prop · H303191 · 2016-06-21 00:00:00 — Då framstår det alternativa förslaget som onödigt dyrt. tror att administrationen av hemställans förslag går att effektivisera, till exempel genom att ändra de sex gränsöverskridande postnummerområdena. anför vidare att intäktsbortfallet för det alternativa förslaget med hög sannolikhet borde bli högre än för hemställans förslag eftersom det är fler berörda som får skattelättnaden med det alternativa förslaget än med hemställans förslag. har även påtalat att det i promemorians förslag till lagtext nämns att betalstationen vid Ringömotet ska ingå i undantagshanteringen. Det måste enligt vara ett skrivfel. Detta skulle leda till allvarliga effekter för trängsel, miljö, trafiksäkerhet och intäktsgenerering. och Region anför att de stöder . anför bl.a. följande. De anser att ett undantag för de boende i bör genomföras i enlighet med . Detta dels då lokal acceptans bland de boende finns för ett beslut som ger ett undantag för lokala resor som utförs av boende i , dels då reglerna för skatteuttag i det alternativa förslaget är svåra att kommunicera i den verkliga trafiksituationen. Motormännen anför bl.a. följande. De har tidigare ställt sig positiva till hemställan från och och stöder fortfarande det förslaget före det alternativa förslag som presenteras i promemorian. Innan man kan ta ställning till det alternativa förslaget måste de nya kontrollpunkterna presenteras och en förklaring lämnas till hur man kommit fram till just 30 minuters tidsintervall mellan 2015/16:191 placeringspunkterna. De kan även se vissa fördelar med det alternativa förslaget. Datainspektionen har inte några invändningar i sak men understyrker vikten av att skyddet för den personliga integriteten beaktas och att den utökade behandlingen av personuppgifter sker inom ramarna för befintligt regelverk. och har inte några synpunkter. , , Svenskt näringsliv och Kommuner och Landsting har avstått från att yttra sig Skälen för regeringens förslag och bedömning Två olika alternativ till utformning av undantag för har remitterats, dels förslaget i hemställan från och , dels det alternativa förslaget i promemorian från . och föreslår i hemställan att ett undantag från trängselskatt ska införas som omfattar bilar som ägs av personer med adress inom ett geografiskt område i som avgränsas av , E6 Kungälvsleden, och E6.20 Norrleden. Detta förslag är en variant av de förslag i slutrapporten från den underliggande utredningen som benämnts alternativ H. Vad avser det alternativa förslaget som presenterades i promemorian baseras detta på ett annat av de förslag som övervägdes enligt slutrapporten från den underliggande utredningen, benämnt alternativ G. Detta alternativ innebär att trängselskatt endast tas ut vid genomfart i området som sker inom ett visst tidsintervall (). Därmed kan såväl boende som andra som har anledning att vistas i området åka in och ut ur området utan att betala trängselskatt, så länge det inte är fråga om en direkt genomfart. Bedömning av vilket alternativ som bör ligga till grund för ett undantag i . Det kan konstateras att det bland remissinstanserna finns olika uppfattningar vad avser vilket av alternativen som bör föranleda vidare lagstiftningsåtgärder. Ett flertal remissinstanser har uttalat sig positivt angående det alternativa förslaget. Bland annat anser Förvaltningsrätten i att det förslag till alternativ lösning som presenteras i promemorian framstår som ändamålsenligt och mest lämpligt. har anfört att om ett undantag införs bör det utformas i enlighet med det alternativa förslaget. Transportstyrelsen anser att det alternativa förslaget svarar bättre upp mot principerna gällande likabehandling, likformighet och skatteneutralitet. Även Trafikanalys tillstyrker den alternativa lösningen. Kammarrätten i instämmer i de skäl som anförs mot hemställans förslag. Andra remissinstanser har å andra sidan uttalat sig för hemställans förslag. , vars yttrande stöds av och Region , uppger att de