prop · H303100d4 · 2016-01-01 00:00:00 — KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 4Timlön enligt nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Låga räntor och svag krona har sänkt reporäntan successivt . Räntan var och sänktes till -0,. genomför också ett program för köp av statsobligationer. Åtgärderna har sammantaget medfört att penningpolitiken blivit mycket expansiv. Reporäntan förväntas ligga kvar på en låg nivå 2016, för att sedan stiga något 2017 (se tabell 3.5). Tabell 3.5 Räntor och växelkurser Procent och årsgenomsnitt om inte annat anges -0,3 -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX1 1Index, oktober 1992=100. Källor: och egna beräkningar. Räntan på svenska fem- och tioåriga statsobligationer har fallit något, delvis som ett resultat av den mer expansiva penningpolitiken. Den gradvisa återhämtningen i svensk ekonomi förväntas framöver att medföra långsamt stigande statsobligationsräntor. Makroekonomisk statistik och centralbankernas agerande, både i och i omvärlden, bidrog 2015 och under inledningen av 2016 till relativt stora rörelser i kronans växelkurs. Sänkningarna av reporäntan och statsobligationsköpen bedöms ha bidragit till en försvagning av kronan mot många valutor, medan en något högre inflation och BNP- tillväxt i än förväntat har haft en motverkande effekt. Kronan förväntas stärkas i långsam takt framöver. Till detta bidrar att har aviserat att den kan agera om en alltför stark kronförstärkning riskerar att bryta uppgången i inflationen. 3.3Utvecklingen 2018–2020 I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska utvecklingen –2020, antas att BNP-utveck- lingen på bestäms av utbudsfaktorer, såsom den potentiella produktiviteten och det potentiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Det antas också att inga nya tillfälliga ekonomiska störningar påverkar ekonomin, utöver de som redan är kända. Vidare antas att inga regeländringar görs som påverkar de offentliga utgifterna och inkomsterna, utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget . Mot bakgrund av regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020, som innebär att antalet kvinnor och män som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka, avser regeringen att presentera ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten. Sammantaget väntas potentiell BNP växa relativt snabbt 2018–2020 (se bilaga 1). Det beror främst på en snabb befolkningstillväxt, som höjer det potentiella antalet arbetade timmar genom att arbetskraftsutbudet ökar.9 Jämviktsarbetslösheten bedöms vara i stort sett oförändrad 2015– 2020 (se diagram 3.10). Det beror på flera motverkande faktorer. Det kommer in många 9 Denna bedömning bygger på en uppdatering av befolkningsprognosen som genomförts av och som beaktar prognos . nyanlända på arbetsmarknaden som i högre utsträckning än andra är arbetslösa, vilket höjer jämviktsarbetslösheten . avtar effekter av den utdragna lågkonjunkturen, s.k. persistenseffekter, som inneburit förhöjd långtidsarbetslöshet och därmed förlorat humankapital. Tillsammans med de av regeringen föreslagna och genomförda reformer bidrar det till att sänka jämviktsarbetslösheten. Diagram 3.10 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet Källor: och egna beräkningar. Den potentiella produktivitetstillväxten i näringslivet har varit förhållandevis långsam , delvis som en följd av den utdragna lågkonjunkturen. I takt med stigande efterfrågan, som gynnar produktivitetshöjande investeringar, bedöms tillväxten i näringslivets potentiella produktivitet successivt öka. Sammansättningseffekter från en större offentlig sektor gör emellertid att den potentiella produktiviteten i ekonomin som helhet växer långsammare 2016–2020 än vad den har gjort historiskt. Hur potentiell BNP beräknas är beskrivet i promemorian Metod för beräkning av potentiella variabler som publicerats på regeringens