prop · H303100d6 · 2016-01-01 00:00:00 — Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tillkommer: 1647 Resolutionsavgifter Tabell 5.10 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -14,1 -0,8 -0,2 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,2 -2,5 -1,8 Ändrade avdragsregler (pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,3 -0,3 -12,0 -0,5 -0,5 -12,0 Slopad skattereduktion för gåvor -0,3 -0,3 -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,3 -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 -0,1 -0,6 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning av underlag, avgift 2008 -0,6 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,2 -0,5 -0,2 -4,6 -5,4 -0,1 -0,3 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 Restförda och övriga skatter -0,3 -0,1 -2,9 -8,9 -13,0 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -4,0 -11,3 -15,5 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i propositionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Se även tabell 5.2 för en sammanfattning av ovanstående tabell. Källa: Egna beräkningar. 5.4Uppföljning av statens inkomster –2019 Jämförelse med prognoserna i budgetpropositionen I detta avsnitt jämförs prognosen för skatteintäkterna i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 5.12. I tabell 5.11 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med budgetpropositionen . Utfallet av intäkterna från skatt på arbete blev lägre än i prognosen . har intäkterna reviderats upp. Bland annat bedöms intäkterna från inkomstskatt bli högre. motverkas ökningen av att skattereduktionen för husavdraget 2015 blir högre än enligt den tidigare bedömningen. Upprevideringen av skatt på arbete tilltar , främst beroende på en högre prognos för lönesummans utveckling och en höjning av den kommunala medelskattesatsen (se tabell 5.11). Dessutom ökar intäkterna från statlig inkomstskatt till följd av lägre skiktgränser, då konsumentprisindex har reviderats ned 2017 och 2018. Prognosen för intäkterna från hushållens skatt på kapital är nedreviderad . Till stor del kan det förklaras av att hushållens kapitalvinster bedöms bli lägre än enligt den tidigare bedömningen. –2019 har intäkterna från skatt på hushållens kapital däremot reviderats upp med 3–. Upprevideringen förklaras av såväl högre förväntade kapitalvinster som högre förväntade ränteinkomster jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Tabell 5.11 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,2 -0,5 -0,4 -0,3 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 -0,4 -0,3 -0,4 -0,5 -0,2 -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 -2,0 -2,9 -2,9 -4,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 5.12 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen , den beslutade budgeten och statens budget -6,6 -0,8 -0,4 -1,1 -4,8 -0,3 -1,4 -100,2 -0,9 -103,5 -0,2 -0,1 -0,8 -1,0 -0,4 -0,5 -19,2 -2,4 -22,4 -1,9 -0,5 -0,5 -5,5 -1,2 -2,3 -0,7 -0,2 -3,2 -4,1 -1,1 -1,0 -0,9 -0,8 -0,9 -0,8 -33,9 -1,3 -19,9 -4,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -31,9 -33,6 -0,4 -0,4 -0,3 -0,4 Skatt på kapital, hushåll -4,4 -0,7 -0,4 -0,7 -4,6 -5,3 -5,3 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -3,9 -0,1 -0,4 -2,6 -1,1 -0,2 -0,3 -0,8 -0,5 Övriga skatter på energi och miljö -1,6 -0,2 -0,2 -0,4 -0,5 -0,9 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,2 -0,5 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -0,7 -8,4 -0,6 -6,3 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -618,3 -652,3 -0,9 -1,6 -6,4 -7,9 -7,9 -11,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -213,7 -223,8 -0,2 -1,1 -0,6 -1,2 -0,3 -1,3 -27,6 -17,8 -18,0 -15,0 -5,4 -16,5 -27,5 -9,5 -18,5 -9,9 Anm.: I jämförelsen i den vänstra delen av tabellen ovan är utfallet beräknat enligt den statsbudgetstruktur som gällde , dvs. i samma statsbudgetstruktur som statens budget . Detta medför att utfallet i den vänstra delen av ovanstående tabell inte är helt jämförbart med det utfall som redovisas i tabell 5.3 eftersom samtliga år i den tabellen är beräknade i den statsbudgetstruktur som gäller och framöver. Jämförelsen av prognosen görs mot den beslutade budgeten . Där finns inte samma detaljeringsgrad varför några celler i ovanstående tabell är tomma. Dessutom försvåras jämförelsen av att i beslutad budget redovisas förslaget om slopad nedsättning av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättningar i aktuell prognos . Källor: , och egna beräkningar. Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på företagsvinster blev högre än enligt prognosen i budgetpropositionen . Den främsta förklaringen till detta är att företagen gjorde större vinster än vad som prognostiserades. Prognosen för skatt på företagsvinster har reviderats upp kraftigt. Den främsta förklaringen till detta är de oväntade stora vinster som en enskild koncern gjorde . –2019 har prognosen för intäkterna från beskattningen av företagsvinster reviderats upp till följd av en samlad bedömning av en rad faktorer, exempelvis taxeringsutfallet samt en reviderad prognos för den makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen av företagens vinster (se avsnitt 4). Intäkterna från avkastningsskatten 2014 blev i linje med prognosen. –2019 har prognosen reviderats ned, främst beroende på nedrevideringen av prognosen för statslåneräntan –2018. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror överensstämde med prognosen. har utfallet blivit mycket högre än väntat, även om det finns vissa delar av mervärdesskattebedömningen som fortfarande bygger på en prognos. Till allra största del är det intäkterna från mervärdesskatt som överraskat positivt som en följd av att återhämtningen i svensk ekonomi blivit starkare än väntat med både högre hushållskonsumtion och större företagsinvesteringar. Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror är uppreviderad –2019. Upprevideringen är främst hänförlig till intäkterna från mervärdesskatt och förklaras av en upprevidering av konjunkturutsikterna i . För punktskatterna har det skett både upp- och nedrevideringar sedan budgetpropositionen beslutades. Utfallet tyder på en högre konsumtion av tobak och alkohol än vad som bedömdes i budgetpropositionen som återhämtningen i ekonomin föranleder en högre användning av olika energislag (främst bensin och diesel). Prognosen för skatt på termisk effekt har dock reviderats ned till följd av planerna på att stänga vissa kärnkraftverk. Utfallet för intäkter av övriga inkomster var lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen , främst beroende på lägre inkomster av försåld egendom (se tabell 5.13). Tabell 5.13 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen -2,8 -2,2 -0,3 -4,9 -0,7 -1,6 -0,3 m.m. i anslutning till -0,7 -6,0 -6,4 -6,3 -6,7 -0,2 -9,2 -7,1 -5,9 -7,9 -6,3 Källa: Egna beräkningar. Även 2016–2020 beräknas inkomsterna bli lägre än prognosen. I huvudsak beror nedrevideringen på högre avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. beror nedrevideringen även på en förändrad bedömning av inkomsterna från statens aktier. Uppföljning av statens budget och den ursprungligt beslutade budgeten Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med jämfört med den bedömning som gjordes i statens budget . Det beror framför allt på de indirekta skatterna, men även på skattereduktionen för husavdraget. bedöms intäkterna från skatt på arbete bli marginellt mindre än enligt den beslutade budgeten . Medan de direkta skatterna har reviderats ned har de indirekta skatterna reviderats upp till följd av att nedsättningen av socialavgifter för unga reducerades , i enlighet med regeringens föreslag i propositionen Vårändringsbudget . Jämfört med beräkningarna i statens budget ökade intäkterna från skatt på kapital. Framför allt var det intäkterna från skatt på hushållens kapital som bidrog positivt. Den stora avvikelsen förklaras av att hushållens kapitalvinster blev betydligt högre än förväntat (se tabell 5.11. Jämfört med beräkningarna i den beslutade budgeten har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp betydligt. Både intäkterna från skatt på hushållens kapital och intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp kraftigt. Den stora upprevideringen av intäkter från skatt på företagsvinster förklaras av ett högre taxeringsutfall , en bättre makroekonomisk utveckling samt en temporärt kraftig ökning av nivån på grund av att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster . Upprevideringen av prognosen för inkomsterna från skatt på hushållens kapitalinkomster förklaras främst av att hushållens kapitalvinster även 2015 förväntas bli betydligt högre än enligt den tidigare bedömningen, vilket i sin tur förklaras av en gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror blev lägre än vad som förväntades i statens budget . Medan intäkterna från mervärdesskatten blev högre än väntat utvecklades intäkterna från punktskatterna svagare än väntat, vilket beror på att industrikonjunkturen utvecklades svagt och därmed ledde till en lägre användning av olika energislag inom industrin. Den aktuella prognosen visar på högre intäkter från skatt på konsumtion och insatsvaror än vad som beräknades i den beslutade budgeten , vilket helt beror på mervärdesskatteintäkterna. Utfallet för dessa intäkter har blivit betydligt högre än väntat till följd av att återhämtningen i den svenska ekonomin blivit starkare än förväntat. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2014 än vad som beräknades i statens budget (se tabell 5.14). Minskningen förklaras främst av lägre inkomster av försåld egendom och av att inkomsterna av statens verksamhet har reviderats ned. Utfallet för inkomsterna blev lägre jämfört med bedömningen i den ursprungligt beslutade budgeten . Även denna avvikelse förklaras i huvudsak av lägre inkomster av försåld egendom, men också av att inkomsterna av statens verksamhet blev högre än beräknat. Utfallet för avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet bidrog till något lägre inkomster än enligt prognosen som låg till grund för statens budget . Tabell 5.14 Övriga inkomster, utfall –2015 jämfört med statens budget respektive ursprungligt beslutad budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -76,3 -75,4 -85,9 -83,5 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,2 -8,5 -11,7 -34,6 -22,1 Källor: och egna beräkningar.