnen men är dock fortsatt låg i exempelvis matematik. Generellt ökar dock inte elevernas självupplevda it- kompetens i samma utsträckning som använd- ningen, utan ligger kvar på en ganska god nivå. I förskolan ökar också användningen av it och barnen använder dator eller surfplatta allt oftare på egen hand och förskolepersonalen använder oftare dator eller surfplatta i barngruppen. Även om tillgången till digitala verktyg har ökat påpekar att den är ojämnt fördelad. Detsamma gäller användningen av digitala verktyg. En majoritet av lärare i skolan och personal i förskolan upplever att de har en bra it- kompetens men uttrycker generellt ett fortsatt stort kompetensutvecklingsbehov inom flera it- relaterade områden, framför allt när det gäller förebyggande av kränkningar på nätet, it som pedagogiskt verktyg, att hantera ljud och bild, säker användning av internet, programmering samt lag och rätt på internet. Andelen rektorer som uppger att de har tillräcklig kompetens för att leda skolans it-strategiska arbete har ökat något men är det en stor andel som uppger att de inte har tillräcklig kompetens för detta arbete, detsamma gäller för förskolechefer. framför också att det finns ett stort behov av it-support och ett pedagogiskt it-stöd. har genomfört en egeninitierad organisationsöversyn med förändringar som trädde i kraft . Den nya organisationen syftar, enligt års- redovisning , till att ge bättre förutsätt- ningar för styrning, stöd och samarbete. Det är ännu för tidigt att bedöma om organisations- förändringen har inneburit några konsekvenser när det exempelvis gäller hur regeringsuppdrag hanteras av myndigheten. har en omfattande verksamhet med över 100 regeringsuppdrag. har myndigheten också fått de bredare uppdragen Nationella skolutvecklingsprogram och Sam- verkan för bästa skola. I den senare satsningen har träffat överenskommelser med huvudmän som innebär att det nu pågår ett arbete där arbetar med stöd och insatser på lokal nivå och efter huvudmännens behov. har arbetat vidare med att förbättra processerna när det gäller handläggningen av legitimationsärenden för lärare och förskollärare. understiger den genom- snittliga handläggningstiden , vilket är den gräns som anges i författning. Undan- tagna är dock ärenden som avser lärare med utländsk utbildning, där handläggningstiden i stället uppgår till . har genomfört flera insatser när det gäller nyanlända elever, bl.a. inom Samverkan för bästa skola, men också i form av andra mer generella insatser. Exempelvis har en särskild telefonlinje öppnats inom upplysningstjänsten. Statskontorets myndighetsanalys av Skol- verket (rapport 2015:16) visade på en rad utvecklingsområden, bl.a. i fråga om den finan- siella styrningen. Det konstateras bl.a. att förvaltningsanslag endast täcker cirka en tredjedel av verksamhetskostnaderna. Statskontoret menade överlag att styrningen av har försämrat möjlig- heter att använda medlen effektivt. () fick i uppdrag att se över omfattning, inriktning och detaljeringsgrad när det gäller den finansiella styrningen av . En myndig- hets samtliga utgifter för verksamheten, inklu- sive utgifter för hantering av utbetalningar av transfereringar, ska normalt belasta myndig- hetens förvaltningsanslag. Sakanslag ska normalt inte användas för att finansiera förvaltnings- utgifter. ESV:s bedömning (U2016/00388/S) var att och regeringen i sin finansiella styrning av gör avsteg från denna praxis. Den nuvarande finansiella styrningen medför, enligt ESV, att möjligheter att lösa sina uppgifter för att nå de efterfrågade resultaten på det sätt som verket bedömer vara mest effektivt är satta ur spel. ESV föreslog därför att förvaltningsutgifterna ska samlas på ett och samma anslag, på förvaltningsanslag. Mot bakgrund av detta har regeringen vidtagit åtgärder som innebär att styrningen förändrats. Det gäller förtydligande av regleringsbrevet, att uppdrags utformning övervägs noga t.ex. vad gäller detaljeringsgrad och att myndighetens förvaltningsutgifter i denna proposition i större utsträckning föreslås samlas på ett anslag (se avsnitt 10). ska verka för att alla elever ska få tillgång till en god utbildning i en trygg miljö. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att myndigheten gör en mycket bra insats för att främja förutsättningar för utvecklingen mot större kvalitetsmedvetande i skolorna och bättre verksamheter och resultat för barn och elever. har myndig- heten implementerat en ny tillsynsmodell för att kunna fokusera på de skolor som har störst utvecklingsbehov. berördes av grund- och gymnasieskolorna direkt av Skolinspektionens verksamhet. Sammanlagt har Skolinspektionen fattat nästan 8 800 beslut. Totalt har Skolinspektionen fattat 775 skolbeslut och 635 beslut på huvudmanna- nivå vilket jämfört är fler beslut för huvudmän, men färre tillsynsbeslut för skolenheter. Detta beror på den förändrade tillsynsmodellen där samtliga huvudmän ska omfattas av tillsyn medan urvalet av skolenheter är tydligare differentierat än tidigare utifrån en risk- och väsentlighets- analys. Tillsyn genomförs dock på samtliga fristående skolenheter genom att varje enhet besöks. Vidare fattade myndigheten (inklusive Barn- och elevombudet, ) 4 193 beslut avseende anmälningsärenden om missförhållanden. Av de ärenden som gick till beslut efter fullständig utredning ledde till att Skol- inspektionen riktade kritik mot huvudmannen. Den vanligaste anmälningsgrunden var även 2015 kränkande behandling. Andra vanliga anmälningsgrunder var upplevda brister i särskilt stöd och elevens rätt till utbildning. Skolinspektionen genomförde två flygande inspektioner där myndigheten granskar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 en avgränsad