hemsida, . Regionala skillnader i BNP-tillväxten präglar omvärldsutvecklingen BNP-tillväxten i omvärlden –2020 kännetecknas av regionala skillnader. I euroområdet bedöms BNP-tillväxten bli jämförelsevis låg, i genomsnitt . En faktor som bidrar till att euroområdets tillväxt bedöms bli låg är en fortsatt anpassning av skuldsättningen bland hushåll och i offentliga sektorer i flera euroländer. BNP-tillväxten i bedöms avta något 2018–2020, men bli klart högre än i euroområdet (se tabell 3.6). Bland de framväxande ekonomierna förväntas den kinesiska BNP-tillväxten, som mattats av , stabiliseras på . huvudsakliga handelspartners tillväxt bedöms uppgå till 2018– 2020. Den svenska exporttillväxten väntas bli stark 2016 för att sedan mattas av . bedöms den åter öka, men trots detta bli lägre än genomsnittet 1993–2015. Högt resursutnyttjande i svensk ekonomi Resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, bedöms bli något ansträngt 2016–2018 (se tabell 3.6). BNP-tillväxten blir hög 2016, men bedöms därefter bromsa in. växer BNP med i genomsnitt . En bidragande faktor till detta är att den offentliga konsumtionen bedöms växa betydligt långsammare dessa år . Hushållens konsumtion väntas däremot växa i hög takt. Denna utveckling möjliggörs av en i utgångsläget hög sparkvot och av att de disponibla inkomsterna växer i jämförelsevis snabb takt. växer befolkningen snabbt och tillväxten i hushållens konsumtion per capita blir därför inte lika hög (se diagram 3.11). Diagram 3.11 Hushållens konsumtion och hushållens konsumtion per capita Hushållens konsumtion per capita Källor: och egna beräkningar. Bidraget till BNP-tillväxten från nettoexporten väntas bli något positivt 2019 och 2020 när exporttillväxten ökar. konjunkturell balans 2019 och därefter växer BNP i linje med den potentiella BNP-tillväxten. Eftersom potentiell BNP bedöms växa i snabb takt blir BNP-tillväxten betydligt högre 2020 jämfört med de föregående åren. Något högre arbetslöshet 2018–2020 Den snabba konjunkturuppgången bedöms leda till att företagen utnyttjar resurser i form av personal och maskiner i något högre utsträckning än normalt 2016. Året därpå väntas dock resursutnyttjandet inom företagen återgå till normala nivåer. Det medför att företagens behov av personal fortsätter att stiga snabbt och att sysselsättningen växer i hög takt 2017, trots att BNP-tillväxten mattas av. Ökningen i sysselsättningen överskrider ökningen i arbetskraften och arbetslösheten fortsätter därför minska . Sysselsättningstillväxten väntas bromsa in 2018 till följd av det något ansträngda resursutnyttjandet i ekonomin, vilket bidrar till en högre arbetslöshet. väntas också förhållandevis många nyanlända träda in på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att bli sysselsatta, vilket leder till att arbetslösheten blir högre. Sammantaget bedöms arbetslösheten stiga svagt 2018–2020 (se diagram 3.10), givet föreslagna och genomförda reformer. Sysselsättningstillväxten 2018–2020 bedöms sammantaget bli i linje med genomsnittet –2015. Befolkningen i åldern 15–ökar dock mer än sysselsättningen . Det får till följd att sysselsättningsgraden, andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–, minskar något. Ett högre resursutnyttjande ger större möjligheter för företagen att höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation. Kronan bedöms dock förstärkas något, vilket kan dämpa ökningstakten i importpriserna. Sammantaget bedöms KPIF nå 2018 och därefter stabiliseras på den nivån. antas höja reporäntan gradvis, med början 2017. Fortsatt låga styrräntor i omvärlden antas dock resultera i att reporäntan höjs i långsam takt. bedöms reporäntan uppgå till . Tabell 3.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX8 BNP världen, KIX-vägd10 Anm.: Försörjningsbalansen anges i fasta priser, referensår 2014. Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 5Procent av arbetskraften, 15–. 6Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 10BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. Källor: , , , och egna beräkningar. 3.4Risker och alternativa scenarier Prognoser över den ekonomiska utvecklingen omgärdas av osäkerhet som ökar med prognoshorisontens längd. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några av riskerna i prognosen. Stor osäkerhet omgärdar prognosen prognos över antalet asylsökande är mycket osäker. Hur många personer som söker asyl i beror både på utvecklingen i konfliktdrabbade områden och på beslut i såväl som på EU-nivå. Antalet asylsökande har betydelse för bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen. Antalet asylsökande ökade snabbt 2015 och förväntas, enligt , vara högt även . Det leder bl.a. till stora rekryteringsbehov i kommunsektorn, som redan har brist på personal. Huruvida kommunerna och landstingen i tillräcklig omfattning lyckas rekrytera personal kan påverka utvecklingen av den offentliga konsumtionen och arbetsmarknaden i prognosen (se vidare avsnitt 8.4). Bedömningen av arbetslösheten utgår från att ekonomin är i balans. Det betyder att arbetslösheten och jämviktsarbetslösheten är på samma nivå. Jämviktsarbetslösheten är svårbedömd, inte minst eftersom det är ett teoretiskt begrepp som inte går att observera med tillgänglig statistik. De reformer som regeringen har genomfört bedöms sammantaget sänka jämviktsarbetslösheten. Att fler nyanlända blir en del av arbetskraften innebär att jämviktsarbetslösheten ökar, eftersom personer med korta vistelsetider har en lägre sysselsättningsgrad. Osäkerheten kring storleken på reformeffekterna tillsammans med svårigheten att bedöma antalet asylsökande till gör därför att osäkerheten är särskilt stor när det gäller prognosen för hur arbetslösheten utvecklas till 2020. Arbetslösheten kan således bli lägre eller högre än enligt den bedömning som gjorts i denna prognos. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer att presentera ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten. Andra risker som påverkar prognosen över den ekonomiska utvecklingen är hushållens skuldsättning och bostadspriserna, som befinner sig på höga nivåer i ett historiskt perspektiv. Om priserna på bostäder skulle falla snabbt finns risk för negativa konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen. Kronans utveckling är ytterligare en risk i prognosen. Vid kraftig finansiell turbulens finns en betydande risk för stora rörelser i kronans växelkurs. Om marknaden, i ett sådant läge, bedömer svenska finansiella tillgångar som säkra, kan kronan förstärkas betydligt mer än vad som antas i prognosen. Det skulle påverka svensk konkurrenskraft negativt och därmed få negativa konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen. De internationella riskerna är betydande är en liten, öppen ekonomi, vilket innebär att utvecklingen i omvärlden alltid är en viktig förutsättning för svensk tillväxt. I likhet med är riskerna för utvecklingen av den internationella ekonomin betydande, och de bedöms dessutom ha ökat . Sammantaget är riskbilden något mer negativ jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Utvecklingen i de framväxande ekonomierna är en betydande risk. Bland annat kan tillväxten i bromsa in snabbare än väntat. Osäkerheten kring den kinesiska ekonomin har bidragit till kraftiga prisfall på råolja och andra råvaror. Flera framväxande ekonomier är beroende av exportinkomster från råvaruförsäljning och efterfrågan från . En med låga priser kan därför innebära svag tillväxt i dessa länder. En svagare efterfrågan från utgör dessutom en risk för avancerade ekonomier, eftersom efterfrågan i är en viktig drivkraft för den globala tillväxten. tilltog BNP-tillväxten i bl.a. , euroområdet och . Men /2016 har allt fler tecken på en avmattning i dessa ekonomier dykt upp. Framför allt syns det i en bred