prop · H4031d15 · 2016-09-20 00:00:00 — För att individerna ska ha möjlighet att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet är det därför av avgörande betydelse att den lokala samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna fungerar väl. Deltagandet i valideringsinsatser har ökat . Validering utgör en grundläggande byggsten i de snabbspår som Arbetsförmedlingen arbetar med tillsammans med arbetsmarknadens parter. finns genomgående stora könsskillnader inom etableringsuppdraget. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 som tar del av arbetsmarknadsnära insatser respektive övergår till arbete är avsevärt större bland män än bland kvinnor, och skillnaderna har ökat. Hela ökningen av utflödet till arbete skedde bland männen. Det är angeläget att arbetet utvecklas så att kvinnor och män ges samma möjligheter till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Att utbildningsnivån i etableringsuppdraget har ökat , bland både kvinnor och män, borde innebära bättre förutsättningar för att erbjuda kvinnor och män likvärdiga insatser. Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla sitt arbetssätt inom etableringsuppdraget är också avsett att främja kvaliteten och arbetsmarknadsanknytningen i etableringsplanerna. Regeringen anser att det är viktigt att detta utvecklingsarbete verkligen bidrar till ökad likvärdighet och ändamålsenlighet i de insatser som både kvinnor och män deltar i. Antalet personer som sökte asyl inom EU och kom att överträffa alla prognoser. var sammantaget antalet asylsökande per capita det högsta som någonsin registrerats i ett OECD-land. kommer att präglas av att många nyanlända ska etablera sig i . Den unika situation befinner sig i innebär både en utmaning och en möjlighet. Regeringen har identifierat ett antal områden som behöver utvecklas och förstärkas för att bygga ett samhälle som håller ihop och för att motverka segregation. Det handlar om effektivare etablering, fler vägar till arbete, fler som slutför sin utbildning och bättre tillgång till bostäder. Fler områden i arbetet mot segregation redovisas även i avsnitt 6.4 om åtgärder mot segregation. I detta avsnitt ges en bred översikt av utmaningar och insatser som berör flera olika områden, se även beskrivning under respektive utgiftsområde. Arbete är nyckeln till nyanländas etablering i . Arbete ger, förutom egenförsörjning, möjligheter att utveckla kunskaperna i det svenska språket och om det svenska samhället. Arbete bidrar också till ett utökat socialt nätverk. Många nyanlända är och har såväl utbildning som erfarenhet P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 som i större utsträckning bör tas tillvara, inte minst inom områden där det råder brist på arbetskraft. Behovet av validering av utbildning och yrkeskompetens samt av kompletterande utbildningar är därför stort. Utbildningssystemet måste ha förmåga att möta även personer med omfattande utbildningsbehov och utrusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Kunskaper i det svenska språket är viktigt för delaktighet i samhällslivet och på arbetsmarknaden men bör inte vara avgörande för möjligheten att få ett arbete eller ta del av utbildningsinsatser. Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken för att hantera det ökade antalet nyanlända inom etableringsuppdraget (se utg.omr. 14, avsnitt 4.5). Skolsystemet måste hantera de utmaningar det innebär att ta emot många nyanlända elever . Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, vilket är en viktig grund för långsiktig etablering på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför i denna proposition flera satsningar inom utgiftsområde 16 som bl.a. syftar till att motverka lärarbristen och att underlätta tidiga insatser för elever i behov av stöd. En förutsättning för att människor ska kunna etablera sig är att det finns bostäder till alla. behöver fler bostäder, inte minst i områden med tillgång till en god arbetsmarknad. Särskilt stort är behovet av hyreslägenheter med rimliga hyror. Alla kommuner ska bidra till mottagandet av nyanlända. Kommuner i tillväxtregioner bör ta ett särskilt ansvar. För att korta de nyanländas etableringstid och underlätta deras inträde på arbetsmarknaden behöver tidiga insatser under såväl asyltiden som efter beviljat uppehållstillstånd förstärkas. De tidiga insatserna bör bl.a. inriktas mot kunskaper i det svenska språket och om samhället, kompetenskartläggning och etableringsfrämjande insatser som bl.a. kan vara arbetsplatsförlagda. Insatserna inom etableringsuppdraget ska vara anpassade efter individers olika förutsättningar och behov och bedrivas med hög kvalitet. Möjligheterna att arbeta bör