prop · H303188 · 2016-06-08 00:00:00 — mängden framställningar innebar har verksamheten enligt myndigheten kunnat bedrivas utan större problem. Detta beror enligt till stor del på myndighetens flexibla organisation och på att myndigheten vid låg bemanning eller arbetstoppar snabbt kan göra omprioriteringar i arbetet. I princip har hela personalen arbetat på heltid med att hantera kontrollärenden och förfrågningar. Detta har inneburit att andra arbetsuppgifter, till exempel genomförande av tillsynsärenden och upphandlingsförfaranden, blivit fördröjda. granskning tyder på att det finns en risk för att den egeninitierade tillsynen kan trängas undan av kontrollverksamheten. Det finns som tidigare nämnts inga krav på hur mycket tillsyn som myndigheten ska bedriva. Den egeninitierade tillsynen är dock, liksom kontrollen på begäran av enskild, en viktig del i myndighetens arbete med att bidra till att den granskade verksamheten bedrivs på ett rättssäkert sätt. Den utgör även en möjlighet för myndigheten att bedriva mer långsiktig och strategisk verksamhet. 4.3Handläggningen av tillsynsärenden och kontrollärenden har beslutade rutiner för handläggning av tillsynsärenden och kontrollärenden. Dessa uppdateras och ses över löpande. Bland annat med utgångspunkt från myndighetens beslutade rutiner har granskat samtliga tillsynsärenden som inletts och avslutats . har också granskat ett urval av de kontrollärenden som genomfört under samma tid.33 Avsikten med ärendegranskningen har varit att bedöma hur bedriver sin tillsyn, dokumenterar ärenden och utformar beslut. har därutöver deltagit under en del av ett pågående tillsynsärende och därigenom observerat hur arbetar med tillsyn. Av lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet följer att nämnden får uttala sig om konstaterade förhållanden och sin uppfattning om behov av förändringar i verksamheten.34 Nämndens avgöranden kan inte överklagas.35 har inga sanktionsmöjligheter. Det framgår av myndighetens förordning att om nämnden i sin verksamhet uppmärksammar förhållanden som kan utgöra brott eller medföra skadeståndsansvar för staten ska den 33I bilaga 1 och 2 redogörs utförligare för urval. 342 § lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. 356 § Ibid. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anmäla det till behörig myndighet. Myndigheten ska även där det är befogat anmäla förhållanden till Datainspektionen.36 Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens egeninitierade tillsyn avslutas i regel med ett uttalande till den granskade myndigheten. Uttalandet är en redovisning av nämndens iakttagelser och synpunkter och innehåller en sammanfattning av ärendet, vad syftet varit och den rättsliga grunden som verksamheten bedöms efter. Vidare framgår hur tillsynen gått till samt vad som framkommit och eventuella rekommendationer. Nämnden lämnar också synpunkter på hur myndigheten bör agera för att uppnå regelefterlevnad eller på annat sätt förbättra verksamheten. Uttalandena lämnas skriftligen till berörda myndigheter. Merparten av uttalandena görs även tillgängliga på . Ett tillsynsärende kan även avslutas utan att det finns anledning för nämnden att uttala sig. I en del fall uppmanas myndigheten att återkomma med information om hur den har åtgärdat de brister som uppmärksammats och i en del fall anger nämnden att den avser att genomföra en ny tillsyn. 4.3.1Dokumentationen av tillsynsärenden är tydlig Antalet tillsynsärenden som granskat uppgår till 97 stycken . Ett tillsynsärende på initiativ av inleds med att myndighetens kansli föredrar förslaget för nämnden, som beslutar om att inleda tillsynen. Kopia av protokollet med nämndens beslut finns som regel alltid dokumenterad i akten tillsammans med ett dagboksblad. Av bilagd projektbeskrivning framgår syftet med tillsynen, laglig grund samt frågeställningar, metod för tillsynen och ofta också när ärendet beräknas avslutas samt hur mycket resurser det beräknas ta i anspråk. Nämndens beslut om att påbörja en tillsyn meddelas i regel skriftligen till den myndighet som tillsynen avser. Av denna upplysning framgår syftet med tillsynen och frågeställningar. anmodas myndigheten också att inkomma med underlag. Den kommunikation som kansliet haft med myndigheten finns dokumenterad antingen genom en notering i dagboken eller som en tjänsteanteckning. Även inlånade handlingar dokumenteras, och beslut om återlämning eller förstöring fattas i och med att tillsynsärendet avslutas. Det varierar om myndigheten givits tillfälle att lämna synpunkter på de iakttagelser som nämnden gjort i samband med inspektionen. I cirka en tredjedel av fallen har nämnden uttryckligen givit myndigheten möjligheten att kontrollera iakttagelsernas riktighet. 