nedgång i förtroendeindikatorer för såväl tillverkningsindustrin som inhemska sektorer, inklusive konsumtion. Även utvecklingen i våra grannländer, som har stor betydelse för efterfrågan på svensk export, riskerar att bli svagare än i prognosen. kan drabbas hårdare av minskad efterfrågan från omvärlden och i kan inbromsningen bli tydligare om oljesektorns nedgång sprids till övriga delar av ekonomin. Den brittiska folkomröstningen om EU- medlemskapet utgör också en risk. Om det brittiska folket röstar för att lämna EU kan det leda till av finansiell oro medan en förhandling mellan EU och pågår om vilken formell handelsrelation som ska ersätta den nuvarande. Inget land har ännu lämnat EU och konsekvenserna av ett sådant beslut är därmed svåra att förutse. Det råder stor osäkerhet kring de realekonomiska effekterna för bl.a. handelsrelationer och finansmarknader i ett sådant scenario. Även den geopolitiska osäkerheten har ökat. Osäkerheten är kopplad till konflikter i och , med ett stort antal människor på flykt till och hot om terrorism. Om den geopolitiska utvecklingen förvärras kan återhämtningen i världsekonomin hämmas, vilket påverkar en liten och öppen ekonomi som den svenska. Den ekonomiska ojämlikheten i världen utgör också en risk som kan påverka den ekonomiska utvecklingen. I har den relativa fattigdomen ökat. Det finns forskning som visar ett samband mellan ekonomisk tillväxt och inkomstspridning. En större inkomstspridning har ett negativt samband med tillväxten på . Klimatförändringarna och klimatpolitiken kommer att påverka den globala ekonomin. Det finns risker kopplade till ett mer oförutsägbart väder och övergången till en mer fossilfri ekonomi kräver stora förändringar. stora finansiella sektor är mindre exponerad mot fossiltunga sektorer än den finansiella sektorn i många andra länder. är dock ett exportberoende land som påverkas av omvärlden. Den svenska ekonomin och den finansiella sektorn kommer därför att påverkas av klimatrelaterade risker framöver. har presenterat en analysrapport gällande sådana risker. En starkare utveckling är möjlig Sedan budgetpropositionen beslutades har utvecklingen i svensk ekonomi varit överraskande stark. Det är möjligt att utvecklingen kan fortsätta att överraska positivt. Om den globala tillväxtoron visar sig vara överdriven, och tillväxten i den globala handeln tilltar snabbare, kan det innebära en starkare exporttillväxt. Vidare är konsumtionstillväxten i relativt återhållen jämfört med den starka utvecklingen av hushållens disponibla inkomst, vilket gör det möjligt för hushållen att konsumera mer. Antalet asylsökande till har stor betydelse för den makroekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Utvecklingen påverkas bl.a. av att personer som varit i har en låg sysselsättningsgrad. Att de nyanländas kompetens och vilja att arbeta bättre tas tillvara och fler snabbare kan komma i arbete har stor betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden. Den ekonomiska politikens utformning har därför också stor betydelse för utfallet i form av sysselsättning och arbetslöshet. Tabell 3.7 Antalet asylsökande, inskrivna och nya uppehållstillstånd Prognos i denna proposition 1 Avser nya uppehållstillstånd från asylmottagning dvs. exklusive vidarebosättning och inresta anhöriga till f.d. asylsökande. I denna proposition baseras prognoserna på mellanscenario (se tabell 3.7). är bedömningar över antalet asylsökande till förknippade med betydande osäkerhet. Nedan beskrivs två alternativa scenarier för antalet asylsökande till , baserade på olika scenarier. Fler asylsökande 2016–2020 Detta alternativscenario beskriver effekterna av att antalet asylsökande följer högre scenario. I detta scenario antas att antalet asylsökande 2016 uppgår till 140 000 och till 105 000 personer 2017–2020 (se tabell 3.7). Antalet ensamkommande barn antas öka till 27 000 personer 2016, för att sedan