prop · H303140 · 2016-06-21 00:00:00 — $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Statligt ägande i modern tid )¸UYDOWQLQJHQDYERODJHQPHGVWDWOLJW¦JDQGHKDUVHGDQ΄ΌΉΌKXYXGVDNOLJHQYDULWVDPODG LQRP5HJHULQJVNDQVOLHW6N¦OHQWLOOYDUI¸UERODJKDUELOGDWVHOOHUI§WWHWWVWDWOLJW¦JDQGH KDUI¸U¦QGUDWV¸YHUWLGHQ6DPPDQVW¦OOQLQJHQQHGDQV\IWDUWLOODWWNRUWVDPPDQIDWWDGH YLNWLJDUHERODJVK¦QGHOVHUQDLGHWVWDWOLJD¦JDQGHW 1969 Industridepartementet bildas dit förvaltningen av ertalet av bolagen med statligt ägande förs. 1970 Statsföretag bildas för att samordna de stora aktiebolagen inom gruv-, stål-, skogs- och petrokemibranscherna med era. 1974 bildas genom att Postbanken och Kreditbank går ihop. 1977 Svenska Varv bildas i samband med att staten övertar Salén-Invests aktier i . I koncernen ingår också , , Varf, , Udde- vallavarvet och Öresundsvarvet. En omfattande omstruktu- rering påbörjas. 1978 , ledande ståltillverkare, bildas i en rekonstruktion av tre största handelsstålverk. Staten och Statsföretag äger och av . 1979 införlivas i Svenska Varv. 1980 och Statsföretag svarar tillsammans för av landets industriinvesteringar. 1981 Staten överlåter sin hälftenandel i ASEA-ATOM till ASEA. bildas där staten är delägare genom Förenade Fabriksverken (FFV). 1982 Svenska Varv rekonstrueras. Nedläggningen av stor- varven fortsätter. 1984 köper av satellit- och TV-tillverkaren , vilken övertagits av staten . 1985 Statsföretag byter namn till . omstruktureras genom försäljning och köp av företag. 1986 Det statligt helägda () och , , går ihop och bildar , , med statliga fnska som delägare. Första delprivatiseringen av sker genom att andel köps in och en tredjedel av aktierna i säljs till ett fåtal institutioner. 1987 börsnoteras i samband med en nyemission. Staten övertar Gruvor från . 1988 A ärsverket delas, får ansvar för bannätet och a ärsverket () för tågtrafken. 1989 , och Volvos livsmedelsbolag går samman och bildar den nya med och staten som största ägare med vardera 2,5 pro- cent av rösterna. noteras på Fond- börs . 1990 köper Nordbanken. Förvaltningsaktiebola- get Fortia bildas. 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 5 företag och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . , tidigare Svenska Varv, byter skepnad till försvars- 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( koncern när det slås samman med Telub och FFV, ombildat till aktiebolag, samt köper . blir och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlands- förbindelser i ett nytt a ärsverk – A ärsverket Svenska Kraft- nät. Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbjudande i form av köprätter i kombination med en statsobligation. blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linje- yg och bildar ett helt integrerat inrikesyg. går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av fnanskrisen. 1993 upphör och myndigheter kan agera fritt på fastighetsmarknaden. övertar statens kom- mersiella fastigheter. och staten kommer överens om att verka för en uppdelning av i två delar. Staten blir huvudägare i , inriktat på läkemedel, och blir huvudägare i som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i försvarskoncernen men behåller röstma- joriteten och aktien noteras på . och slås samman till , som lägger bud på . skjuter till för att rädda Nordbanken. 1994 A-Banan projekt bildas för att bygga , och är det första infrastrukturella projektet i som sam- fnansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktiebolag. Staten säljer sitt resterande innehav i , OKP samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upphör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 Staten skjuter till till AmuGruppen (senare ) för att rädda företaget från konkurs. 