36 20 § förordningen (2007:1141) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N konstaterar att det i samtliga granskade tillsynsärenden finns underlag för nämndens ställningstagande i form av till exempel sammanställda iakttagelser, frågor som kommunicerats med myndigheterna eller resultat av registerslagningar. Vidare framgår att i allt väsentligt följer sina riktlinjer för handläggning av ärenden. Överlag är det lätt att följa ärendets gång, från beslut till genomförande och avslut. Såväl beslutet om att inleda en tillsyn som det uttalande som lämnar efter avslutad tillsyn är välmotiverade och tydliga. Arbetsmomenten under tillsynen är också i de flesta fall väldokumenterade och ger en god bild av hur arbetar metodologiskt under tillsynen. 4.3.2Nämndens uttalanden är välmotiverade Granskningen av tillsynsärendena visar att enbart fyra av 97 ärenden har avslutats utan att nämnden lämnat ett uttalande. Dessa ärenden har lagts ned till följd av att exempelvis en förundersökning inletts eller att det under tillsynen visat sig att ärendet inte omfattas av nämndens tillsynsmandat. har funnit att nämndens sätt att formulera sina uttalanden har utvecklats och att nu har en tydlig rutin för hur uttalanden ska utformas. I de ärenden som granskat har nämndens uttalanden varit tydliga och välmotiverade. De intervjuer som genomfört med de brottsbekämpande myndigheterna tyder också på att dessa upplever nämndens uttalanden som tydliga. Nämndens uttalanden innebär inte att kritik alltid riktas mot den tillsynade verksamheten. Av uttalandena framgår i flera fall att myndigheterna uppvisar förbättringar, att rutinerna är tillfredsställande eller att lagens krav är tillgodosedda. I flera fall anger att den avser att följa upp vilka åtgärder myndigheten vidtagit med anledning av uttalandet. Det är också vanligt att tillsynsärendena har sitt ursprung i tidigare granskningar som nämnden genomfört. Ärendena utgör då uppföljningar eller fördjupade granskningar. ser positivt på att nämnden följer upp tidigare granskningar för att se vilken effekt uttalandena har fått. iakttagelser från ett pågående tillsynsärende har i granskningen följt en del av en pågående tillsyn av verksamhet vid . Tillsynen avsåg behandlingen av personuppgifter i underrättelseverksamheten. deltog som observatör under nämndens inspektion vid . Under dessa två tillfällen insamlades underlaget för Säkerhets- R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och integritetsskyddsnämndens bedömning av verksamheten. uppfattning är att tillsynen var metodisk, planerad och ändamålsenlig. 4.3.3Kontroller på begäran av enskild genomförs på ett fullgott sätt Kontrollärendena är inte möjliga att följa genom hela kedjan, så som tillsynsärendena. Myndigheten väljer inte själv ut vilka ärenden den ska gå vidare med utan är ålagd att hantera samtliga framställningar som kommer från enskilda. Däremot går det att bedöma hur ärendena handlagts och dokumenterats. Antalet kontrollärenden i urval uppgår till 240 stycken. har för varje ärende granskat om utfört den kontroll som begärts samt om arbetsmomenten dokumenterats tydligt och om underrättelse meddelats samt eventuell anmälan gjorts till Justitiekanslern eller annan myndighet. Granskningen visar att en majoritet, 224 av 240, av ärendena har avslutas efter det att beslut om kontroll fattats. Det är inom myndighetens egen målsättning för hur skyndsamt ett ärende bör beredas. Övriga ärenden har tagit att slutföra. Dessa ärenden är ofta omfattande och har krävt en stor mängd olika kontroller. Ungefär hälften av ärendena, 116 stycken, har avslutats utan att något otillbörligt upptäckts. Det innebär antingen att kontrollen inte påvisat att den enskilde påträffats i något register eller varit föremål för hemliga tvångsmedel, eller att en eventuell förekomst av personuppgifter eller användning av hemliga tvångsmedel inte skett i strid med lag eller annan författning. I 106 fall har nämnden anmält ärendet vidare till Justitiekanslern. Majoriteten av dessa ärenden avsåg individer som registrerats i i Kringresanderegister. Granskningen visar att i samtliga fall utfört den kontroll som den enskilde begärt. Ett fåtal ärenden har avslutats utan kontroll med anledning av att den sökande dragit tillbaka sin ansökan eller att den sökande trots påminnelse från nämnden inte kompletterat sin ansökan med nödvändig information. Det är tydligt vilka arbetsmoment som genomförts i kontrollen och det är möjligt att följa ett ärende från det att det registreras hos myndigheten till dess att underrättelse lämnas till den enskilde. har inte i något fall brustit när det gäller att meddela resultatet av kontrollen. Det är intryck att myndigheten agerar professionellt och sakligt i sin kommunikation med den enskilde. sammantagna bedömning är, mot bakgrund av ovanstående, att genomför kontroller på begäran av enskild på ett fullgott sätt. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N Det är Skyddsregistreringsdelegationen vid som fattar beslut om tillstånd för de brottsbekämpande myndigheterna att skapa och använda kvalificerade skyddsidentiteter. En kvalificerad skyddsidentitet innebär operativa möjligheter av ett slag som annars inte hade varit möjliga. För att skyddsidentiteten inte ska kunna missbrukas har skapandet och användandet kringgärdats med regler för en korrekt och kontrollerbar hantering. Skyddsregistreringsdelegationens kansliverksamhet sköts av handläggare vid . Granskningen visar att det finns beslutade och uppdaterade rutiner för kansliets handläggning av underlag och för beslut om skyddsidentiteter. Inför beslut om tillskapande av en kvalificerad skyddsidentitet föredrar anställningsmyndigheten (eller Säkerhetspolisen) ärendet för Skyddsregistreringsdelegationen.37 Redogörelsen sker muntligen. Delegationen fattar därefter beslut vid sittande bord och beslutet meddelas vanligtvis till anställningsmyndigheten. I delegationens beslut anges vilka identitetshandlingar som ska få utfärdas i den kvalificerade skyddsidentitetens namn. Det är sedan anställningsmyndigheten som har kontakt med de myndigheter som ska utfärda identitetshandlingarna och föra in eller ta bort uppgifter i sina respektive register. Anställningsmyndigheterna är ansvariga för att kontinuerligt följa hur skyddsidentiteterna används, till exempel är det viktigt att kontrollera att den kvalificerade skyddsidentiteten inte förekommer i misstankeregistret.38 4.4.1En förtroendefråga med både tillstånd och tillsyn , genom Skyddsregistreringsdelegationen, fattar således beslut i ärenden om kvalificerade skyddsidentiteter som myndigheten utövar tillsyn över anställningsmyndigheternas användning av de kvalificerade skyddsidentiteterna. 2012−2014 har genomfört en respektive två (2014) granskningar av verksamheten. Nämnden har i sina uttalanden bland annat konstaterat att det saknas tydliga rutinbeskrivningar för hur användningen av identiteterna ska dokumenteras.39 anser också att området är svårt att granska då nämnden inte har möjlighet att granska den faktiska användningen av de kvalificerade skyddsidentiteterna under pågående uppdrag, utan får förlita sig på hur myndigheterna dokumenterar användandet.40 37Intervju med , . 38Intervju med , . 39Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden: Användning av kvalificerade skyddsidentiteter vid i , uttalande 113-2013. 40Intervju med , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som tidigare beskrivits är det som stödjer Skyddsregistreringsdelegationen i beredningen av dess beslut. Det är delvis samma personer som på nämndens uppdrag granskar anställningsmyndigheternas användning av skyddsidentiteter och som deltar i beredningen av ärenden om tillstånd. har framfört att den ser en risk med att det kan uppfattas som att myndigheten utövar tillsyn över sin egen tillståndsverksamhet.41 bedömning är dock att inte utövar tillsyn över sin egen verksamhet. Nämnden utövar tillsyn över hur den brottsbekämpande myndigheten använder den kvalificerade skyddsidentiteten, inte över tillståndet att använda den. Myndigheter och andra som lyder under säkerhetsskyddslagen ska genomföra säkerhetsprövning av personer som genom anställning eller på något annat sätt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller verksamhet som behöver skyddas mot terrorism. Säkerhetsprövningen syftar till att klarlägga om personen kan antas vara lojal mot skyddsintressen och i övrigt pålitlig ur säkerhetssynpunkt. Om anställningen är placerad i säkerhetsklass ska säkerhetsprövningen omfatta registerkontroll och i förekommande fall särskild personutredning. Den myndighet som begärt registerkontroll prövar självständigt betydelsen av eventuella uppgifter som framkommer i kontrollen.42 genomförs ca 70 000 registerkontroller.43 Den myndighet som begär registerkontroll vänder sig till Säkerhetspolisen med en framställan. Säkerhetspolisen genomför därefter registerkontrollen genom slagningar i olika register, till exempel belastningsregistret och misstankeregistret. Det är inte reglerat hur en kontroll får ta att genomföra, annat än i undantagsfall, till exempel när det gäller anställning vid bevakningsföretag. En uppgift som har kommit fram vid registerkontroll eller särskild personutredning får lämnas ut för säkerhetsprövning endast om den kan antas ha betydelse för prövningen av den kontrollerades pålitlighet ur säkerhetssynpunkt.44 Innan uppgifterna lämnas ut får den som uppgifterna avser möjlighet att ta del av uppgifterna och yttra sig över dessa. Uppgifterna utgör sedan en del av underlaget i myndighetens säkerhetsprövning inför anställningen. 