ses över. är dessa möjligheter begränsade, vilket både kan fördröja och försvåra etableringen. För att underlätta detta har regeringen nått en överenskommelse med representanter för banker och ansvariga myndigheter som innebär att asylsökande som kan styrka sin identitet kan öppna ett bankkonto. Syftet är att förenkla för asylsökande som arbetar (se utg.omr. 2, avsnitt 3.5). Kommunerna, landstingen och det civila samhället, bl.a. folkbildningen och idrottsrörelsen, har gjort betydande insatser på många områden för att hantera flyktingsituationen. Flera av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och som föreslås i denna proposition syftar till att förbättra förutsättningarna för kommunernas, landstingens och det civila samhällets arbete. Regeringen avser att ytterligare förstärka samarbetet med det civila samhällets organisationer. Styrgruppen för överenskommelsen inom integrationsområdet, med idéburna organisationer och Kommuner och Landsting har kommit överens om att avveckla styrgruppen . Regeringen avser att fortsatt arbeta med idéburna organisationer inom integrationsområdet i andra former. Regeringen ger i denna proposition förutsättningar för att fortsätta arbetet med att bygga ett starkt samhälle som håller ihop. Det är ett arbete som kräver uthållighet. För att nå framgång krävs att alla tar sin del av vårt gemensamma ansvar. Ett hållbart mottagande i hela landet Mottagandet av nyanlända är ett gemensamt ansvar för hela . Kommunerna tar ett stort ansvar och har tagit emot fler nyanlända . har väntetiderna för att kunna bosätta sig i en kommun ökat och majoriteten av de nyanlända bosätter sig därför på egen hand. Mottagandet är också mycket ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Gemensamt ansvar att ta emot nyanlända för bosättning Alla kommuner måste utifrån sina förutsättningar vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända för att förbättra de nyanländas möjlighet till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Ett jämnare mottagande är av betydelse också för att motverka social och etnisk boendesegregation. trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända för bosättning i kraft. Syftet med lagen är att få till stånd en jämnare fördelning av mottagandet av nyanlända mellan landets kommuner och att kommuner som har goda förutsättningar för etablering ska ta emot nyanlända i större utsträckning . Kommunerna får i förväg besked om hur många nyanlända som kommer att omfattas av anvisningar och ges därmed möjligheter att planera för mottagandet bl.a. vad gäller bostäder och skola. har Arbetsförmedlingen och ett delat ansvar för anvisningar enligt den nya lagen. kommer att besluta om alla anvisningar. Länsstyrelserna har genom den nya lagen en viktig roll att föra dialog med kommunerna inför fastställande av kommuntal och för planeringen av kommunernas mottagande. Det är angeläget att och länsstyrelserna har tillräckliga resurser för att genomföra dessa uppdrag. Med hänsyn till den kommande kraftiga ökningen av antalet personer med uppehållstillstånd i mottagningssystemet bör förvaltningsmedel förstärkas. Även länsstyrelsernas förvaltningsanslag bör ökas för att säkerställa en effektiv tillämpning av den nya lagen. För att förbättra helhetsperspektivet på mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system (A 2015:02). Uppdraget ska slutredovisas . Ökade medel till kommunerna Ett bra mottagande i kommunerna är avgörande för nyanländas etablering. Det är i kommunerna som människor bor, lever och arbetar. Utmaningarna ser mycket olika ut för landets kommuner och landsting, inte minst beroende på hur befolkningstillväxten ser ut. För att stärka välfärden och för att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting avsätter regeringen därför till kommunsektorn och framåt (se utg.omr. 25, avsnitt 3.7). Denna förstärkning ska inledningsvis särskilt stötta de kommuner och landsting som har störst behov av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 investeringar till följd av det stora antalet asylsökande och nyanlända. Vidare beslutade regeringen i budgetpropositionen att höja schablonersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända . Nyanlända som har särskilda behov, t.ex. av en tillgänglighetsanpassad bostad eller närhet till specifik sjukvård, kan få vänta än andra på att bli mottagna i en kommun. Om kommuner i större utsträckning kan få ersättning för kostnader för nyanlända med särskilda behov, underlättas deras mottagande. Regeringen föreslår därför att ramen för ersättning till kommunerna för sådana kostnader höjs –2020. Hemutrustningslån ger möjlighet för nyanlända att genom lån utrusta sin bostad vid mottagandet i en kommun, vilket skapar bra förutsättningar för att påbörja etableringen i arbets- och samhällslivet. I takt med att antalet kommunmottagna ökar förväntas fler nyanlända beviljas hemutrusningslån. Mot bakgrund av den förväntade utgiftsökningen föreslår regeringen att medel tillskjuts på anslaget för hemutrustningslån. Regeringen ser att det finns behov av att se över regelverket i syfte att anpassa kostnaderna för hemutrustningslån. Utgångspunkten för en sådan kostnadsanpassning är att lånebeloppen inte ska sänkas för hushåll med barn. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Förenklad ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga sökte ovanligt många ensamkommande barn, dvs. personer som saknar vårdnadshavare i landet, asyl i . Totalt uppgick antalet till ca 35 000, vilket motsvarade av alla som sökte asyl i . Den mycket stora ökningen av antalet ensamkommande barn 2015 innebär utmaningar för kommunernas mottagande. Det är viktigt att värna kvalitet och säkerhet i mottagandet av ensamkommande barn och unga. måste regeringen ta ansvar för att regelverkets utformning tar hänsyn till kommunernas förutsättningar och leder till en effektiv användning av skattemedel. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 bl.a. en ny placeringsform, stödboende, införts som ett komplement till placeringsformerna hem för vård eller boende (HVB) och familjehem. Den statliga ersättningen till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn och unga behöver förenklas och förändras i syfte att förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Regeringen avser att införa ett nytt ersättningssystem som bl.a. innebär att kommunerna ersätts utifrån individens ålder oavsett boendeform. En viktig utgångspunkt för förändringar i ersättningssystemet för ensamkommande barn är att inte försämra förutsättningarna för att barn ska få ett bra omhändertagande. Barn har särskilda rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () och det är viktigt att särskilja barn från vuxna. Sammantaget medför de aviserade förändringarna att kommunernas planeringsförutsättningar och de ekonomiska drivkrafterna för kostnadseffektiva boenden förbättras. Därmed bidrar de till en mer ansvarsfull användning av skattemedel. Regeringen avser att inrätta ett nationellt vid för frågor kring ensamkommande barn, i syfte att fördjupa och sprida kunskap om hur dessa barn kan bemötas och stödjas (se utg.omr. 9 avsnitt 4.6). Det är viktigt att tiden då den enskilde befinner sig i asylprocessen kan tas tillvara och användas på ett meningsfullt sätt. Detta särskilt för att underlätta och påskynda en framtida etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet för den som beviljas uppehållstillstånd, men även för att undvika exempelvis psykisk ohälsa eller social oro i anslutning till anläggningsboenden. Folkbildningen och organisationer i civilsamhället är några av flera viktiga aktörer för att främja etableringen (se utg.omr. 17 avsnitt 17). Även hälso- och sjukvården har en viktig roll i sammanhanget då hälsa är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik etablering (se utg.omr. 9 avsnitt 5). Behovet av tidiga insatser för asylsökande och personer som har uppehållstillstånd men bor i anläggningsboenden har ökat, bl.a. till följd av det kraftigt ökade antalet asylsökande och längre handläggningstider i prövningsverksamhet. Regeringen föreslår därför en förstärkning av medlen för tidiga insatser som syftar till att ge asylsökande m.fl. kunskaper i svenska språket, kunskaper om det svenska samhället och andra etableringsfrämjande insatser. De resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande m.fl. ska användas ändamålsenligt, ge verksamhet med god geografisk spridning och nå en så stor andel av målgruppen som möjligt. Regeringen vill särskilt främja insatser genom det lokala föreningslivet. Regeringen angav därför i vårpropositionen (prop. 2015/16:100 s. 34) att ansvarsfördelningen bör ändras så att länsstyrelserna får ansvar för att samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande m.fl. Med tidiga insatser för asylsökande m.fl. avses insatser riktade till kvinnor och män som är asylsökande eller som har uppehållstillstånd men bor i anläggningsboenden. Det är viktigt att kvinnor och män kan ta del av insatser på samma villkor och i samma utsträckning. Kvinnor och män bör ha tillgång till insatser som ger kunskaper i svenska språket och få information om sina möjligheter till arbete och studier. De behöver också få grundläggande kunskaper om hur det svenska samhället fungerar och vart de kan vända sig i olika frågor. I den mån det är möjligt bör information kunna ges på flera språk utöver svenska. Nuvarande stöd till kommuner avseende beredskap för mottagande samt verksamhet med flyktingguider, familjekontakter m.m. har vidgats till att utöver nyanlända också i viss mån omfatta asylsökande. Kompetenskartläggning för kvinnor och män är viktigt för en snabbare etablering. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med propositionen Vårändringsbudget bör därför fortsätta. Effektivare insatser inom etableringsuppdraget Antalet deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag väntas öka kraftigt . Att kunna möta ett stort antal nya deltagare inom etableringsuppdraget innebär en utmaning för Arbetsförmedlingen. behöver resultaten inom etableringsuppdraget förbättras. Ambitionen bör vara att nyanlända kvinnor och män ska gå vidare till arbete eller studier . Visserligen gick en något större andel till arbete eller utbildning jämfört med tidigare, men att endast en knapp tredjedel av dem som lämnar etableringsuppdraget går till arbete eller studier är inte tillfredsställande. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen ges förutsättningar för att möta den stora ökningen av deltagare och att arbetet med att öka andelen som går vidare till arbete eller utbildning intensifieras. Regeringen föreslår därför att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag tillförs medel i syfte att skapa förutsättningar för god kvalitet trots ökningen av antalet deltagare i etableringsuppdraget och för att öka övergången till arbete eller studier efter avslutad etablering (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen anser också att det är angeläget att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för att Arbetsförmedlingen ska kunna arbeta mer effektivt med etableringsuppdraget, och skapa en bättre balans mellan deltagarnas möjligheter och skyldigheter. I den överenskommelse som regeringspartierna slutit med , , och med anledning av det stora antalet nya asylsökande anges att regelförenklingar bör göras inom etableringsuppdraget i syfte att öka flexibiliteten och underlätta etablering på arbetsmarknaden. Regeringen avser att återkomma med förslag för att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Syftet är att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Detta förväntas få positiva effekter på antalet personer som lämnar etableringsuppdraget till arbete eller studier vilket minskar arbetslösheten. Ett liknande åtgärdssystem som gäller för övriga arbetslösa bör införas för nyanlända inom etableringsuppdraget. Den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete bör inte ha rätt till hela eller delar av sin ersättning. Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Målgruppen för traineejobben och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 yrkesintroduktionsanställningarna har vidgats så att även nyanlända ska kunna ta del av insatserna. För att ytterligare stärka incitamenten för individen att utveckla sina språkkunskaper och för att fler nyanlända ska ges möjlighet att få ett arbete har instegsjobben utvecklats så att stödet går att kombinera med flera typer av utbildning i svenska. Regeringen avser även att möjliggöra extratjänsterna för nyanlända. Regeringen kommer också införa moderna beredskapsjobb i de statliga myndigheterna vilket innebär att långtidsarbetslösa och nyanlända ska kunna anställas i myndigheterna för att utföra enklare arbetsuppgifter. För att ytterligare stärka nyanländas möjlighet till inträde och etablering på arbetsmarknaden kommer subventionen i nystartsjobb för nyanlända att öka. För att få fler deltagande kvinnor och män i etableringsuppdraget att komma i arbete eller påbörja en utbildning behövs förstärkta insatser från flera aktörer och en ökad samverkan mellan dessa. En god etablering förutsätter t.ex. att Arbetsförmedlingen har ett nära samarbete med kommunerna om bl.a. sfi och vuxenutbildning, och att nyanlända har någonstans att bo. Delegationen för unga i arbete (Dua) har arbetat med lokala överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner som verktyg för samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Erfarenheterna av detta bör nu tas tillvara för att stärka genomslaget av arbetsmarknadspolitiska insatser på lokal nivå som rör nyanlända (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar och en särskilt viktig roll i att korta vägarna från etableringsuppdraget till arbete. har Arbetsförmedlingen samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Snabbspåren riktar sig till deltagare i etableringsuppdraget som har tidigare erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke där arbetsmarknadens parter har kommit överens om ett snabbspår. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att de medel som finns avsatta för parternas främjande- och utvecklingsinsatser avseende snabbspår ska förstärkas . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 3 Fler behöver delta i och övergå till utbildning Regeringen anser att både inslaget av vuxenutbildning och övergångarna från etableringsuppdraget till reguljär utbildning behöver öka väsentligt. En stor del av de deltagande kvinnorna och männen har behov av fleråriga reguljära utbildningsinsatser för att ha en möjlighet att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Andra har behov av viss kompletterande utbildning för att kunna få ett arbete. Samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver förstärkas i syfte att öka möjligheterna för korttidsutbildade kvinnor och män att börja studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Det nya rekryterande studiestartsstödet kan användas som en del av en kedja av insatser för kvinnor och män med stora utbildningsbehov i syfte att öka övergångarna till studier. Ett förslag om ett nytt rekryterande studiestartsstöd har remitterats (U2016/02685/SF), se utg.omr. 15, avsnitt 2.6. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om att införa ett studiestartsstöd. Många av dem som sökte asyl i är unga och kommer in i det svenska skolsystemet under senare del eller i gymnasieåldern. Regeringen anser att unga nyanlända bör påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning för att förebygga arbetslöshet. Skillnaderna mellan kvinnor och män behöver minska De stora könsskillnaderna i deltagandet i insatser och övergång till arbete som finns inom etableringsuppdraget är inte acceptabla. Regeringen anser det angeläget att andelen kvinnor som tar del av arbetsmarknadsnära insatser respektive övergår till arbete ökar och att kvinnor och män ges samma möjligheter till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla sitt arbetssätt inom etableringsuppdraget är avsett att främja kvaliteten och arbetsmarknadsanknytningen i etableringsplanerna. Regeringen anser att det är viktigt att detta utvecklingsarbete bidrar till ökad likvärdighet och ändamålsenlighet i de insatser som både kvinnor och män deltar i. Regeringen har även för avsikt att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att särskilt fokusera på insatser för att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. Möjligheten till ett långvarigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan bidra till att försena en förälders etablering på arbetsmarknaden och motverka ambitionen för nyanlända utrikes födda föräldrar att delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. Särskilt utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsdeltagande är lågt och det tar ofta innan de etablerar sig på arbetsmarknaden. Utredningen om en modern föräldraförsäkring (S 2016:02) har i uppdrag att lämna förslag om begränsning av rätten till föräldrapenning för barn som kommer till . Uppdraget i denna del ska redovisas (se utg.omr. 12 avsnitt 3.6). Ökad samverkan kring nyanlända Regeringen ser ett ökat behov av samverkan mellan myndigheter för att skapa enklare och mer effektiva processer för nyanlända. Regeringen har därför lämnat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen, , , och att utöka samverkan så att processen för etablering förenklas och effektiviseras för nyanlända kvinnor och män(A2016/01467/EXPCH). Se även utg.omr. 3, 8 och 10. Motverka bristen på tolkar En förutsättning för att personer som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket ska kunna ta del av samhället är att det finns tillgång till tolkar och översättare. Behovet av auktoriserade tolkar, särskilt i vissa språk samt med specialistkompetens inom rättsväsendet, sjukvården och i kontakt med myndigheter, har ökat kraftigt och förväntas öka ytterligare som en följd av det stora antalet asylsökande och nyanlända. Kammarkollegiets verksamhet som avser auktorisation av tolkar och översättare bör därför förstärkas i syfte att påskynda auktoriseringsprocessen. Vidare bör Kammarkollegiet tillföras medel för en avropsportal för tolktjänster, m.m. (se utg.omr. 2 avsnitt 4.5.2). Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:1 Etableringsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder och statsbidrag till kommuner för att främja etablering på arbetsmarknad och i samhällslivet. Anslaget får även användas för uppföljning och utvärdering av integrationen. Det är viktigt att använda tiden i asylprocessen på ett meningsfullt sätt, bl.a. för att underlätta och påskynda en framtida etablering på arbetsmarknaden.