1997 SBL Vaccin säljs till i . Svenska Penning- lotteriet och går ihop och byter namn till . och o entliggör sin avsikt att gå samman och bildar MeritaNordbanken. 1998 ägande bildas på Näringsdepartemen- tet och ges förvaltningsansvar för en stor del av bolagen med statligt ägande. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i (bolagiserat 15 från i samband med att besiktningsmonopolet avska ades) och Värdepappers- centralen (VPC). 2000 Återstående aktieinnehav i () säljs till försvarskoncernen . blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energibolagen för . går samman med UniDanmark och norska och blir en nordisk bank. Statens ägarandel i banken minskar till . A ärsverket delas upp i sex olika bolag. Det nya får ansvar för persontrafken. De andra bolagen är EuroMaint, , Jernhusen, TraCare och Unigrid. Flygkoncernen SAS, vilket tidigare ägts via tre olika nationella moderbolag, får ett gemensamt nybildat moderbolag, , i vilket tidigare aktieägare får nyemitterade aktier. Staten äger därefter 21, pro- cent av . 2002 och fnska Sonera går samman till TeliaSonera och skapar den ledande teleoperatören i . Statens äger där- efter procent av TeliaSonera. 2003 Statens aktier i överlåts till det likaså helstatligt ägda . Staten förvärvar ABB:s innehav om i () och blir efter förvär- vet ensam ägare till SEK. 2005 Staten skjuter till till . ”Svensk kod för bolagsstyrning” (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag, börjar tillämpas av Stockholmsbörsen och utgör även en del av statens ägarpolitik. bildas med uppgift att investera i tillväxtbolag. utvidgar uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 2006 Staten avyttrar sin sista aktie i , vilket var en rest sedan 12 då huvudmannaskapet för hanteringen av farligt avfall överförts på en privat aktör. 2007 Staten minskar sitt innehav i TeliaSonera och säljer aktier för . Staten äger därefter , procent i Telia- Sonera. beslutar att ge regeringen mandat att sälja vissa av bolagen med statligt ägande. 2008 Staten säljer sitt innehav i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till . Försäljningarna ger intäkter motsvarande 1 miljar- der kronor. SEK och tillförs nytt kapital, i samband med detta överlåts aktierna i till SEK. Fouriertransform bildas i syfte att investera i forsknings- och utvecklingsverksam- het inom fordonsklustret. Staten tar, genom , över ägandet i och . Övertagandet sker på grundval av stödlagen för att värna stabiliteten i den fnansiella sektorn. Aktierna avyttras under 200. 2009 Svevia och bildas ur tidigare verk- samheter inom och . Staten deltar i nyemis- sioner i och . Samgåendet mellan slutförs och bildar ett nytt bolag, PostNord. Apoteksmonopolet avvecklas och bolagen avskiljs från . 2010 Försäljningen av 5 apotek slutförs som ett led i omreg- leringen av apoteksmarknaden. Dessutom överförs 150 apotek till Apoteksgruppen. bildas av Produk- tions verksamhet. Det nybildade bolaget tar över ygplatsverksamheten för tio nationellt strategiska ygplatser från . Staten deltar i nyemission i SAS. bildas i syfte att planera och bygga den europeiska spallations- källan i och ett centrum för databearbetning i Köpen- hamn. bildas i syfte att bedriva fnansie- ringsverksamhet och främja innovation och företagande i norra inland. 2011 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande yttas över från till . Staten säljer 255 miljoner aktier i för och minskar sitt ägande från 1, procent till . Akti- erna i Ersättningsmark i delas ut från till Bolaget äger produktiv skogsmark som ska användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog. Metria som säljer analyser, tjänster och produkter baserade på geogra- fsk information bildas ur Lantmäteriet. (bildat av resurs och AMS Arbetslivstjänster) säljs för . 