41Intervju med , . 4211 § säkerhetsskyddslagen (1996:627). 43Intervju med Säkerhetspolisen . 4424 § säkerhetsskyddslagen. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N Om det inte finns några uppgifter i registren som påverkar säkerhetsprövningen eller om det finns uppgifter som avser brott av ringare grad, till exempel trafiköverträdelse, får anställda vid på uppdrag av Registerkontrolldelegationen fatta beslut att utlämning inte ska ske. Om det däremot framkommer uppgifter som bedöms ha betydelse för säkerhetsprövningen föredras frågan om utlämnande för Registerkontrolldelegationen, som har att besluta om uppgifterna ska lämnas ut. Det är Säkerhetspolisen som tillhandahåller Registerkontrolldelegationen sammanträdes- och kontorslokaler, kanslistöd och föredragande.45 Det innebär att det är personal hos som utför registerslagningarna samt sammanställer beredningsunderlag. Tjänstemannen hos föredrar sedan ärenden för delegationen. Tjänstemannen är då förordnad som föredragande hos Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden.46 Tjänstemannen byter alltså myndighetstillhörighet under detta skede i beredningsprocessen. I samband med föredragningen för delegationen kan handlingar lämnas över från Säkerhetspolisen till . Handlingar som ges in till och upprättas av Registerkontrolldelegationen ska registreras i ett fristående diarium som tillhör men som sköts av Säkerhetspolisen. Efter föredragningen beslutar Registerkontrolldelegationen om utlämning, och tjänstemannen vid vid verkställer beslutet. 4.5.1Oklar gränsdragning mellan Säkerhetspolisen och Registerkontrolldelegationen anser att handläggningsprocessen för Registerkontrolldelegationen väcker frågor om exempelvis när ett ärende går över från en myndighet till en annan. Om övergångsskedet inte är tydligt finns det en risk att handlingar inte diarieförs vid rätt myndighet. Detta kan leda till att riskerar att utöva tillsyn över sin egen personuppgiftsbehandling. Det får enligt mening inte råda någon otydlighet om till vilken myndighet uppgifterna hör under beredningsprocessen. har vidare funnit att myndigheterna haft olika syn på vad som ska ingå i kanslistödet, till exempel när det gäller IT-stöd. När det gäller beredningsprocessen inom har funnit att det saknas beslutade riktlinjer. Däremot finns enligt Säkerhetspolisen en etablerad praxis för beredningen.47 4511 § förordningen (2007:1141) med instruktion för . 18 § förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen. 4615 § förordningen (2007:1141) med instruktion för . 47Intervju med Säkerhetspolisen . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och Säkerhetspolisen anger att de har fört diskussioner om gränsdragningsproblematiken. Problemen fördes också fram till Utredningen om Säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14). Frågorna behandlas till viss del i betänkandet En ny Säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25). Om utredningens förslag genomförs anser att en stor del av problemen kommer att lösas.48 48 Intervju med . R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Leder tillsynen till åtgärder hos de brottsbekämpande myndigheterna? I detta kapitel redogör för vilka effekter Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens uttalanden får, och om de leder till åtgärder hos de brottsbekämpande myndigheterna. värdering av verksamheten sker mot nedanstående bedömningsgrund. När det gäller hanteringen av synpunkter anser att krav kan ställas på att de som fått synpunkter hanterar dessa och genomför de förändringar som är motiverade. Vidare anser att det i tillsynen bör ingå att tillsynsmyndigheten följer upp om åtgärder vidtagits som en följd av lämnade synpunkter. 