uppgå till 20 000 personer . Det stora inflödet av asylsökande innebär att antalet inskrivna i mottagningssystem ökar till 244 000 och ligger kvar på 200 000 personer eller fler . Det innebär att antalet inskrivna är nästan 100 000 högre än i mellanscenariot 2018–2020. Eftersom kapacitet att avgöra ärenden är begränsad, förändras inte antalet hanterade asylärenden nämnvärt på kort sikt. blir dock antalet beviljade uppehållstillstånd högre än i mellanscenario. Ett ökat antal asylsökande påverkar konsumtionsutgifterna i staten och kommunsektorn. utgifter för främst boendeplatser ökar. I kommunerna blir behovet av bl.a. skola, socialtjänst och placeringar av ensamkommande barn större. Den offentliga konsumtionen växer i högre takt jämfört med prognosen i denna proposition. Det är särskilt tydligt 2017, då tillväxten i den offentliga konsumtionen blir högre. En högre offentlig konsumtionstillväxt gör att BNP växer i snabbare takt . En högre BNP-tillväxt bidrar till lägre arbetslöshet 2016 och 2017. Fler asylsökande, och därmed fler som får uppehållstillstånd, innebär också fler personer i arbetskraften. Det innebär att sysselsättningen och antalet arbetade timmar blir högre på . Därmed blir den svenska ekonomins potential, dvs. den produktion som kan uppnås när ekonomin är i ett balanserat konjunkturläge, något högre. När fler personer som varit i blir en del av arbetskraften bidrar det till en högre arbetslöshet, eftersom det tar tid för dem att bli sysselsatta. I detta scenario blir antalet personer som får uppehållstillstånd högre först –2020 jämfört med i mellanscenario. Eftersom det dessutom tar för nyanlända att komma in i arbetskraften påverkas inte arbetskraften eller arbetslösheten i någon större utsträckning . Arbetslösheten bedöms bli högre 2020 jämfört med prognosen i denna proposition (se tabell 3.8). Tabell 3.8 Makroekonomisk utveckling och finansiellt sparande Årlig procentuell förändring om inte annat anges -0,4 -0,7 -0,4 -0,5 -0,9 -0,7 -0,4 -0,4 -0,6 -0,4 215–, i procent av arbetskraften. 3I offentlig sektor. Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Ett större antal asylsökande 2016–2020 innebär att utgifterna för migration och integration blir högre. De statliga utgifterna för migration och integration bedöms 2016 bli högre jämfört med prognosen i denna proposition. Utgifterna ökar i takt med att antalet inskrivna i mottagningssystem stiger. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras successivt med 0,2–0,jämfört med prognosen. De högre utgifterna som följer av fler asylsökande vägs till viss del upp, dels av en större avräkning på biståndet, dels av att skatteintäkterna blir högre till följd av den högre ekonomiska aktiviteten. Färre asylsökande 2016–2020 Detta alternativscenario beskriver effekterna av att antalet asylsökande följer lägre scenario. I scenariot antas att antalet asylsökande 2016 uppgår till 70 000 för att därefter gradvis minska till 41 000 (se tabell 3.7). Antalet barn antas också sjunka, till närmare 6 000 . Trots en markant minskning av antalet asylsökande kommer antalet inskrivna i mottagningssystem att vara stort 2016 på grund av det stora antalet asylsökande som anlände . Antalet inskrivna minskar dock snabbare i detta alternativscenario och ligger vid slutet av 2019 på 61 000 personer, vilket ska jämföras med drygt 104 000 personer i mellanscenario. Antalet beviljade uppehållstillstånd minskar även kraftigt. Sammantaget beviljas 218 000 nya uppehållstillstånd 2016–2020, vilket ska jämföras med 326 000 enligt mellanscenario. Färre asylsökande minskar utgifter för boendeplatser. I kommunerna minskar främst utgifterna för att ta emot ensamkommande asylsökande barn. Detta medför att tillväxten i den offentliga konsumtionen i genomsnitt blir lägre 2016–2020 jämfört med den makroekonomiska prognosen i denna proposition. Färre asylsökande gör också att befolkningen växer i