fortfarande föreslår hemställans förslag. Även och Motormännen har förordat hemställans förslag. har anfört att de bedömer att båda de föreslagna modellerna i stort uppfyller uppställda mål vad avser de effekter som trängselskattesystemet avser att uppnå, som åtgärder vidtas för att uppnå önskad begränsning av beskattningen i . har verket framhållit vikten av att beakta att det förslag som lämnats av och är resultatet av en omfattande demokratisk process och dialog med berörda medborgare i området. Vad avser hemställans förslag har vissa principiella invändningar framförts rörande likabehandlings-, likformighetssamt skatteneutralitetsprincipen från Transportstyrelsen. Detta har även fått stöd från Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i . har tagit upp frågan om likabehandling. har i yttrande över promemorian anfört en annan uppfattning vad avser frågan om likformighetsprincipen, likabehandlingsprincipen samt skatteneutralitetsprincipen. Staden anser att likformighetsprincipen ställts åt sidan och att det finns sakliga skäl att i detta hänseende behandla de boende i på annat sätt än övriga trängselskattebetalare. Detta kommer enligt stadens uppfattning att leda dels till att likartade fall beskattas på ett likartat sätt då samtliga boende i behandlas lika, dels att de boende i i högre grad än kommer att beskattas på likartat sätt som övriga berörda, i vart fall de som är boende i staden. Vad avser skatteneutralitetsprincipen har staden svårt att se relevansen av detta argument mot Backa-undantaget. Regeringen konstaterar vad gäller de principiella synpunkterna att de nämnda principerna grundar sig på utgångspunkten att samma handlande bör leda till samma beskattning oavsett vem som är skattskyldig. Det kan i vissa fall finnas skäl att avvika från en sådan grundprincip men detta bör föranleda särskilda överväganden. I detta fall innebär hemställans förslag att den som är folkbokförd i skulle komma att behandlas på ett annat sätt än övriga som passerar de aktuella portalerna. Vad har anfört om att Backaborna har drabbats av särskilt höga kostnader för trängselskatt och att de genom ändringen kommer att beskattas på ett mer likartat sätt utgör enligt regeringens uppfattning en annan fråga och påverkar inte det faktum att samma handlande genom hemställans förslag medför olika konsekvenser beroende på fordonsägarens folkbokföring. Såväl som Transportstyrelsen har vidare anfört att reglerna kommer att bli svåra att tillämpa och att det bl.a. finns en risk för felaktiga beslut och ett ökat antal omprövningar. Det har framkommit, såväl genom remissynpunkterna som genom underhandskontakter med berörda myndigheter, att det föreligger problem kring avgränsningen av det föreslagna undantaget. Detta gäller bl.a. uppdatering och hantering av de adressuppgifter som undantaget baseras på, avgränsningen av de fysiska och juridiska personer som ska omfattas av undantaget och adressändringar. Det finns därvid en betydande risk att bestämmelserna orsakar osäkerhet och omprövningar. Vad gäller det alternativa förslaget har en snarlik regel tillämpats vid i och fungerat i stort problemfritt. 2015/16:191 alternativ lösning innebär, till skillnad från hemställans förslag, att det inte görs någon skillnad på person, utan alla med samma rörelsemönster Även exempelvis kunder till företag i , eller andra som har anledning att vistas området eller besöka området, kommer därmed att omfattas av undantaget. Alternativet medför dels att de av remissinstanserna framförda invändningarna kring likabehandling faller bort, dels att de problem som har uppmärksammats kring avgränsningar av vilka fysiska och juridiska personer som ska omfattas samt risken för problem vid hantering av adressändringar är aktuella. Alternativet bedöms vidare ge utrymme för en mer rättssäker tillämpning eftersom det inte bedöms medföra risk för felaktiga beslut i samma omfattning som uppmärksammades av remissinstanserna gällande har anfört att den