prop · H40350 · 2016-11-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenterar regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på satsningar 2017– 2020. Syftet är att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. En utgångspunkt är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken svarar mot globala och nationella samhällsutmaningar. Prioriterade utmaningar är klimat och miljö, hälsa, ökad digitalisering, ett hållbart samhälle och förbättrade kunskapsresultat i det svenska skol- och utbildningssystemet. Ett antal satsningar som stärker den fria forskningen och svarar mot samhällsutmaningarna presenteras. Förutsättningarna för universitetens och högskolornas långsiktiga strategiska planering bör stärkas genom ökade anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Även lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och sambandet mellan utbildning och forskning förväntas stärkas. Vidare redovisar regeringen ett antal åtgärder för att främja attraktiva villkor för studerande på forskarnivå och unga forskare och för att främja jämställdhet i högskola och forskning. Regeringen har i budgetpropositionen lämnat förslag och redovisat bedömningar om fördelning av medel till forskning och innovation. I denna proposition beskrivs satsningarna närmare. Forskningssatsningarna avser dels långsiktiga nationella forskningsprogram som utgår från de utpekade samhällsutmaningarna, dels vissa särskilda forskningssatsningar. Satsningarna på innovation avser bl.a. en förstärkning av strategiska innovationsområden, vilka ska kopplas till prioriteringarna i regeringens 2016/17:50 samverkansprogram för forskning och innovation. Vidare redovisas satsningar på forskningsinstitut och test- och demonstrationsmiljöer. Syftet med dessa satsningar är att lägga grunden för ny, långsiktig och fördjupad gränsöverskridande samverkan och stärkt innovationsförmåga. Regeringen presenterar ett antal åtgärder för att forskare, näringsliv och offentlig sektor så långt som möjligt ska ha tillgång till den bästa forskningsinfrastrukturen. Utbildningsbidraget för doktorander bör tas bort och följdändringar föreslås i flertalet av de lagar som innehåller bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. I propositionen föreslås även en ändring i bilagan till högskolelagen (1992:1434) till följd av att regeringen har föreskrivit att ska benämnas . Lagändringarna avseende utbildningsbidrag för doktorander föreslås träda i kraft . Ändringen i bilagan till högskolelagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken........ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ..................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om 2.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ..................................................................... 2.6Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ..................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ....................................................................... Ärendet och dess beredning ........................................................... Målbild för forskningspolitiken....................................... Satsningar för att stärka forskning och innovation .......... Starka och ansvarsfulla lärosäten.................... Attraktiva karriärvägar och ökad Strategiska forskningssatsningar för att Starka gränsöverskridande miljöer ................. Attraktiva villkor för investeringar ................. Svensk forskning, utveckling och innovation i ett 5.1Forskning, utveckling och innovation som bidrar till 5.2Investeringar i forskning och utvecklingsverksamhet som andel av BNP ........................................................... 5.3Finansiering av forskning och Högskolans forskande och undervisande personal .......... 5.5Sverige är ett starkt forskningsland men 5.8Forskning och innovation för att lösa samhällets 6 Starka och ansvarsfulla lärosäten ................................................... Ett nytt styr- och resurstilldelningssystem........................ Ökade anslag till forskning och utbildning på Modell för tilldelning av ökade resurser 2018–2019....................................................... Utvärdering och uppföljning av forskning ....................... Utvärdering av forskning................................. Uppföljning och analys av forskning............... Attraktiva villkor för unga forskare och en jämställd högskola ...... Bättre villkor för doktorander........................................... Bättre villkor för stipendiefinansierade Attraktiva meriteringsvägar för unga forskare ................. Uppföljningar av stipendiefinansierade doktorander, meriteringsanställningar och visstidsanställningar i En jämställd högskola ...................................................... nyrekryterade kvinnor som professorer ........... Ökade anslag bidrar till jämställdhet ............... Köns- och genusperspektiv i forskning ........... Strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar ................. Tioåriga nationella forskningsprogram ............................ Tioårigt nationellt forskningsprogram om Tioårigt nationellt forskningsprogram för Tioårigt nationellt forskningsprogram om migration och integration ................................ Tioårigt nationellt forskningsprogram om Tioårigt nationellt forskningsprogram om Tioårigt nationellt forskningsprogram om Förstärkning av forskning inom humaniora och samhällsvetenskap .................. 8.2.2Förstärkning av rymdforskning och Förstärkning av datadriven forskning ............. Framtidens teknik för digitalisering................ 8.2.5Förstärkning av biobanker och Förstärkning av klinisk forskning................... 8.2.7Forskning om välfärdens kvalitet, organisation och processer.............................. Stöd till forskning för jämlika villkor ........... 8.2.9Särskilda åtgärder för att stödja svensk forskning och innovation .............................. 8.3Förbättrade kunskapsresultat i skol- och Försöksverksamhet för att få en starkare vetenskaplig grund i skolan .......................... Öppen tillgång till forskningsresultat ............................ 