långsammare takt. Det innebär att arbetskraften och sysselsättningen på blir lägre. Färre sysselsatta och därigenom färre arbetade timmar medför en något lägre potentiell BNP. En lägre offentlig konsumtionstillväxt gör att BNP växer i långsammare takt och arbetslösheten blir något högre 2017 och 2018 (se tabell 3.8). Det mindre antalet personer som får uppehållstillstånd medför att antalet nyanlända som träder in på arbetsmarknaden blir färre. är minskningen av antalet beviljade uppehållstillstånd i detta scenario större än motsvarande ökning i alternativscenariot med fler asylsökande. Sammantaget medför det att det lägre antalet asylsökande får en tydlig effekt på arbetslösheten . Arbetslösheten bedöms bli lägre 2020 jämfört med prognosen i denna proposition. Till följd av att färre asylsökande antas komma till –2020 blir utgifterna för migration och integration lägre. bedöms utgifterna vara lägre än prognosen i denna proposition. I takt med att antalet inskriva i mottagningssystem minskar sjunker utgifterna ytterligare. De offentliga finanserna förstärks med som mest i detta alternativscenario jämfört med i prognosen. De lägre utgifter som följer av färre asylsökande motverkas av lägre skatteinkomster och en mindre avräkning på biståndet. Till följd av att avräkningen på biståndet beräknas variera kraftigt blir t.ex. skillnaden för det finansiella sparandet 2018 marginell, jämfört med prognosen i denna proposition. Utvecklingen i svensk ekonomi bedöms sammantaget bli starkare jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Sedan budgetpropositionen beslutades har nationalräkenskaperna publicerats. Starkare BNP-tillväxt och sysselsättning BNP-tillväxten bedöms bli väsentligt högre 2016 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 3.9). Den främsta anledningen till detta är en väsentligt högre tillväxt i fasta bruttoinvesteringar och den offentliga konsumtionen. Investeringsutvecklingen har i utgångsläget blivit starkare än förväntat i samtliga av ekonomins branscher. Framför allt på kort sikt bidrar det stora antalet asylsökande till en snabbt stigande offentlig konsumtion. Sysselsättningstillväxten har reviderats upp för prognosperioden –2019 (se tabell 3.9). Det förklaras av att produktionen sammantaget bedöms bli högre än vad som förväntades i budgetpropositionen. Även arbetskraften växer starkare till följd av en högre befolkningstillväxt. Det har medfört att arbetslösheten reviderats upp . Starkare konjunkturläge ger något högre inflation Konjunkturåterhämtningen bedöms ha gått snabbare 2015 än vad som bedömdes i budgetpropositionen. Sammantaget bedöms resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, nå balans (se tabell 3.9). Resursutnyttjandet väntas dessutom bli något mer ansträngt 2016– 2018 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Tabell 3.9 Jämförelse mellan regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (2,8) (2,8) (2,6) (2,4) (2,0) Potentiell BNP1,2 (1,8) (2,1) (2,2) (2,3) (2,2) -0,9 (-1,1) (-0,6) (0,0) (0,2) (0,0) (7,6) (7,1) (6,5) (6,2) (6,2) (1,3) (1,5) (1,4) (1,0) (0,5) (1,2) (1,5) (1,5) (1,1) (0,4) (2,5) (3,0) (3,2) (3,3) (3,4) (-0,1) (1,0) (1,9) (2,5) (3,1) (0,8) (1,6) (1,8) (1,9) (2,0) -0,3 -0,5 -0,3 (-0,3) (-0,4) (0,1) (0,8) (1,8) Anm.: Prognoserna är baserade på vid tillfället föreslagna och genomförda reformer. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. Energipriserna föll 2015, vilket har bidragit till att KPIF har reviderats ned (se tabell 3.9). Den högre efterfrågan bidrar till att KPIF blir marginellt högre 2018 och 2019. Prognosen för reporäntan har reviderats ned, främst på grund av att reporäntan är lägre i utgångsläget än vad som förväntades i bedömningen i budgetpropositionen . Potentiell BNP till baspris har reviderats upp med jämfört med bedömningen i budgetpropositionen.10 Både potentiell produktivitet och potentiellt antal arbetade timmar är högre.