2012 SAS brottas med stora lönsamhetsproblem och för att säkra bolagets likviditet går staten, tillsammans med övriga stora ägare och ett antal banker, med i en kreditfacilitet om ,5miljarder kronor. slutför delförsäljning av sta- tionsnätet genom att dela bolaget i två delar. Minoritetsägarna tar över det stationsnät som varit till försäljning medan majori- tetsägaren, staten, behåller resterande del av och blir 100-procentig ägare till bolaget. 2013 och slås samman i syfte att skapa en gemensam organisation för fnansiering i tidiga faser av bolagsbildningar. Förvaltningen av Parts (senare ), reservdelstillverkaren vilken tagit i pant för ett lån till biltillverkaren , yttas till Finans- departementet. Staten avvecklar hela sitt återstående ägande i (1, procent) genom att sälja aktier för . Staten säljer till teknikkonsultföretaget för . 2014 SAS säger upp lånelöftet genom kreditfaciliteten till bland andra staten efter att ha förbättrat bolagets lönsamhet och stärkt den fnansiella ställningen via en emission av preferensaktier på kapitalmarknaden. avbolagiseras då ansvar och verksamhet överförs till den nya e-Hälsomyndigheten som bildas . Ersättnings- mark i och försätts i likvi- dation. beslutades vid extra stämma i Bostadsgaranti om försäljning av dotterbolaget garanti. Försäljningen utgör en del av avvecklingen av Bostads- garanti som helhet. Regeringen fck bemyndigande att avyttra tillgångar och skulder i ESS till ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och att likvidera bolaget. 2015 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande yttas från till och ges förvalt- ningsansvar för ytterligare åtta bolag och två stiftelser. Likvidationen av Ersättningsmark avslutas. 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Bolag som ingår i den konsoliderade redovisningen är de aktie- bolag där statens aktieinnehav förvaltas av samt organisationen . Den kon- soliderade redovisningen är en sammanställning av fnansiell information som upprättats av de berörda bolagen. I den kon- soliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som förvaltas av andra myndigheter än eller av statliga stiftel- ser. Bolag där staten har en ägarandel som understiger 20 pro- cent eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsolide- rade redovisningen. Dotterbolag utgörs av bolag där staten har en kapitalandel motsvarande eller mer. Intressebo- lag, dvs. där staten har en kapitalandel understigande har, i det fall staten äger eller mer, medräknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på fnansiell information som upprättats och inrapporterats av res- pektive bolag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jäm- ställa med en koncernredovisning. Anledningen till detta är att bolagen med statligt ägande inte utgör en koncern och där- för upprättas inte heller en koncernredovisning enligt det for- mella regelverket. Sammanställningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen av bolagen med statligt ägande i fnansiella termer. liggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gäl- lande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till från bolag med stat- ligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassa- ödesanalys har dock komprimerats. I rapporteringen för den konsoliderade redovisningen har vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar (se nedan). Bolagsbeskrivningarna som presenterar respektive bolag baseras huvudsakligen på bolagens egna uppgifter. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovi- sats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckel- tal bolagen själva redovisat (se defnitioner nedan). Helägda bolag: ·΄+¦ULQNOXGHUDV0LOM¸P¦UNQLQJ6YHULJH6YHQVND 6NHSSVK\SRWHNVNDVVDQRFK9RNVHQ§VHQ0LOM¸VW\UQLQJVU§GHW $SRWHNHQV6HUYLFHRFK(UV¦WWQLQJVPDUNLQU¦NQDVLQWHG§GH DYYHFNODWV Delägda bolag: Ό+¦ULQNOXGHUDV(66VRPOLNYLGHUDGHV΄ΉPDUV΅ ΄Ή %RVWDGVJDUDQWL'RP6KYHWVLLRFK(852)Ζ50$(852)Ζ50$KDU WLGLJDUHLQWHLQU¦NQDWVG§¦JDQGHWXSSJ§UWLOOHQGDVW΅SURFHQW Stiftelser: ΅1RUUODQGVIRQGHQRFKΖQGXVWULIRQGHQ För den konsoliderade redovisningen gäller följande. •De bolag som ingår i sammanställningen är av olika karak- tär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upp- rättandet av sina fnansiella rapporter. Rapporteringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som till- lämpas i respektive bolag. En del bolag, bland annat de fnan- siella bolagen som redovisar enligt lagen (15:155) om årsre- dovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, anpassar sin inrapportering till rapporteringsformat för att konsolideringen ska bli praktiskt genomförbar. En del bolag har under 201 övergått till att tillämpa BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K). •Av regeringens riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande framgår att bolagens fnansiella rapporter bör upprättas med utgångspunkt i de krav som ställs på note- rade bolag. ska noterade bolag inom EU upp- rätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU. •Intressebolag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intressebolaget mot- svarande statens ägarandel har tagits in i den konsoliderade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På motsva- rande sätt har ägarens andel i intressebolagets eget kapital till- förts den konsoliderade balansräkningen. •Dotterbolag i vilka det fnns en minoritet har justerats i resul- taträkning och balansräkning. Justeringen innebär att mino- ritetens andel i dotterbolagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intressebo- lag. Minoritetens andel i dotterbolagets kapital redovisas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalansräkningen. •Transaktioner mellan bolag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvan- liga konsolideringsmetoder för koncerninterna mellanhavan- den. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att bola- gen tillsammans inte utgör en koncern. Av denna anledning fnns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de rapporterande bola- gen. •Vissa nyckeltal har inte beräknats för de fnansiella bolagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de fnan- siella bolagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jäm- fört med det stora ertalet övriga bolag. För information om redovisningsprinciper i respektive bolag hänvisas till respektive bolags årsredovisning. 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( APL, , Apoteksgruppen 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( SURSEHW$8UVNU SURSELO EHW$8UVNU SURSEHW$8UVNU SURSEHW$8UVNU SURSEHW$8UVNU SURS%LODJDXWJRPUEHW)L8UVNU SURSEHW68EHW%D8UVNU SURSEHW18UVNU SURSEHW18UVNU SURS18UVNU SURSEHW)L8UVNU SURSEHW18UVNU SURSXWJLIWVRPU§GHEHW18UVNU SURSEHW)¸8)¸8UVNU 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( har kravet på sunda ersättningssystem blivit en av de viktigaste bolagsstyrningsfrågorna både i och internationellt. Ersätt- ningar kritiseras för att vara icke transparenta, beslutade på fel sätt, vara för höga samt skapa en känsla av orättvisa inom bolagen och i samhället. En viktig del i bolagsstyrningen av bolagen med statligt ägande är att ersättningarna till ledande befattningshavare är rimliga och väl avvägda. Omvärldens förväntningar är höga på hur bolagen med statlig ägande och dess företrädare ska uppträda. För staten är det viktigt att vara en tydlig, professionell och ansvarsfull ägare. beslutade regeringen om riktlinjer för anställ- ningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande (läs riktlinjerna i sin helhet på sidan ). Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa rikt- linjer. I företag där staten direkt eller indirekt är en av era deläg- are bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regering- ens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda företagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställ- ningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersätt- ningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löne- ledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präg- las av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara väg- ledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. sker en kontinuerlig uppföljning av ersättningsnivåerna i bolagen med statligt ägande. har gett ett konsultbolag i uppdrag att undersöka hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare har efterföljts. Undersökningen har baserats på infor- mation från bolagen gällande anställningsvillkor och ersättningar till ledande befattningshavare. I studien undersöks hur bolagen följer riktlinjerna och dessutom jämförs ersättningsnivåer i bola- gen med marknadsdata från privatägda bolag, vilket ger relevanta benchmarks i jämförbara storlekar och branscher. Drygt 5 repre- sentativa jämförelsebolag har identiferats och ingår i undersök- ningen. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida Viss positiv utveckling av efterlevnad Ζ΅ ΄Έ§UVXSSI¸OMQLQJDYȋ5LNWOLQMHUI¸UDQVW¦OOQLQJVYLOONRUI¸UOHGDQGH befattningshavare” framgår att: •DQGHOHQ9'DUPHGI¸UP§QVEHVW¦PGSHQVLRQ¦ULKXYXGVDN RI¸U¦QGUDGVDPW totalersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit ”konkurrenskraftig men ej löneledande”, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. Med totalersättning avses alla fasta och rör- liga ersättningar till den anställde. Andelen VD:ar som har förmånsbestämd pension minskar Andelen VD:ar som har förmånsbestämd pension har minskat. hade en femtedel () av alla VD:ar och strax under hälften av ( procent) övriga ledande befattningsha- vare förmånsbestämd pension. För ledande befattningshavare är detta i huvudsak baserat på tillämpliga kollektivavtal och är där- med inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. Enligt regeringens riktlinjer ska, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångs- vederlag ska inte utgå längre än . Den sammanlagda tiden för uppsägning och avgångsvederlag ska således inte överstiga 2 månader. Samtliga ledande befattningshavare har 2 måna- der eller kortare sammanlagd uppsägningstid och avgångsveder- lag. Enligt regeringens riktlinjer ska pensionsåldern i bolagen inte understiga och bör lägst vara . Tre ledande befattnings- havare i två bolag har en pensionsålder som är lägre än . Lägre löneutveckling än marknaden för VD Under perioden 201Ȃ2015 har löneökningen till VD:ar i bolag med statligt ägande i genomsnitt ökat med , procent vilket är lägre än marknadens ökning på 5, procent. Notera att detta inte tar i beaktning den totala ersättningen vilket kan inkludera förmåner, pension samt långsiktiga incitament. Nivåmässigt lig- ger huvuddelen av samtliga VD:ar i större statliga bolag i när- heten av marknadens median gällande total kontantersättning, medan de mindre statliga bolagen ligger lägre än marknadens median. Detta reekteras även för den total kontantersättning för övriga ledande befattningshavare. Total kontantersättning, VD, median stora stora mindre mindre bolag bolag bolag bolag Total kontantersättning, övriga ledande befattningshavare, median stora stora