prop · H303159 · 2016-04-05 00:00:00 — stödmottagare, och om vilken uppgifter ska offentliggöras, som lämnar de aktuella uppgifterna till . biodrivmedel kan, som redogjorts för, stödmottagaren vara en annan än den som lämnar uppgifterna om ett individuellt stöd. framgår av avsnitt 9.7 kommer i praktiken dessa stödmottagare vara sådana upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare som är föremål för godkännande enligt lagen om skatt på energi och som enligt förslagen i denna proposition ska lämna vissa uppgifter om sig själva som kan Prop. 2015/16:159 komma att offentliggöras, dvs. uppgifter om företagets storlek samt inom vilken sektor och region verksamheten bedrivs. I denna proposition föreslås också att det ska införas en definition av stödmottagare i lagen (1994:1776) om skatt på energi så att det tydligt framgår vem som är stödmottagare vad avser bränsleskattestöden. 9.10Behandling av uppgifter i beskattningsdatabasen och bevarande av uppgifter Regeringens bedömning: Det behövs inga ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för att den behandling av uppgifter som behövs ska få utföras. krav på bevarande av uppgifter kan tillgodoses genom reglering i förordning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Utöver de generella synpunkter som redovisas i avsnitt 5 lämnas inga synpunkter på bedömningen i denna del. Skälen för regeringens bedömning: I lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om behandling av uppgifter i bl.a. Lagen tillämpas om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Enligt 1 kap. 1 § andra stycket gäller vissa bestämmelser i lagen (t.ex. bestämmelser om tillåtna ändamål och om när uppgifter får behandlas i beskattnings- databasen) även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. 2 kap. 1 § framgår att det i beskattningsverksamheten ska finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt för de i 1 kap. 4 och 5 §§ angivna ändamålen. Den insamling och annan behandling av uppgifter som beskrivs och regleras i denna proposition sker ytterst för att de EU-rättsliga kraven på bränsleskatteområdet ska kunna uppfyllas. Det rör sig alltså om krav som ställs i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av den genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37) respektive kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), förkortade EEAG. får uppgifter behandlas för 2015/16:159 tillhandahållande av information som behövs hos för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande. Uppgifter som behövs för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande får också enligt 2 kap. 1 § och 2 kap. 3 § andra stycket behandlas för detta ändamål i beskattningsdatabasen. Enligt förslaget kommer den insamling av uppgifter som behöver (t.ex. sådana uppgifter om företagens verksamhet som kan komma att publiceras och uppgifter om vem som är stödmottagare) att knytas till beskattningen, t.ex. på så sätt att ett avdrag eller återbetalning endast medges om uppgifterna lämnas. Vissa uppgifter (se avsnitt 9.7) kommer att ingå i vad som krävs för att godkännas som upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi. Uppgifterna kommer därmed i första hand samlas in för tillhandahållande av information som behövs hos för fastställande av underlag för samt bestämmande av skatter och avgifter eller för tillsyn samt lämplighet- och tillståndsprövning och annan liknande prövning. Uppgifterna får behandlas för dessa ändamål i beskattningsdatabasen enligt 1 kap. 4 § 1 och 5 samt 2 kap. 2 och 3 §§. Vidarebehandling av uppgifterna i beskattningsdatabasen får sedan också ske om det behövs för att uppfylla de krav på bl.a. offentliggörande och att bevara detaljerad information som ställs i gruppundantagsförordningarna respektive EEAG. Några ändringar i lagen om behandling av personuppgifter i beskattningsverksamhet behöver därför inte göras. Vid behov kan närmare bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas tas in i förordning. Gruppundantagsförordningarna respektive EEAG föreskriver att medlemsstaterna är skyldiga att under bevara detaljerad information och styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i EEAG respektive någon av gruppundantagsförord- ningarna uppfylls. I 2 kap. 11 och 12 §§ lagen om behandling av person- uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om gallring av uppgifter och handlingar i beskattningsdatabasen. Av 13 § samma lag följer att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att uppgifter eller handlingar ska bevaras än som anges i 11 och 12 §§. Särskilda föreskrifter om bevarande av de aktuella uppgifterna kan således meddelas på förordningsnivå. Regeringens förslag: Förslagen till ändringar i lagen om skatt på energi träder i kraft . Kravet att den skattskyldige för att medges avdrag i sin punktskattedeklaration ska lämna uppgift om fördelningen på stödmottagare av avdrag som gjorts för skatt på den del av ett motorbränsle som framställts av biomassa tillämpas dock först när skattskyldigheten för motorbränslet inträder efter utgången Kraven att den som ansöker om återbetalning av skatt på bränsle i vissa fall ska lämna uppgifter om sin verksamhet samt att ansökan om återbetalning av skatt på bränsle ska vara elektronisk tillämpas först då återbetalning söks för en period som omfattar tid efter utgången av 2016. Den som gör avdrag för skatt på den del av ett motorbränsle som framställts av biomassa fr.o.m. 2016 t.o.m. är skyldig att lämna uppgift till om de sammanlagda avdragens fördelning på respektive stödmottagare . Den som för en period som omfattar tiden fr.o.m. t.o.m. ansöker om återbetalning av skatt på bränsle för ett ändamål som utgör statligt stöd, är skyldig att senast lämna uppgifter till om sitt företags typ, vilken region det är beläget på och företagets verksamhetsområde. Denna skyldighet gäller om det sammanlagda belopp som återbetalning söks med uppgår till i fall som avser stöd till vattenbruksverksamhet eller i övriga fall. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Promemorians förslag innehåller färre övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: avstyrker ett ikraftträdande 2016 och anser sig vid ny lagstiftning behöva en förberedelsetid på minst från detta att samtliga förutsättningar är kända till ikraftträdande av ny tillämpning. Verket bedömer att det inte är möjligt att genomföra föreslagen till och förordar att ikraftträdandet av förslagen samordnas med vad som i föreslås för elbeskattningens del i SOU 2015:87, dvs. Energi och Svensk Fjärrvärme konstaterar att införandetiden för det nya regelverket är mycket kort och menar att det därför är angeläget att går ut med tydlig och utförlig information om det nya regelverket till berörda verksamhetsutövare i samband med anför att bolagen inte kommer kunna leva upp till de föreslagna administrativa rutinerna om de införs . att det finns en rad uppgifter som kräver att nya avtal tecknas. uppgifter om vilken leverantör som är stödmottagare, att stödmottagaren inte är i ekonomiska svårigheter och att stödmottagaren inte har återbetalningskrav från tidigare stöd. Eftersom det är en tidkrävande process att teckna nya avtal menar SPBI att det är näst intill omöjligt att uppfylla kraven till . 2015/16:159 om nuvarande godkända upplagshavare ska omprövas och hur detta i så fall ska hinnas med före . Skälen för regeringens förslag: Ändringar i lagen om skatt på energi, förkortad LSE, är nödvändiga för att säkerställa att de EU-rättsliga statsstödskraven att, dels stöd inte medges till stödmottagare som är i svårigheter eller har ett oreglerat återbetalningskrav, dels uppgifter om individuella statliga stöd och stödmottagare för offentliggörande samlas in fr.o.m. . Lagändringarna föreslås därför träda i kraft . För att säkerställa att dessa ändringar också tillämpas när vissa andra redan beslutade ändringar av de aktuella bestämmelserna träder i kraft föreslås i propositionen ändringar i lagen (2015:750) om ändring i LSE. Regeringen finner dock, som framförs av bl.a. och , skäl att föreslå en övergångslösning vad gäller sättet för insamlingen av de nödvändiga företagsuppgifterna till webbplatsen avseende perioden –. Härigenom ges både och företag en lämplig förberedelsetid för att kunna utveckla nödvändiga administrativa rutiner och systemstöd för att säkerställa att de nya kraven kan uppfyllas på ett ändamålsenligt sätt. För del ges också härigenom möjlighet att innan de nya reglerna ska tillämpas vid de ordinarie deklarationstillfällena, som efterfrågas av och Svensk Fjärrvärme, utforma lämplig information till företagen. När skattskyldigheten inträder , ska det inte gälla som ett materiellt krav för att medges skatteavdrag för den andel av ett motorbränsle som framställts av biomassa att vid deklarationstillfället lämna uppgifter om avdragets fördelning på stödmottagare utan detta tillämpas först när skattskyldigheten för bränslet inträder efter utgången av 2016. Uppgift om avdragets fördelning på stödmottagare som hänför sig till redovisningsperioder fr.o.m. t.o.m. föreslås i stället lämnas av den skattskyldige till i en klumpsumma för samtliga redovisningsperioder . För att säkerställa att ges tillräcklig tid att bearbeta och sammanställa uppgifterna inför rapporteringen till webbplatsen föreslår regeringen att uppgifterna ska lämnas in . Som utvecklas i avsnitt 9.7 bedömer regeringen det lämpligt att en skyldighet att lämna uppgifter om företagets storlek samt inom vilken sektor och region verksamheten bedrivs bör ingå i vad som krävs för att godkännas som upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare enligt LSE. Sådana bestämmelser bör ges på förordningsnivå och bedöms finnas tillgängliga så att , som efterfrågas av SPBI, innan redovisningen ska ske till webbplatsen kan ompröva befintliga godkännanden och få tillgång till de aktuella uppgifterna. I propositionen föreslås att krav på att lämna vissa uppgifter införs för den som ansöker om återbetalning av skatt som utgör statligt stöd om vissa tröskelvärden uppfylls. För att underlätta och berörda företags övergång till de nya kraven, föreslås att dessa krav först tillämpas i fråga om återbetalning som söks för en period som omfattar tid efter utgången av 2016. Motsvarande bör gälla för tillämpningen av att den nya bestämmelsen om att ansökan om återbetalning eller kompensation avseende skatt på bränsle ska vara elektronisk. 2015/16:159 säkerställs en lämplig förberedelsetid. Det föreslås att den som för en period som omfattar tiden fr.o.m. t.o.m. ansöker om återbetalning av skatt på bränsle för ett ändamål som utgör statligt stöd, är skyldig att lämna uppgifter till om företagets typ, vilken region det är beläget på och företagets verksamhetsområde. Denna skyldighet bör gälla om det sammanlagda belopp som återbetalning söks med för den aktuella halvårsperioden för respektive stödordning uppgår till i fall som avser stöd till vattenbruksverksamhet eller i övriga fall. Dessa tröskelvärden utgör hälften av vad som föreslås gälla för helt kalenderår och tillämpas vid återbetalning som söks för perioder fr.o.m. . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Kravet om att en stödmottagare inte får vara i svårigheter för att den skattskyldige ska kunna medges avdrag gäller således först då juli månads redovisnings- period deklareras. I fall som avses i 6 a kap. 2 a § LSE, dvs. skattebefrielse för dieselbränsle i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamhet, gäller att befrielse från koldioxidskatt är per kubikmeter för sådan förbrukning som sker fr.o.m. t.o.m. (se prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51, SFS 2015:747). Genom en övergångsbestämmelse säkerställs att det beloppet även gäller efter de nu föreslagna ändringarna av paragrafen. Förslagen i denna proposition rör till stor del informationsinhämtning kring stödordningar enligt för statligt stöd. för förslagen i propositionen är situationen före ikraftträdandet. dock noteras att förslagen i propositionen genomförs för att kunna säkerställa att om statligt stöd är uppfyllda och stöd som kan vara att anse som olagliga statliga stöd inte betalas ut. bedöms det vara en förutsättning att kan garantera att statsstödsreglerna följs för att få stöd godkända av Europeiska Det alternativa jämförelsescenariot skulle därför kunna vara att exempelvis skattenedsättningen för biodrivmedel eller den lägre energibeskattningen för tillverkningsindustrin samt kraftvärme- produktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) i Syftet med förslagen i propositionen behandlas mer utförligt i avsnitten 4–9. Förslagen i propositionen bedöms inte påverka hushållen i någon betydande omfattning eller ha några nämnbara sociala konsekvenser 2015/16:159 avseende t.ex. jämställdhet. Förslagen bedöms heller inte leda till några effekter för miljön. Regeringen bedömer till skillnad från flera remissinstanser att propositionens förslag inte kommer riskera uppfyllandet av de nationella målen på klimat- och energiområdet. Förslagen om nya regler om offentliggörande och information samt uttrycklig begränsning av stödgivningen till tillåten stödmottagare avseende bränsleskattestöd berör de företag som i egenskap av stödmottagare får del av skattelättnader som utgör statligt stöd samt de skattskyldiga som i en skattedeklaration gör avdrag för skatt på motorbränsle för en beståndsdel som framställts av biomassa. De berörda branscherna är främst tillverkningsindustrin och kraftvärme- producenterna inom och utanför EU:s system för handel med utsläpps- rätter (förkortat EU ETS), producenter, importörer och distributörer av biodrivmedel för transportändamål, fjärrvärmeproducenter inom EU ETS och de företag inom gruvnäringen samt