del av verksamheten på många skolenheter . Den första avsåg skol- verksamheten på 24 av Statens institutions- styrelses (SiS) särskilda ungdomshem. Den andra flygande inspektionen avsåg gruppstorlek, personaltäthet och trygghet för små barn i förskolan. Två riktade tillsyner har också avslutats . Den ena rör utbildningen för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. Den andra riktade tillsynen rör utbildningen för elever med romsk språk- och kulturbakgrund. har Skolinspektionen avslutat åtta kvalitetsgranskningar. avrapporte- rades två granskningar av undervisningen: Historia i samt Läs- och skriv- undervisning i . avrapporterades sex temagranskningar: Distansutbildning inom vuxen- utbildning, Elevhälsa, Gymnasiearbetet, Huvud- mannens styrning av , Studieavbrott på yrkesprogram i gymnasieskolan samt Under- visning i förskoleklass. Antalet ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skola var 279 , vilket är en minskning innan (2014 var det 377 och 2013 var det 416). Vidare fattades 66 beslut om betygsrätt för vuxenutbildning samt beslut om ett mindre antal andra ärenden. BEO är en del av Skolinspektionen men är självständig i sitt beslutsfattande. har BEO fattat totalt drygt 1 000 beslut (ca 900 ). startade sin verksamhet . Myndigheten ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet får goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av veten- skapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska även bidra till goda förutsätt- ningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. består av två beslutande organ, och det vetenskapliga rådet. Det vetenskapliga rådet ska bistå med att granska det vetenskapliga underlaget i myndig- hetens systematiska översikter samt besluta om 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fördelningen av de forskningsmedel som beslutar att utlysa. tillsattes det vetenskapliga rådet. En av huvud- uppgifter är att genomföra s.k. systematiska översikter. Institutet beslutade och att följande systematiska översikter ska genomföras: –Undervisning för att möta och ta tillvara elevers olikheter – klassrumsdialog i matematikundervisning med fokus på elevernas delaktighet och lärande. –Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, med fokus på flerspråkiga elever. –Formativ bedömning med fokus på feedback inom läs- och skrivutveckling. –It som pedagogiskt verktyg i matematik- undervisningen. –Undervisning om lässtrategier som ett arbetssätt för att främja elevers läs- förståelse. Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet, där alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Förskole- och grundskoleverksamhetens resultat och kostnader har i föreliggande avsnitt redovisats utifrån ett antal indikatorer och bedömningsgrunder. Den bild som de ger av måluppfyllelsen och som presenteras närmare nedan visar på fortsatta utmaningar inom svensk förskole- och grundskoleutbildning. Andelen inskrivna barn i förskolan är fortsatt stor. Föräldrar har i huvudsak en positiv bild av förskolan (, dnr 2015:3364). Den svenska förskolan är i mångt och mycket ett internationellt föredöme. Det finns dock fortsatt anledning att genomföra insatser för att öka likvärdigheten, höja personalens kompetens och för att säkerställa att verksamheten bedrivs enligt gällande styr- dokument. Forskning visar att förskolans och skolans kvalitet är beroende av lärares pedagogiska och ämnesspecifika kompetens och förmåga att skapa en dialog med barnen. skolverk, Perspektiv på barndom och barns lärande, 2010). De allra flesta sexåringar är inskrivna i en förskoleklass. Kunskapen om varför vissa barn inte deltar i förskoleklass är bristfällig. Det finns dock en risk att de barn som i störst uträckning behöver förskoleklassens verksamhet inte tar del av den. Förskoleklassen utgör en viktig brygga mellan förskolan och , en uppgift som tydliggjorts genom den nya läroplanen. Tidiga och väl utformade insatser i grund- skolan lägger en stabil grund för framtiden. Att varje elev tidigt tillägnar sig grundkunskaperna är viktigt för att eleverna ska klara sig även och för att de ska klara alla ämnen i och senare skolformer. Resultaten på de nationella proven i svenska och matematik i årskurs 3 var högre 2014/15 jämfört med då proven infördes /10. Det är dock bekymmersamt att nästan 3 av 10 elever inte når kravnivån på samtliga delprov i matematik och att 2 av 10 elever inte uppnår denna nivå inom svenska. Resultaten inom svenska som andra språk har dessutom försämrats. En större andel elever uppnår kravnivån i dessa ämnen på de nationella proven i årskurs 6 och 9 och det genomsnittliga meritvärdet i årskurs 9 har successivt ökat. har andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program minskat . Resultat från internationella studier, som är konstruerade för att mäta resultatutvecklingen , redovisades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 16) och först kommer de senaste interna- studierna som rör matematik, natur- vetenskap och läsförståelse att presenteras (TIMSS 2015 och 2015). I 2012 var de svenska resultaten signifikant lägre än OECD-genomsnittet inom såväl matematik och naturvetenskap som läsförståelse. Överlag kan det konstateras att svenska elever har haft en svag resultatutveckling under de senaste 10–15 åren. Mot bakgrund av detta har regeringen vidtagit åtgärder för att bryta utvecklingen. Elevers bakgrund fortsätter att ha stor betydelse för skolresultaten. Elever som invandrat har som grupp lägre meritvärde än övriga elever och för alla elever har föräldrarnas utbildningsbakgrund betydelse för i vilken grad gymnasiebehörighet uppnås. Detta visar att den svenska kompensa- toriska uppgift är för svag.