alternativa lösningen visserligen är en tekniskt elegant lösning som ger fler berörda de efterfrågade ser också att lösningen bättre möter Transportstyrelsens och kritik och att den lättförståeligare rimmar med de rättsbärande principerna om likabehandling, skatteneutralitet och likformighet. kommun lider den alternativa lösningen dock av svårigheten att på ett lättfattligt sätt informera om vilken trängselskatt som bilisten kan få Risken är också enligt kommunen stor att Transportstyrelsen skulle få en stor mängd överklaganden att behandla. Regeringen noterar att är angelägen om att det på ett enkelt sätt ska gå att på en skylt vid betalstationer och kontrollpunkter förklara effekten för den enskilde bilisten av den föreslagna lösningen. Den information som presenteras vid betalstationerna är dock begränsad och att vad avser närmare information kring flerpassageregeln Transportstyrelsens hemsida och informationstavlor vid rastplatser. liknande sätt kan information om undantaget göras tillgänglig. vidare antas att ett stort antal av de som passerar betalstationerna vid regelbundet reser in, ut eller genom området. Dessa kan antas i stor uträckning nås av information vid införandet av undantaget om att trängselskatt tas ut endast om passage sker av en kontrollpunkt och en av flerpassageregeln berörs mer utförligt nedan, men det kan konstateras att genom den föreslagna utformningen kommer flerpassageregeln, precis som , att bedömas utifrån tidpunkten för passagen av betalstationen. Bedömningen av flerpassageregeln blir således inte annorlunda mot vad Kommunikation och information kring undantaget kommer givetvis att bli en viktig uppgift i samband med införandet av undantaget. har vidare anfört att kommande stadsutveckling av kan medföra ändringar i trängselskatteområdet och även påverka behovet av ett undantag för . konstaterar att det ligger i sakens natur att ett system som trängselskattesystemet måste ses över i samband med mer betydande Regeringen delar dock inte bedömningen att detta skulle medföra att det alternativa förslaget inte bör genomföras. Vad gäller kostnaderna för de två förslagen har anfört att det alternativa förslaget bedöms onödigt dyrt. Det är riktigt som anför att det alternativa förslaget kräver vissa investeringar. Regeringen gör dock bedömningen att de offentligfinansiella effekterna för förslaget i propositionen och hemställans förslag sammantaget är i stort desamma. De möjligheter att effektivisera hemställans förslag som förs fram i yttrandet från bedöms svåra att genomföra ur ett juridiskt perspektiv. Sammantaget bedömer regeringen att det finns starka skäl som talar mot att utforma undantaget i enlighet med hemställans förslag. Genom det alternativa förslaget kan i princip samma resultat åstadkommas, dvs. att det endast är genomfartstrafik genom som beskattas, men utan de problem kring principiella frågor och praktiska frågor som har framförts. Regeringen finner därför att det alternativa förslaget bör ligga till grund för de ändrade bestämmelserna. Närmare om undantagets utformning Trängselskattesystemet i är uppbyggt av en centralring med tre skaft ut från ringen. Skaftet i (norr om ringen) består av betalstationerna 17–21 enligt Transportstyrelsens numrering (, , , Tingstadsmotet avfart E6 och ). Förslaget innebär att nya portaler placeras väster om . Endast om passage sker av såväl en av betalstationerna längs som en av de nya portalerna ska trängselskatt tas ut. Placeringen av de nya portalerna bör, på motsvarande sätt som gäller för betalstationerna, framgå av en karta som tas in i bilaga 2 till lagen. Enligt uppgift från pågår ombyggnationer av gatunätet i området fram till ca . har tagit fram en karta över kontrollpunkters placering vilken bedöms även kunna täcka in sådana provisoriska lösningar för kontrollpunkterna som kan bli aktuella under ombyggnationen. Förslaget till alternativ G som presenterades i slutrapporten från utredningen från utgick från att de nya portaler