9 Samverkansprogram genom strategiska innovationsområden ..... generations resor och transporter.................. Samverkansprogrammet Smarta städer ........ Samverkansprogrammet Life science........... industri och nya material .............................. 9.2Satsningar och åtgärder som bidrar till cirkulär och biobaserad ekonomi.................. Andra kompletterande satsningar ................. Öka effektiviteten i insatser för främjande av innovation och näringsliv......................... 10 Starka gränsöverskridande forsknings- och innovationsmiljöer .. Europeiska spallationskällan ESS................. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) ................................. 10.2Ökat tillgängliggörande och användande av Test- och demonstrationsmiljöer ................................... Utvecklade insatser via industriforskningsinstitut......... Attraktiva villkor för investeringar och innovation....................... Investeringar i innovativa affärsidéer............................. Ramvillkor för innovation .............................................. Vissa regler för universitet och högskolor..... Incitament för forskning och utveckling........ Starka regionala innovationsmiljöer.............. om upphandling och en nationell utveckling och innovation ............................. Förslaget till lag om ändring i social- Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) .................................................................... Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) .................................................................... Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ...................................................................... Sammanfattning av betänkandet Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) ............................................................... Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2.lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, 3.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 4.lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 5.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 6.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 7.lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 5 kap. 7 §, 6 kap. 20 § och 59 kap. 13 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. En i bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land ska fortfarande anses vara bosatt här så länge han eller hon genomgår en studiestödsberättigande utbildning eller har utbildningsbidrag för doktorander. Den som kommer till för att studera ska inte anses vara bosatt här. Detta gäller dock inte den som har utbildningsbidrag för doktorander. En i bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land ska fortfarande anses vara bosatt här så länge han eller hon genomgår en studiestödsberättigande utbildning. Den som kommer till för att studera ska inte anses vara bosatt här. Den som får någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 6 § 5, inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 och inkomstrelaterad efterlevandeförmån enligt 6 § 9 och 11: 1.vårdbidrag enligt 5 kap. 9 § 5, som inte enbart avser merkostnader, 2.dagpenning från arbetslöshetskassa, 3.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 4. utbildningsbidrag för doktorander, 5. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 6. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, och 4. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 5. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, och 7. stipendium som enligt 11 kap. 6. stipendium som enligt 11 kap. Prop. (1999:1229) ska tas upp som intäkt (1999:1229) ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. i inkomstslaget tjänst. Som inkomst av anställning räknas följande sociala förmåner: 2.Vårdbidrag, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader. 3.Ersättning från i form av sjuklönegaranti enligt 20 § lagen (1999:1047) om sjuklön. 4.Sjukpenning eller motsvarande ersättning enligt denna balk eller annan författning eller på grund av särskilt beslut av regeringen. Detta gäller i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. 5.Inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning. 6.Livränta på grund av arbetsskada eller annan skada som avses i 41– 44 kap. 8.Dagpenning från arbetslöshetskassa. 9.Aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt Ersättning till deltagare i Ersättning till deltagare i föräldrar (TUFF). föräldrar (TUFF). lagen (1994:1809) om totalför- lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt och till andra som får svarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga. gäller för totalförsvarspliktiga. i den utsträckning som regeringen i den utsträckning som regeringen 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 2016/17:50 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde1 ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 1 Lagen omtryckt 1990:232. Senaste lydelse av 2 § 1991:932. 2.3Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att bilagan till högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft . I denna bilaga anges de högskolor som enligt 1 kap. 17 § får utfärda en gemensam examen. (universitet) Kungl. Tekniska högskolan (universitet) I denna bilaga anges de högskolor som enligt 1 kap. 17 § får utfärda en gemensam examen. 1 Senaste lydelse 2013:1117. Tekniska högskolan (universitet) 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift ska ha följande lydelse. Avgiften utgör av ersättning i form av 1.sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialförsäkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbalken, 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämnda balk, 7.vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8.dagpenning från arbetslöshetskassa, 10.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 1 Senaste lydelse 2010:1271. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Prop. Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 2. ersättning till deltagare i 1. ersättning till deltagare i föräldrar (TUFF), och föräldrar (TUFF), och 3. utbildningsbidrag för kom- 2. utbildningsbidrag för kom- för personer som har en examen på för personer som har en examen på Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier om funktionshinder, – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och – studier inom särskild utbildning för vuxna, 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, eller 3.kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning som betalas ut av . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2016:701. 2.6Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § och 4 kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3. utbildningsbidrag för dokto- 4. sjukersättning, 3. sjukersättning, 5. statsbidrag som administreras 4. statsbidrag som administreras – kortare studier om funktions- – kortare studier om funktions- – kortare studier på grundskole- – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt eller gymnasienivå som är särskilt ning för vuxna, ning för vuxna, 6. statsbidrag som administreras 5. statsbidrag som administreras av för kortare studier i av för kortare studier i alfabetisering i samiska, alfabetisering i samiska, 8. utbildningsbidrag för komp- 7. utbildningsbidrag för komp- för personer som har en examen på för personer som har en examen på Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. 1 Senaste lydelse 2016:702. Studiemedel får inte lämnas för Studiemedel får inte lämnas för om den studerande är eller har om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller varit anställd som doktorand. har eller har haft utbildnings- bidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Årsbeloppet får sättas ned 1. om låntagaren tar 1. om låntagaren tar emot studiehjälp eller studiemedel, utbildningsbidrag för doktorander, 2.om låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer, eller 3.om det i något annat fall finns synnerliga skäl. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 2.7Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 18 § diskrimineringslagen (2008:567) ska ha följande lydelse. Ett beslut av ett universitet eller en högskola med staten som huvudman får, i fråga om utbildning enligt högskolelagen (1992:1434), överklagas till på den grunden att beslutet strider mot 1. diskrimineringsförbudet i 2 kap. 5 §, om beslutet avser a.tillträde till utbildning, b.tillgodoräknande av utbildning, c.anstånd med studier eller fortsättning av studier efter studieuppehåll, d.byte av handledare, e. indragning av handledare och e. indragning av handledare andra resurser vid utbildning på och andra resurser vid utbildning på forskarnivå, eller f. utbildningsbidrag för dokto- g. en ingripande åtgärd mot en f. en ingripande åtgärd mot en 2.diskrimineringsförbudet i 1 kap. 4 § 3, eller 3.förbudet mot repressalier i 2 kap. 19 §. Om överklagandenämnden finner att det överklagade beslutet strider mot något av förbuden och att detta kan antas ha inverkat på utgången, ska beslutet undanröjas och ärendet, om det behövs, visas åter till eller högskolan för ny prövning. Om ett beslut kan överklagas enligt någon annan författning, ska överklagande ske i den ordning som föreskrivs där i stället för enligt första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildningsbidrag för doktorander som lämnas . 1 Senaste lydelse 2014:958. Ärendet och dess beredning Regeringen lämnar under varje mandatperiod en forskningspolitisk proposition som anger regeringens politik inom området för den kommande fyraårsperioden. Denna forskningspolitiska proposition anger även den övergripande inriktningen för kommande tioårsperiod. Betänkandet Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) ligger till grund för vissa överväganden i denna proposition. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Be- tänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2016/01529/UH). , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Verket för innovationssystem (), Rymdstyrelsen och har efter regeringsuppdrag redovisat en gemensam analys som underlag till regeringens forskningspolitik (U2015/01362/F). Vidare har , Formas, Forte, och Rymdstyrelsen efter regeringsuppdrag även redovisat särskilda analyser inom sina respektive ansvarsområden (U2015/05147/F). Universitet och högskolor, berörda myndigheter samt ett urval av företag och andra organisationer har av regeringen bjudits in att inkomma med underlag till regeringens forskningspolitik (U2015/01662/UH). Regeringen har från dessa tagit emot sammanlagt 132 underlag. Därutöver har 130 spontana underlag inkommit. De av regeringen inrättade arbetsgrupperna Forskningsberedningen respektive Expertgruppen för ökad jämställdhet i högskolan har diskuterat forskningspolitikens inriktning och bidragit med synpunkter. Grupperna har främst bestått av ledamöter från forsknings- och högskolesektorn och letts av ministern för högre utbildning och forskning. Även det av regeringen inrättade Nationella innovationsrådet (se avsnitt 4.3.4) har diskuterat forsknings- och innovationspolitiken och bidragit med synpunkter. Regeringen bedömer att endast lagförslagen i avsnitt 2.2, 2.5 och 2.7 i denna proposition berör en sådan reglering som faller inom Lagrådets granskningsområde. Lagförslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. är ett internationellt sett framgångsrik forsknings- och innova- tionsland som investerat i forskning och utveckling. tidigt har det svenska forsknings- och innovationssystemet relativt sett 2016/17:50 försvagats i jämförelse med andra framstående länder. Denna försvagning gäller både forskning och innovation. Det behövs därför ett nytt fokus för forsknings- och innovationspolitiken som främjar ett mer effektivt och långsiktigt resursanvändande samt en starkare och tydligare samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. I budgetpropositionen aviserade regeringen att det forskningspolitiska målet skulle ses över. Regeringens nya mål är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen anser att ska ha ambitionen att vara en av de allra främsta kunskapsnationerna, vilket föranleder en skärpning av målformuleringen jämfört med den hittillsvarande.