5.1Effekter av Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn har, som tidigare nämnts, granskat samtliga tillsynsärenden som inletts och avslutats under 2012−2014, vilka uppgår till 97 stycken. För att kunna bedöma hur de brottsbekämpande myndigheterna hanterar Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens uttalanden har i 20 ärenden där nämnden gjort ett uttalande följt upp hur detta mottagits och vilka åtgärder som vidtagits.49 I samband med aktgranskningen av tillsynsärendena valdes ärenden ut där nämnden lämnat konkreta synpunkter. Detta var ärenden där den uppmärksammade problematiken inte hanterats under ärendets gång eller där uppföljning visat att tidigare uppmärksammade problem inte åtgärdats. De brottsbekämpande myndigheterna har därefter blivit ombedda att redogöra för vilka åtgärder de vidtagit med anledning av nämndens uttalanden i dessa ärenden. blev ombedd att redogöra för åtgärder i tio ärenden, Säkerhetspolisen för åtgärder i två ärenden, i fem ärenden, i ett ärende och i två ärenden.50 I de ärenden där myndigheterna angivit att de inte genomfört några åtgärder ombads de redovisa skälen till detta. Myndigheternas svar har diskuterats med . 49Ärendena anges i bilaga 3. 50Av samtliga tillsynsärenden 2012−2014 var fördelningen av uttalanden riktade till de olika myndigheterna följande: 30 uttalanden till , 5 till Säkerhetspolisen, 54 till , 2 till samt 2 till . 4 ärenden ledde inte till något uttalande. R I K S R E V I S I O N E N T I L L S Y N Ö V E R B R O T T S B E K Ä M P A N D E M Y N D I G H E T E R – E N G R A N S K N I N G A V S Ä K E R H E T S - O C H I N T E G R I T E T S S K Y D D S N Ä M N D E N har lämnat 30 uttalanden till . har följt upp 10 av dessa. utgjordes tidigare av separata länspolismyndigheter samt av . Det innebär att de myndigheter som uttalandena ursprungligen avsåg har upphört. Enligt finns med den nya organisationen större möjlighet att skapa en enhetlighet och utifrån ett nationellt perspektiv verka för rättssäkerhet och gemensamma tolkningar inom organisationen.51 förmedlar överlag en positiv inställning till den tillsyn som genomför, till exempel uppger myndigheten att det varit värdefullt för det fortsatta arbetet med att förbättra personuppgiftsbehandlingen.52 har också framfört att den efter nämndens granskning på flera områden sett över sina rutiner.53 har i en del fall, där uttalandet inte handlar om regelefterlevnad utom om andra förbättringsåtgärder, angivit att de inte vidtagit åtgärder med anledning av nämndens synpunkter. I dessa fall har myndigheten motiverat anledningen till detta i sitt svar till Riksrevisionen.54 En förklaring är att myndigheten bedömt att frågorna kommer att hanteras genom den omorganisation som skett av polisen. har framfört att den ibland upplever att det är svårt att hantera de synpunkter som nämnden lämnat. Myndigheten och nämnden är inte alltid helt överens om hur vissa frågor bör prioriteras och hanteras, till exempel när det gäller logguppföljning.55 har uttalat sig till i 54 ärenden. 42 av dessa tillhör samma tillsynsprojekt 5267-2014 i behandling av personuppgifter i underrättelseverksamheten. 53Se t.ex. 70-2013 Användning av kvalificerade skyddsidentiteter vid . 162-2013 Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet vid fyra polismyndigheter. 156-2014 Granskning av tre inhämtningsärenden vid . 54Polismyndigheten, Yttrande i granskningen av SIN, diarienummer A092.058/2015, . 5583-2013 Uppföljning av polismyndigheternas användning av centrala säkerhetsloggen. 596-2013 Uppföljning av tidigare granskning avseende rutiner för och kontroll av behandling av känsliga personuppgifter i det centrala kriminalunderrättelseregistret, KUR. 211-2013 Polismyndigheternas behandling av känsliga personuppgifter i KUT-info. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N även om de dokumenterats som separata tillsynsärenden. har följt upp fem av uttalandena. har en annan myndighetsstruktur än vad den hade då de granskade uttalandena lämnades. är myndigheten indelad i sju geografiska åklagarområden och en nationell åklagaravdelning. anger att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn upplevs som positiv av åklagarkamrarna.56 Granskningen tyder också på att följer nämndens uttalanden när det gäller regelefterlevnad. Granskningen visar att inte alltid gör samma bedömning som nämnden, till exempel när det gäller frågan om dokumentation av skäl för beslut om att använda överskottsinformation. menar att nämndens ståndpunkt om dokumentation saknar stöd i lag eller förordning.57 Även nämndens önskan om ökad dokumentation i tvångsmedelsdiariet ifrågasätts av . Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens synpunkt om att etablera särskilda dokumentationsrutiner på kamrarna när det gäller verkställighet av hemlig rumsavlyssning och hemlig kameraövervakning ifrågasätts också av , som menar att ansvaret för dokumentation av verkställigheten bör ligga på . 58 I övrigt hänvisar till att interna föreskrifter uppdaterats med anledning av nämndens uttalanden.59