som skulle uppföras på andra sidan skulle utgöra betalstationer för trängselskatt. Den senaste passagen av betalstationerna längs respektive de nya betalstationerna skulle vara grund för beskattning och tillämpning av flerpassageregeln. I förhållande till utredningens förslag föreslår regeringen en viss ändring. De nya portaler som föreslås på motsatt sida av mot nuvarande betalstationer längs har endast som syfte att möjliggöra undantag för . Någon avsikt att genom dessa portaler utvidga det beskattade området föreligger inte. Det föreslås därför att dessa portaler inte utgör egentliga betalstationer utan i stället benämns kontrollpunkter för beskattning av genomfartstrafik i . Detta påverkar inte den tekniska utformningen av portalerna. Däremot medför detta en enklare utformning av bestämmelsen eftersom skattskyldighet endast kan vara aktuell vid passage av betalstationerna längs och tidpunkten för denna passage därmed alltid är den som ligger till grund för skattenivån och tillämpningen av flerpassageregeln. är huvudregeln vid passage av betalstationerna vid att beskattning sker. Endast om flerpassageregeln är tillämplig eller om maximibeloppet är uppnått är passagen skattefri under de tidpunkter när 2015/16:191 trängselskatt tas ut. Förslaget innebär att huvudregeln vid passage av portalerna vid , dvs. , , , Tingstadsmotet avfart E6 och , kommer vara att dessa passager är fria från trängselskatt. Endast den som före eller efter passagen av betalstationen passerar en av kontrollpunkterna på andra sidan området kommer att beskattas. Den som t.ex. bor i och reser ut från området eller den som reser in i för att besöka en boende eller ett företag i området kommer därmed inte att beskattas. Såsom har påpekat har det i promemorians förslag till lagtext även tagits med betalstationen vid Ringömotet vilken inte ingick i den ursprungliga hemställan. Regeringen kan konstatera att avsikten inte varit att utvidga undantaget utöver vad som ingått i hemställan utan att fråga är om ett förbiseende. Beskattning föreslås vidare förutsätta att passage har skett av kontrollpunkten och betalstationen inom . I slutrapporten från utredningen föreslås en tidsperiod . En föreslogs därför i promemorian. Det har inte framkommit anledning att göra någon annan bedömning än den som gjordes i den ursprungliga utredningen. Det föreslås därför att passage av kontrollpunkt och betalstation ska ha skett för att beskattning ska ske. Detta innebär även att passager av kontrollpunkterna som sker före och efter kommer att registreras för att skattskyldighet vid betalstationen ska kunna bedömas. Bestämmelserna om att beskattning ska ske endast vid genomfartstrafik gäller bara vid passage av de nämnda betalstationerna vid . Vid passage av andra betalstationer i trängselskattesystemet ska trängselskatt betalas som vanligt. Bestämmelserna om trängselskatt i innehåller en flerpassageregel. Enligt denna ska skatt inte betalas för ytterligare passager av betalstation som sker från en passage för vilken skattskyldighet enligt 9 § andra stycket inträtt och trängselskatt ska betalas. Den sammanlagda skatten och bil ska vidare uppgå till högst . Av de föreslagna bestämmelserna följer att skattskyldighet vid passage av betalstationerna vid , , , Tingstadsmotet avfart E6 eller endast inträder vid genomfartstrafik. I de fall skattskyldighet inträder hanteras passagen som vilken annan passage som helst vid tillämpning av flerpassageregeln och maximibeloppet. Den tidpunkt då passage sker av betalstationen kommer därmed att på vanligt sätt bli avgörande för skattebeloppet för passagen och förhållandet till flerpassageregeln. Någon särskild bestämmelse om detta bedöms inte behövlig. Förslaget föranleder införandet av två nya punkter i bilaga 2 lag om trängselskatt, den s.k. Göteborgsbilagan. 4.3Kameraövervakning och sekretess m.m. Regeringens förslag: Följdändringar ska göras i offentlighets- och sekretesslagen, kameraövervakningslagen och lagen om elektroniska vägtullsystem så att nuvarande hänvisningar till betalstationer för trängselskatt även omfattar de föreslagna kontrollpunkterna. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Förslaget fanns inte med i promemorian. Remissinstanserna: Transportstyrelsen betonar vikten av att fastställa att insamlingen av data för trängselskatteuppbörden görs i enlighet med gällande lagar. Begreppet betalstation finns i andra författningar, bl.a. i kameraövervakningslagen (2013:460). Den fråga som uppkommer är om skrivningen i 10 § i den lagen, om undantag från tillståndsplikten, täcker även de s.k. kontrollpunkterna. Enligt Transportstyrelsen råder liknande oklarheter också i 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt i 6 a § förordningen (2001:650) om vägtrafikregister. Datainspektionen konstaterar att förslaget kan innebära en utvidgad behandling av uppgifter om hur fordon färdas genom . Datainspektionen vill därför, återigen, understryka vikten av att skyddet för den personliga integriteten beaktas såväl praktiskt som tekniskt vid utvecklingen av Transportstyrelsens centralsystem och att den utökade behandlingen av personuppgifter sker inom ramarna för befintliga regelverk. Övriga remissinstanser har inte uttalat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I syfte att skydda enskilda från obehörig kartläggning omfattas uppgifter i ett beslut om trängselskatt om vilken betalstation en bil har passerat och om tidpunkten för denna passage av sekretess enligt bestämmelser i 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen. För närmare bakgrund hänvisas till prop. 2003/04:145 s. 103. Transportstyrelsen påtalade i sitt remissyttrande att det är oklart om 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen omfattar även de föreslagna s.k. kontrollpunkterna. Regeringen har, av pedagogiska skäl och för att förenkla lagstiftningen, valt benämningen kontrollpunkter i stället för betalstationer för de nya portaler som används för att skapa ett underlag för tillämpning av Backaundantaget. I praktiken sker dock fotografering och registrering på samma sätt vid en kontrollpunkt som vid en betalstation. På motsvarande sätt bör därför uppgift om vilken kontrollpunkt bilen har passerat och tidpunkten för passagen omfattas av sekretess. Eftersom kontrollpunkterna i lagtexten ges en egen benämning och reglering bör det i lagtexten i 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen förtydligas att bestämmelserna om sekretess för vissa uppgifter i trängselskattebeslut även ska tillämpas på kontrollpunkter. Ett tillägg av ordet kontrollpunkt föreslås därför i den nuvarande bestämmelsen. Av 10 § kameraövervakningslagen följer att kameraövervakning som bedrivs av vid en betalstation som avses i bilagorna till trängselskattelagen och som sker för att samla in endast uppgifter som behövs för att beslut om trängselskatt ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan skatt betalas inte kräver tillstånd till kameraövervakning. För bakgrunden till bestämmelsen hänvisas till prop. 2015/16:191 2003/04:145 s. 91 f. Som angetts ovan har de i denna proposition aktuella portalerna getts en annan benämning än betalstationer. Den kameraövervakning som sker vid de föreslagna kontrollpunkterna syftar dock, på samma sätt som övervakningen vid betalstationerna, till att samla in uppgifter för att möjliggöra ett korrekt beslut om trängselskatt. Den kommer även att tekniskt ske på motsvarande sätt. Även den övervakning som sker vid de föreslagna kontrollpunkterna bör därmed omfattas av bestämmelsen i kameraövervakningslagen. Bestämmelsen i 10 § kameraövervakningslagen föreslås därför kompletteras med en hänvisning till kontrollpunkter. Även i övrigt bör de överväganden som gjorts vad gäller kameraövervakning i samband med trängselskatt gälla även för kontrollpunkterna. En hänvisning till betalstationer finns även i lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullsystem. Denna lag tillämpas inte