prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Diagram 8.8 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter verksamhetsområde Anm.: Allmän offentlig förvaltning inkluderar bl.a. kommunledning, nämnd- och styrelseverksamhet, samt utgifter för fastighetsförvaltning. Av de totala utgifterna avser konsumtion, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg som finans- ieras med skattemedel. Kommunerna och landstingen har utöver detta utgifter för invest- eringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. De kommunala välfärdstjänsterna är syssel- sättningsintensiva och personalkostnader (inklusive arbetsgivaravgifter och kostnader för avtalsförsäkringar) utgör den klart största delen av konsumtionsutgifterna, . Unge- fär en tredjedel av konsumtionsutgifterna går till förbrukning av insatsvaror och till vissa tjänster som används i produktionen. Andelen tjänster som produceras av privata utförare, men finansieras med skattemedel, har ökat . Exempelvis har antalet fristående skolor och privata äldreboenden blivit fler. utgjorde kostnaderna för privata utförare av kommunsektorns totala konsumtionsutgifter, vilket var en ökning . Delar av den kommunala verksamheten finansieras helt eller delvis med avgifter, t.ex. barnomsorg, fritidsverksamhet och viss sjukvård. Dessa inkomster dras av på utgiftssidan i redovisningen av de totala kommunala konsum- tionsutgifterna. uppgick inkomsterna från avgifter till av de totala konsumtionsutgifterna. Stigande demografiskt tryck framöver Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika väl- färdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. –ökade antalet personer i arbetsför ålder med drygt 450 000, som antalet barn (0–) och äldre () ökade i betydligt mindre omfattning (se diagram 8.9). Personer i de två sistnämnda åldersgrupperna är oftare brukare av kommunala välfärdstjänster än personer i övriga ålders- grupper. och framåt för- väntas den totala befolkningstillväxten tillta. Det sker främst genom att antalet barn ökar snabbare . Även antalet äldre väntas öka i hög takt , även om det är först åren därefter som gruppen väntas öka betydligt mer än befolkningen som helhet (se avsnitt 10.1). Befolkningsutvecklingen påverkas framöver av det ökande asylmottagande; dels ökar antalet personer i befolkningen, dels påverkas ålders- sammansättningen. Bland de asylsökande som var inskrivna i mottagnings- system var under , medan var 20–och var . Diagram 8.9 Förändring i antalet personer i olika åldersgrupper jämfört med , 2000–2020 Utfall , prognos –2020 0–19 år 20–64 år 65–79 år 00 01 02 03 04 05 06 07 I diagram 8.10 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom hela den kommunala välfärdssektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet.30 Beräkningen är ett mått på hur mycket konsumtionen måste öka för att mängden resurser per brukare ska hållas . –2015 beräknas ökningen till i genomsnitt . –2020 beräknas konsumtionsvolymen behöva öka med i genomsnitt för att följa den demografiska utvecklingen, alltså närmare så mycket som den genomsnittliga årliga ökningen 2000–2015. Eftersom antalet barn och äldre ökar uppstår ökade behov främst inom skolan, äldreomsorgen och hälso- och sjuk- vården. De som söker asyl i räknas i modellen in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller . Diagram 8.10 Demografiskt betingad konsumtionsutveckling i kommunsektorn, modellberäkning Index 2000 = 100 Nivå (vä) genomsnitt 2000–2015 samt 2016–2020 (hö) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. De kommunala konsumtionsutgifterna ökar 2015-2020 Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade preliminärt i fasta priser 2015, vilket var den högsta ökningstakten . En stor del av ökningen skedde till följd av det stora antalet asylsökande under slutet av året. 30 Beräkningen av den demografiskt betingade konsumtionsvolymen tar hänsyn till antalet individer i olika åldrar i befolkningen, samt den genomsnittliga kostnaden och nyttjandegraden för olika välfärdstjänster. Till exempel ökar konsumtionsbehovet inom skolan i modellen om befolkningens sammansättning ändras så att det blir fler barn i skolålder. Beräkningen avser volymutvecklingen i fasta priser. Konsumtionen bedöms öka i god takt , framför allt . Kommuner och landsting fortsätter att påverkas av asylmottagandet och den demo- grafiska utvecklingen. Med fler barn och äldre i befolkningen ökar behovet av välfärdstjänster. Dessutom bidrar regeringens föreslagna och aviserade satsningar inom vård, skola och omsorg tillsammans med en stark