jord-, skogs- och vattenbruket som ges olika former av skattebefrielse, jfr avsnitt 6. För stödmottagande företag som förbrukar bränsle för ett skattebefriat ändamål kommer sannolikt de administrativa kostnaderna att öka till följd av förslagen. Bedömningen bygger på att ca 30 000 stödmottagande företag (se avsnitt 7 för definition) kommer behöva visa att de inte är företag utan rätt till statligt stöd (se avsnitt 8) för att medges skattebefrielse för ett användningsområde som utgör statligt stöd. Drygt 26 000 av dessa är sådana som bedriver yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Knappt 3 000 är industriföretag eller värme/kraftvärmeproducenter som får del av skattebefrielsen genom att ansöka om återbetalning av energiskatt och koldioxidskatt. efterfrågar ytterligare information om storleken på de berörda företagen. Av företagen som berörs bedöms ungefär 150–250 företag ha över 250 anställda. Ingen av dessa bedöms verka inom jordbruket eller vattenbruket och endast ett fåtal inom skogsbruket. Övriga verkar inom industrin eller är värme/kraftvärme- producenter. Den administrativa kostnaden bedöms för dessa sammanlagt öka med 0,6–3,. Då det går att söka återbetalning för skatt på bränsle en till antas i bedömningen att ungefär 50 000 återbetalningsblanketter fylls och att det ytterligare informationskravet i genomsnitt förutsätter 2–8 minuters ytterligare arbete per blankett jämfört med vad som redan krävs . Av ovan beskrivna företag kommer sammanlagt ungefär 250–350 företag även att behöva rapportera vilken sektor företaget verkar inom (SNI-kod 2007 som är identisk med Nace rev. 2 ner till nivå 4), i vilken region företaget verkar (NUTS-kod) samt om företaget definieras som litet/medelstort eller stort. Antalet företag som kommer behöva göra en sådan mer detaljerad redovisning om sin verksamhet begränsas, då endast mottagare av stödbelopp överstigande per stödordning och kalenderår föreslås omfattas av villkoret att lämna ytterligare uppgifter för att medges återbetalning (se avsnitt 9.6). Dessa ytterligare informationskrav bedöms krävas i ungefär 500–1 000 återbetalningsansökningar. Detta bedöms öka de administrativa kostnaderna för företagen med mellan 0,0– . Begränsningen av den ökade uppgiftslämnarbördan till företag som ansöker om återbetalning av mer än per stödordning och kalenderår, samt mer än per stödordning och kalenderår för vattenbruksföretag, bedöms begränsa uppgiftslämnarbördan för nästan alla mindre företag. Dessa finns främst inom jordbruk, skogsbruk och vattenbruk men även inom industrin. Stödmottagaren för befrielse av energiskatt och koldioxidskatt för den del av ett motorbränsle som framställts av biomassa definieras som producenten eller importören av motorbränslet. På grund av detta tillkommer ytterligare krav som kan öka företagens administrativa kostnader i samband med deklarering av punktskatter. De företag som gör avdrag från energi- och/eller koldioxidskatt för beståndsdel av motorbränsle som framställts av biomassa kommer i sina deklarationer att behöva lämna uppgifter om vilka stödmottagare som företaget köpt motorbränslet ifrån och vilka belopp som härrör från respektive stödmottagare. Information om att stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd kommer även att krävas. Denna ytterligare uppgiftslämnarbörda påverkar det hundratal företag som antas göra avdrag för skatt på biodrivmedel eller biogas som motorbränsle. De administrativa kostnaderna bedöms för öka med 0,1– om tidsåtgången antas till i genomsnitt 10–per deklarationstillfälle. Då de skattskyldiga som ska ange stödmottagare vid deklarationstillfället måste bygga upp en ytterligare redovisningsfunktion och löpande analysera vem som är stödmottagare samt dennes nuvarande ekonomiska situation anger och () att tidsåtgången för deras större medlemmar kommer att var betydligt högre. Till detta kommer en sannolikt högre initial kostnad för att säkerställa system som kan garantera att företaget kan redovisa samtliga stödmottagare de köpt biodrivmedel av och garantier för att dessa inte är på ekonomiskt obestånd. För spårbarhet tillbaka till respektive stödmottagare bör en stor del av detta system dock redan finnas på plats på grund av kraven om spårbarhet som finns i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Den som gör avdrag ska kunna garantera att stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd, vilket kan innebära en ökad ekonomisk risk för företaget som ansöker om avdrag. För att motverka detta krävs sannolikt förändrade rutiner vid t.ex. avtalsskrivning. Vissa befintliga avtal mellan de företag som ansöker om avdrag och stödmottagarna samt övriga underleverantörer kan även behöva omförhandlas och skrivas om. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att uppgifter om inom vilken sektor stödmottagaren verkar, i vilken region stödmottagaren finns samt om stödmottagaren definieras som ett litet/medelstort eller stort företag genom en förordningsändring bör ingå i de krav som ska gälla för att godkännas som upplagshavare, varumottagare eller lagerhållare enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi. Detta bedöms initialt kräva en viss informationsinhämtning för dessa ungefär 400–500 2015/16:159 företag. Då uppdatering av uppgifter endast behöver ske vid förändring av tidigare rapporterade uppgifter bedöms dock den framtida återkommande kostnaden vara begränsad. Då det är viktigt att kunna spåra samtliga volymer till rätt stödmottagare kommer inte heller den administrativa beloppsbegränsningen nämnd ovan gälla på detta område. Ett fåtal av dessa företag bedöms vara företag med mer än 250 anställda. Energigas , SPBI, , , Svensk Fjärrvärme, m.fl. remissinstanser anger att den administrativa kostnaden är underskattad. Regeringen delar bedömningen att de administrativa kostnaderna kan vara högre i en inledande implementeringsfas och att den absoluta kostnaden för större företag sannolikt är högre än för mindre företag. Regeringens samlade bedömning är dock för den genomsnittliga tidsåtgången att förslagen i denna proposition till följd av EU- rättens krav på offentliggörande och information samt förbud mot stödgivning till företag utan rätt till statligt stöd sammantaget ökar företagens årliga kostader för att hantera deklarationer och återbetalningar med 0,7 till . gjorts med hjälp av regelräknarverktyg samt databasen innehåller uppskattad tidsåtgång för olika Företagens tidsåtgång för att deklarera utifrån de föreslagna reglerna är individuell och svår att uppskatta. av företagens totala administrativa kostnader ovan är proportionell mot den antagna tidsåtgången och om tidsåtgången, likt många remissinstanser påtalat, är högre än ovan stiger därmed även de administrativa kostnaderna proportionerligt. över genomsnittlig tidsåtgång för olika deklarationsblanketter och även om den senaste mätningen genomfördes anser regeringen till skillnad från att uppgifterna bör vara relevanta att använda när ytterligare informationskrav såsom NUTS och Nace läggs till tidigare tidsuppskattade uppgifter. Övergång från att ta emot bränsle med nedsatt skatt till återbetalning av nedsättningen i efterhand för yrkesmässig växthusodling bedöms medföra vissa likviditetseffekter. Dessa effekter uppkommer när berörda företag får vänta på återbetalningen, därav blir företagens tillgång till Vidare bedöms förslaget om övergången från avdrag till återbetalning vad gäller vissa biooljor samt biogas för uppvärmning medföra begränsade likviditetseffekter för Även förslaget om den slopade avdragsmöjligheten för bränsle i elskattedeklarationen bedöms medföra likviditetseffekter i viss mån för de företag som inte är godkända upplagshavare för bränslen utan i stället söker återbetalning av skatten. likviditetseffekterna i ovanstående fall är av begränsad omfattning och bör inte ställa till med problem för berörda företag. anser att konsekvensanalysen bör vara mer utförlig vad gäller återbetalningsbeloppen är av begränsad omfattning, väntetid för att erhålla återbetalt belopp är och att räntan för ansökningar om återbetalning av skatt på bränsle ska göras elektroniskt. 2015/16:159 Detta bedöms bidra till en snabbare hantering och vara till fördel både för sökandena och för . Ett exempel på likviditetseffekt är de skattebefriade förbrukarna i växthusbranschen som tar emot bränsle med nedsatt skatt. Skattebefriade förbrukare av fossila bränslen inom växthusbranschen får i stället genom förslaget köpa fullbeskattat fossilt bränsle och därefter söka kvartalvis återbetalning. Den sammanlagda sökta återbetalningen förväntas bli . Räknat med en ränta på mellan och att väntetiden för att erhålla de återbetalda beloppen är i genomsnitt beräknas likviditetseffekten sammantaget för branschen till 20 000–. Omkring 300 växthusföretag förväntas använda fossila bränslen 2017. Likviditetseffekt beräknas då till i genomsnitt 70–och företag. Offentliggörandet av uppgifter på webbplatsen om stödmottagarnas skattestöd skulle under vissa omständigheter kunna påverka företagens konkurrensförhållanden på så sätt att den i vissa fall kan röja företagsspecifik information om stödmottagande företag till andra företag.