på trängselskatt men om det införs en möjlighet till användande av transponder kan en sådan tillämpning bli aktuell. För att lagen ska vara fullständig bör den underrättelseskyldighet för betalningsförmedlare som finns i 20 § avseende bristande transpondersignaler vid betalstationer även omfatta bristande transpondersignaler vid kontrollpunkter. Även en passage av en kontrollpunkt kan vara avgörande för om skattskyldighet uppkommer eller inte och det kan därför finnas anledning att säkerställa att den enskilde underrättas om den bristande transpondersignalen. Förslaget föranleder följdändringar i 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen, 10 § kameraövervakningslagen och 20 § lagen om elektroniska vägtullsystem. Regeringens förslag: Ett undantag för ska träda i kraft . Lagarna ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser i lagen om trängselskatt ska fortfarande gälla för passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har framhållit att det är viktigt att förändringarna genomförs snabbt. Skälen för regeringens förslag: Ett undantag för bör träda i kraft . Ett sådant undantag förutsätter dock ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem, och upphandling av och montering av ny utrustning. Det är inte i detta skede möjligt att säkert säga när detta kan vara klart. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas att sätta lagändringarna i kraft den dag regeringen Äldre bestämmelser i lagen (2004:629) om trängselskatt föreslås Prop. 2015/16:191 fortfarande gälla för passager av betalstationer som sker före Vad avser övriga lagar bedöms det inte föreligga något behov av övergångsbestämmelser. 5 Offentligfinansiella och andra effekter 5.1Effekter för den enskilde, företagen och miljön Regeringens förslag, som innebär att trängselskatt för passage av betalstationerna vid endast ska betalas vid genomfartstrafik, minskar de barriäreffekter som har anförts föreligga med bl.a. höga trängselskattekostnader för boende och verksamma i . Förslaget minskar vidare de negativa effekterna på den lokala tillgängligheten inom stadsdelen , vilket i sin tur får en positiv utveckling för de lokala företagens konkurrensmöjligheter och den sociala sammanhållningen i området. Förslaget innebär även viss tillgänglighetsförbättring för besökare som inte passerar igenom . Eftersom genomfartstrafik även fortsättningsvis kommer att beskattas bedöms förslaget inte ge någon negativ effekt på lokalmiljön. Skillnaderna vad gäller trafikflöden mellan regeringens förslag och hemställans förslag bedöms vara små. Regeringens förslag skiljer sig från hemställans förslag genom att det även medför tillgänglighetsförbättringar för besökare till . Förslaget bedöms medföra i minskade årliga brutto- Anslaget 1:14 Trängselskatt i inom utgiftsområde 22 Kommunikationer bör således också minskas med motsvarande årliga belopp. Anledningen är att anslagets storlek motsvaras av de skatteintäkter som tas in från trängselskatten. minskade skatteintäkterna kommer också att öka statens lånebehov med under produktionsfasen av Västsvenska Det ökade lånebehovet kommer att öka statens framtida Dessa ökade kostnader finansieras inom ramen för Förslaget bedöms preliminärt medföra ökade system- och administrationskostnader för och Transportstyrelsen om ca samt engångskostnader om ca 1,5 miljoner kronor för bl.a. systemanpassningar och informationsinsatser för Sådana tillkommande kostnader får rymmas inom anslag 1:14 Trängselskatt i . Förslaget bedöms dessutom kräva att ungefär 7 nya kontrollpunkter behöver sättas upp i och runt . en investeringskostnad om ca , vilket får 2015/16:191 finansieras med anslag 1:14 Trängselskatt i eller med lån i . Anslag 1:14 används även för att betala räntor och amorteringar på eventuella lån i . till följd av en sådan investering beräknas till ca per ombyggnationer av gatunätet i området fram till ca och tills dess behövs sannolikt ett antal provisoriska lösningar för kontrollpunkterna.