utveckling av skatteunderlaget till konsumtionstillväxten under prognosåren. bedöms konsumtionen öka mycket starkt, i fasta priser. Under senare delen av prognos- perioden ökar konsumtionen i en lägre takt, med i genomsnitt i fasta priser. I prognosen antas att kommunsektorn mot slutet av prognosperioden i normalfallet anpassar utgifterna för att nå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. På grund av detta bedöms inte konsumtionstillväxten i prognosen vara tillräcklig för att möta det demo- grafiskt betingade resursbehovet under slutet av prognosperioden. I prognosen antas också att produktiviteten är oförändrad i kommun- sektorn. Diagram 8.11 Utgifter för välfärdstjänster 2000–2020 Utfall , prognos –2020 Medelvärde 2000–2015 löpande priser Medelvärde 2000–2015 fasta priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen bestäms främst av löneutvecklingen i sektorn. Lönekostnaden i kommunsektorn väntas öka med 2,7-3,2016–2020. Konsumtions- utgifterna i löpande priser beräknas öka med 3,5–7,(se diagram 8.11). Utgifterna för investeringar, transfereringar och räntor ökar av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen.31 Denna andel har varit i princip . Transfereringarna bedöms öka under prognos- perioden och uppgå till 2020, varav betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd bedöms minska något 2016 och 2017, för att sedan öka fram . Transfereringarnas andel av de totala utgifterna sjunker dock något under prognos- perioden, framför allt på grund av att konsum- tionsutgifterna ökar i högre takt. Ränteutgifterna bedöms minska 2016, för att sedan öka mot slutet av prognosperioden, bl.a. till följd av stigande räntenivåer. Kommun- sektorns långfristiga skulder har ökat . En högre skuldsättning leder också till att ränteutgifterna ökar. Räntenettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomster och ränte- utgifter, beräknas vara något lägre 2020 än 2016. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat . uppgick de fasta bruttoinvesteringarna till , eller av BNP. Kommuner och landsting är inne i en period där omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, för exempelvis förskolor, som den demografiska utvecklingen också ökar behoven inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen i flera kommuner och lands- ting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut. Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Investeringsutgifterna bedöms öka med sammanlagt i löpande priser , och då uppgå till . Ytterligare investeringar sker i de kommunala företagen, exempelvis i bostadsbolagen. 31 Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av kommunsektorns del av assistansersättningen. Transfereringarna till näringslivet utgörs främst av olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollektivtrafiken. investeringar belastar dock inte det finansiella sparandet i kommunsektorn i någon större utsträckning. Större osäkerhet än vanligt i prognosen Utöver de risker som är kopplade till den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 3) finns det ett antal faktorer som innebär en ökad osäkerhet rörande utvecklingen av kommun- sektorns finanser. Kommunsektorn befinner sig i en period av omställning till ett ökat demografiskt betingat tryck på välfärdstjänsterna. innebär den senaste tidens befolkningsökning ytterligare utmaningar för kommuner och landsting, särskilt för skolan och . De stora förändringarna i förutsättningar och behov leder till att osäkerheterna är större än vanligt i regeringens prognos. är osäkerheten stor rörande utvecklingen i omvärlden och hur antalet asylsökande kommer att utvecklas framöver. kommer kommunerna att behöva expandera och anställa i snabb takt. Även antalet anställda i vissa personalkategorier hos landstingen behöver öka. Detta leder till ytterligare rekryteringsbehov i en sektor där det finns en stor brist på flera olika kategorier av kvalificerad arbetskraft. är lokalbristen på många ställen stor. Bristen på exempelvis lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare leder till att utvecklingen av den kommunala konsumtionen bedöms hållas tillbaka något i närtid. Utveckl- ingen av den kommunala konsumtionen och sysselsättningen i kommunsektorn framöver påverkas av hur snabbt kommuner och landsting kan anpassa sina verksamheter och sin personalstyrka. Om den kommunala sektorn får svårt att rekrytera personal kan detta innebära en press uppåt på löneläget i sektorn och/eller en ökad medelarbetstid. Det finns också en risk för en lägre personaltäthet i de kommunala verksam- heterna, exempelvis större klasser i skolan. innebär den stora efterfrågan på personal en möjlighet till att öka syssel- sättningen, i synnerhet bland utrikes födda. En förbättring och utveckling av arbetsvillkoren i sektorn kommer att vara central framöver för att minska personalomsättningen, men också för att kunna locka tillbaka utbildad personal sysselsatta i andra sektorer och för framtida nyrekryte- ringar. Regeringens satsningar på traineejobb, extratjänster och snabbspår för nyanlända för- bättrar tillgången till personal för kommuner och landsting. Personer med kort tidigare utbildning får möjlighet till sysselsättning inom välfärden genom trainee- och extratjänster, sam- tidigt som efterfrågad utbildning och erfarenhet hos nyanlända tas tillvara genom att regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter inlett ett omfattande arbete för att korta tiden till jobb. Så kallade snabbspår för nyanlända har presenterats inom välfärdsyrken, exempelvis lärare, läkare och sjuksköterska. 8.5Kommunalt finansierad sysselsättning 2015–2020 Kommunalt finansierad sysselsättning omfattar dels personer som är sysselsatta i kommun- sektorn, dels personer som är sysselsatta i näringslivet och producerar välfärdstjänster som finansieras med skattemedel, exempelvis på fristående skolor eller äldreboenden som drivs av privata utförare. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,3 miljoner personer, varav 1,1 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn. I kommun- sektorn var av de anställda män och kvinnor. Diagram 8.12 Kommunalt finansierad sysselsättning 1993–2020 Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Andel sysselsatta hos privata utförare verksamhet (vä) Sysselsättning kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare (se diagram 8.12). Detta har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat långsammare än den kommunalt finansierade sysselsättningen. Sysselsättningen har ökat och bedöms fortsätta öka mycket starkt . Den demografiska utveck- lingen, med fler barn och äldre i befolkningen, ökar behovet av personal i skola, vård och omsorg. Det stora antalet asylsökande innebär ytterligare tryck på främst skolan och social- tjänsten. Sammanlagt bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med ca 108 000 personer (se tabell 8.12) En del av ökningen beror på regeringens satsningar på trainee- och extratjänster i kommunerna. Tabell 8.12 Kommunfinansierad sysselsättning 2015–2020 Tusental personer 2015, årsvis förändring i tusentals personer –2020 Utfall , prognos –2020 Källor: , och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen än antalet sysselsatta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid och t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. Antalet arbetade timmar i kommunalt finansi- erade verksamheter har i stort sett varit som andel av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin (se diagram 8.13). Antalet kommunalt finans- ierade arbetade timmar har dock utvecklats starkare än antalet kommunalt finansierat syssel- satta, vilket återspeglar en stigande medel- arbetstid i de kommunalt finansierade verksam- heterna. Att andelen arbetade timmar är lägre än andelen sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter avspeglar en högre grad av deltids- arbete i den kommunalt finansierade verksam- heten jämfört med övrig verksamhet i ekonomin. växer den kommunalt finansierade sysselsättningen och de kommunalt finansierade arbetade timmarna i snabb takt, vilket leder till att kommunsektorns andel av sysselsättningen respektive det totala antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökar. Diagram 8.13 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar 1993–2020 Procent av total sysselsättning respektive totalt arbetade timmar i ekonomin Utfall 1993–2015, prognos 2016–2020 Sysselsättning i kommunfinansierad verksamhet Arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Genom att sätta den kommunalt finansierade sysselsättningen och antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklas. Den kommunalt finansierade sysselsättningen per invånare minskade påtagligt 2007–2010, men har ökat på nytt (se diagram 8.14). 1990-talets början har antalet arbetade timmar per invånare i kommunalt finansierad verksam- het ökat kontinuerligt. Nedgången i antalet arbetade timmar per invånare 2007–2010 var inte lika påtaglig som fallet i sysselsättning. Det berodde på att medelarbetstiden bland de sysselsatta ökade dessa år. väntas både sysselsättningen och antalet arbetade timmar per invånare öka, för att sedan minska till följd av den snabbare befolknings- utvecklingen och prognosprincipen om oför- ändrad skattesats och politik. Diagram 8.14 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1000 invånare 1993–2020 Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunfinansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . De som söker asyl i räknas in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller , även om de till viss del är brukare av välfärdstjänster. I och med det stora antalet asylsökande är sysselsättningen och de arbetade timmarna per 1000 invånare därmed troligen något överskattade i närtid. Källor: , och egna beräkningar. 9 Utmaningar för sysselsättningspolitiken Det stora antalet nyanlända väntas leda till att ett stort antal personer som varit kort tid i landet kommer in i arbetskraften. Regeringens politik ska bidra till att minska förväntas det bidra till att nedgången i arbetslösheten stannar av. Regeringens mål om att är därför än mer angeläget att de nyanländas ska ha lägst arbetslöshet i EU är etablering på arbetsmarknaden går så viktigt för att styra prioriteringarna för den snabbt som möjligt. Regeringen bedömer att sysselsättningen och ställer höga krav på politiken. fortsätter att öka starkt . Osäkerheten kring utvecklingen på några års sikt bedöms dock vara stor. framför allt på osäkerheten kring konjunk- fortsätter att öka. turutvecklingen i omvärlden och utveck- utvecklingen på arbetsmarknaden är arbets- lingen av antalet asylsökande till . lösheten på en alltför hög nivå. svagare konjunkturutveckling skulle särskilt Arbetslösheten är ojämnt fördelad. drabba dem som redan har sämre förut- sättningar på arbetsmarknaden. arbetslösa har varit utan arbete under lång Arbetslösheten är dessutom väsentligt högre bland personer som saknar en full- följd gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med funk- –Antalet asylsökande till ökade till historiskt höga nivåer. Det stora antalet asylsökande bidrar till att öka efterfrågan i ekonomin, bl.a. till följd av en ökad efterfrågan på välfärds- tjänster, vilket bedöms leda till en högre sysselsättning och lägre arbetslöshet på kort sikt. innebär utvecklingen utmaningar på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbets- marknaden. Arbetslösheten bland personer födda utanför är också i genomsnitt högre än bland övriga på arbetsmarknaden. 9.1Regeringens prioriteringar och riskerar att leda till sociala spänningar. Att mål för sysselsättningspolitiken bekämpa arbetslösheten och öka möjligheterna Arbetslösheten minskar nu i god takt och sysselsättningen fortsätter att öka. Arbetslös- heten har varit alltför hög , trots en ökad sysselsättning, eftersom arbetskraftsdeltagandet ökat mer. Dessutom har personer med svag förankring på arbets- marknaden kommit att utgöra en allt större del av arbetskraften. Att fler står till arbetsmark- nadens förfogande är positivt och kan bidra till en högre sysselsättning på . Men alltför få människor har ett arbete att gå till. Antalet asylsökande till har ökat . ökade antalet till historiskt höga nivåer. Det stora antalet asylsökande bidrar till att öka efterfrågan i ekonomin, bl.a. till följd av en ökad efterfrågan på välfärdstjänster, vilket bedöms leda till en högre sysselsättning och lägre arbetslöshet på kort sikt. innebär utvecklingen utmaningar på arbetsmarknaden. Det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland personer födda utanför är också i genomsnitt högre än bland övriga på arbetsmarknaden. Det stora antalet nyanlända väntas leda till att ett stort antal personer som varit i landet kommer in i arbetskraften. förväntas det bidra till att nedgången i arbetslösheten stannar av. Trots att det sker en återhämtning på arbets- marknaden bedöms arbetslösheten vara alltför hög framöver. Arbetslöshet måste bekämpas, både för den enskilda individen och för samhället i stort. Personer som är arbetslösa får lägre inkomst och löper större risk att drabbas av ohälsa. Arbete innebär gemenskap och till- hörighet samt bättre möjligheter att forma sitt liv. När fler arbetar minskar inkomstskillna- derna. När fler kan försörja sig genom arbete minskar också trycket på de offentliga trans- fereringssystemen, som skatteintäkt- erna ökar. Sammantaget skapar detta för- utsättningar för att förstärka den gemensamma välfärden och för ett fortsatt ökat välstånd. Allas förmåga och vilja att arbeta ska tas tillvara. Arbetslösheten är också ojämnt fördelad och en del individer drabbas av långa perioder av arbetslöshet. Många har dessutom mer be- tydande svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Detta skapar klyftor och att få jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden stärker därför också samman- hållningen i samhället. För att underlätta för människor att komma i arbete krävs en bred uppslutning i alla delar av samhället. Politiken har en viktig roll och politiska insatser är viktiga, men även arbetsmarknadens parter har ett ansvar för arbetsmarknadens funktionsätt. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU är viktigt för att styra prioriteringarna för den ekonomiska politiken. Målet är ambitiöst och ställer höga krav på politiken. Utmaningarna på arbetsmarknaden har också ökat till följd av det stora antalet asylsökande som anlänt, och förväntas anlända till . Behovet av en politik för fler i jobb och bättre etablering blir ännu större. För att politiken ska bli ändamålsenlig, och bidra till lägre arbetslöshet och ökad syssel- sättning, krävs en bred uppföljning och analys av utvecklingen och problembilden på svensk arbetsmarknad. Nedan redogör regeringen för sin syn på arbetsmarknadsläget och utmaning- arna för politiken . Svensk ekonomi befinner sig i en konjunktur- återhämtning och arbetslösheten minskar snabbare . Sysselsättningen har fortsatt växa i samma takt som 2014. har arbetskraften vuxit något långsammare än tidigare, vilket sammantaget bidragit till att arbetslösheten minskat till 2015 (se diagram 9.1, diagram 9.2 och diagram 9.3). Utvecklingen har varit likartad för kvinnor och män. Även långtidsarbetslösheten minskade mer 2015 än 2014. Diagram 9.1 Årlig förändring i sysselsättning och arbetskraft (15–) Diagram 9.2 Sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande bland män och kvinnor (15–) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 Anm.: Säsongsrensad data. Arbetslösheten (15–) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 Anm.: Säsongrensad data. Antalet arbetade timmar i ekonomin har ökat i god takt (se diagram 9.4). Ökningen av antalet arbetade timmar beror på att antalet personer i arbete utvecklats förhållandevis positivt , särskilt bland kvinnor (se diagram 9.5). har det genom- snittliga antalet arbetade timmar per person i arbete minskat. Detta kan delvis förklaras av att det finns fler äldre, som i genomsnitt arbetar färre timmar , på arbetsmarknaden . Diagram 9.4 Arbetade timmar Diagram 9.5 Andel i arbete av befolkningen och arbetade timmar per personer i arbete (15–) Andel i arbete, män Andel i arbete, kvinnor arbetade timmar per person i arbete (höger 2001 2002 2003 2005 2006 2008 2009 2010 2012 2013 2015 Källa: . Obalanser på arbetsmarknaden riskerar att bromsa sysselsättningstillväxten. För att den starkare efterfrågan på arbetskraft ska leda till ökad sysselsättning är det viktigt att de arbetslösa i så stor utsträckning som möjligt har rätt kompetens för de jobb som skapas, att förutsättningar för jobbtillväxt finns i hela landet och att de arbetslösa söker de jobb som finns. Sysselsättningstillväxten kan dämpas om arbetsgivare har svårt att hitta rätt kompetens. Det tar för företagen att rekrytera, vilket kan tyda på svårigheter att hitta personal med rätt kompetens. De genomsnittliga rekryteringstiderna är t.o.m. längre än under de senaste högkonjunkturerna. Även den s.k. Beveridgekurvan indikerar att arbetsutbudet inte motsvarar arbetskraftsefterfrågan (se diagram 9.6). Beveridgekurvan visar dock arbetslöshet och vakanser på aggregerad nivå, och inte hur förhållandet mellan utbud och efterfrågan ser ut på olika delar av arbetsmarknaden. Anm.: Vakansgrad avser vakanser i näringslivet enligt Konjunkturstatistik för Vakanser (KV) i procent av antal anställda i näringslivet enligt Kortperiodisk Sysselsättningsstatistik (KS). Arbetslöshet i procent av arbetskraften. – 2000 har vakanserna länkats med hjälp av Arbetsförmedlingens statistik på kvarstående lediga platser. –1997 har antal anställda i näringslivet länkats med sysselsatta enligt . Data är säsongrensad och utjämnad. Källor: , , och egna beräkningar. Efterfrågan på arbetskraft varierar mellan branscher och sektorer. Särskilt stark är efterfrågan på arbetskraft inom bygg- och teknikbranschen, men även inom den offentliga verksamheten är efterfrågan stor. upplever många arbetsgivare att det är svårt att hitta rätt kompetens. I synnerhet finns brist på arbetskraft inom yrken som kräver efter- gymnasial utbildning eller utbildning från gymnasieskolans yrkesprogram. Rekryteringsproblemen är särskilt stora inom välfärdens verksamheter.