mindre mindre bolag bolag bolag bolag 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( /$SRWHN3URGXNWLRQ /DERUDWRULHU (66(XURSHDQ6SDOODWLRQ6RXUFH 7HUDFRP%R[HU*URXS 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( 6WDWHQV¦JDUSROLF\΅ ΄ΈȂ΅ ΄Ή %RODJPHGVWDWOLJW¦JDQGH¦JV\WWHUVWDYVYHQVND IRONHW5HJHULQJHQKDUULNVGDJHQVXSSGUDJDWW aktivt förvalta statens ägande i bolag så att Regeringen anser att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt RFKSURIHVVLRQHOOWV¦WWPHGY¦UGHVNDSDQGHVRP HWW¸YHUJULSDQGHP§O'HWLQQHE¦UDWWERODJPHG VWDWOLJW¦JDQGHVNDDJHUDO§QJVLNWLJWH HNWLYW RFKO¸QVDPWVDPWJHVI¸UP§JDDWWXWYHFNODV'HW LQQHE¦URFNV§DWWERODJHQVNDDJHUDI¸UHG¸POLJW LQRPRPU§GHWK§OOEDUWI¸UHWDJDQGHRFKL¸YULJW DJHUDS§HWWV¦WWV§DWWGH§WQMXWHUR HQWOLJW I¸UWURHQGH(WWFHQWUDOWGRNXPHQWI¸UDWWW\GOLJ J¸UDKXUUHJHULQJHQDQVHUDWWGHWWDVNDVNH¦U VWDWHQV¦JDUSROLF\ ΖVWDWHQV¦JDUSROLF\UHGRJ¸UUHJHULQJHQI¸UVLQDXSSGUDJRFKP§OWLOO¦PS- OLJDUDPYHUNRFKVLQLQVW¦OOQLQJLYLNWLJDSULQFLSIU§JRUDYVHHQGHVW\UQLQJHQ DYERODJPHGVWDWOLJW¦JDQGH6WDWHQV¦JDUSROLF\RPIDWWDUUHJHULQJHQV ULNWOLQMHUI¸UH[WHUQUDSSRUWHULQJRFKULNWOLQMHUI¸UDQVW¦OOQLQJVYLOONRUI¸U OHGDQGHEHIDWWQLQJVKDYDUH9LGDUHLQQHE¦UVWDWHQV¦JDUSROLF\DWW6YHQVN NRGI¸UERODJVVW\UQLQJVNDWLOO¦PSDV I övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare I¸UDWW¦JDUSROLF\QVNDWLOO¦PSDV%RODJVRPI¸UYDOWDVDYDQGUDP\QGLJKHWHU ¦Q5HJHULQJVNDQVOLHWVNDS§PRWVYDUDQGHV¦WWWLOO¦PSDVWDWHQV¦JDUSROLF\ Regeringen ska aktivt förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bola- JHQPHGVWDWOLJW¦JDQGHV§DWWGHVVO§QJVLNWLJDY¦UGHXWYHFNOLQJEOLUGHQ E¦VWDP¸MOLJDVDPWDWWLI¸UHNRPPDQGHIDOOGHV¦UVNLOWEHVOXWDGHVDPK¦OO- VXSSGUDJHQXWI¸UVY¦O5HJHULQJHQI¸UYDOWDURFKI¸UIRJDUHQOLJWΌNDS i UHJHULQJVIRUPHQ5)PHGYLVVDXQGDQWDJ¸YHUVWDWHQVWLOOJ§QJDU(QOLJWΌ NDSΌi5)EHVOXWDUULNVGDJHQRPJUXQGHUQDI¸UI¸UYDOWQLQJHQDYRFKI¸U- IRJDQGHW¸YHUVWDWHQVWLOOJ§QJDU%HVW¦PPHOVHURPI¸UY¦UYRFK¸YHUO§WHOVH DYHJHQGRPG¦ULEODQGDNWLHURFKDQGHODULI¸UHWDJȴQQVLEXGJHWODJHQ ΅ ΄΄΅ Ά(QOLJW NDSΆiEXGJHWODJHQI§UUHJHULQJHQLQWHXWDQULNVGDJHQV EHP\QGLJDQGHI¸UY¦UYDDNWLHUHOOHUDQGHODULHWWI¸UHWDJHOOHUS§DQQDW V¦WW¸NDVWDWHQVU¸VWHOOHU¦JDUDQGHOLHWWI¸UHWDJ5HJHULQJHQI§UKHOOHU LQWHXWDQULNVGDJHQVEHP\QGLJDQGHVNMXWDWLOONDSLWDOWLOOHWWI¸UHWDJ(QOLJW NDS·iDQGUDVW\FNHWEXGJHWODJHQI§UUHJHULQJHQLQWHKHOOHUXWDQULNVGD- JHQVEHP\QGLJDQGHJHQRPI¸UV¦OMQLQJHOOHUS§DQQDWV¦WWPLQVNDVWDWHQV ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna I¸UVDPWOLJDDNWLHUHOOHUDQGHODU8W¸YHUYDGVRPIUDPJ§UDYGHVVDEHVW¦P- melser krävs godkännande vid väsentliga ändringar av bola- JHQVYHUNVDPKHWVI¸UHP§O'HWWD¦UUDPHQI¸UUHJHULQJHQVPDQGDWI¸UI¸U- YDOWQLQJHQDYERODJPHGVWDWOLJW¦JDQGH5LNVGDJVEHVOXWNU¦YVLQWHI¸UWLOO H[HPSHOXWGHOQLQJDUHIWHUVRPGHVVDLQJ§ULGHQO¸SDQGHI¸UYDOWQLQJHQ 6WDWVPLQLVWHUQNDQPHGVW¸GDYΊNDSΈi5)XSSGUDWLOODQQDWVWDWVU§G¦Q UHVSHNWLYHGHSDUWHPHQWVFKHIDWWDQVYDUDI¸UIU§JRUVRPJ¦OOHUVWDWHQV I¸UHWDJV¦JDQGH RFKVRPVW¦OOHUNUDYS§HQHQKHWOLJ¦JDUSROLWLN 'HVWDWOLJW¦JGDERODJHQO\GHUPHGXQGDQWDJI¸UYDGVRPDQJHVQHGDQ XQGHUVDPPDODJDUVRPSULYDW¦JGDERODJWLOOH[HPSHODNWLHERODJV§UV UHGRYLVQLQJVNRQNXUUHQVRFKERNI¸ULQJVODJHQVDPWLQVLGHUODJVWLIW- QLQJHQ'HWȴQQVLQWHQ§JUDV¦UUHJOHUI¸UERODJPHGVWDWOLJW¦JDQGHIU§Q- VHWWDWW5LNVUHYLVLRQHQKDUU¦WWDWWXWVHUHYLVRUHULGHERODJVRPVWDWHQKDU HWWEHVW¦PPDQGHLQȵ\WDQGHLRFKLERODJYDUVYHUNVDPKHWUHJOHUDVLI¸U- 'HVWDWOLJW¦JGDERODJHQOLNVRPSULYDW¦JGDERODJVRP¦UYHUNVDPPD LQRPHQYLVVVHNWRUNDQH[HPSHOYLVRFNV§O\GDXQGHUV¦UVNLOGVHNWRUVODJ- VWLIWQLQJWLOOH[HPSHOSRVWODJHQ΅ ΄΄ ·ΈRFKODJHQ΅ ΆΆ ΌRPHOHN- WURQLVNNRPPXQLNDWLRQ$UEHWHWLQRP5HJHULQJVNDQVOLHW¦UI¸UGHODWV§DWW ansvaret för sådana regleringar ligger på andra enheter än Näringsdepar- (8VEHVW¦PPHOVHURPVWDWOLJWVW¸GJ¦OOHUI¸UDOOWVW¸GIU§QVWDWHQWLOOV§Y¦O VWDWOLJW¦JGDVRPSULYDW¦JGDI¸UHWDJ6\IWHWPHGUHJOHUQD¦UDWWI¸UKLQ- GUDDWWHQPHGOHPVVWDWVQHGYULGHUNRQNXUUHQVHQJHQRPVW¸GVRPVW¦U- NHUGHQLQKHPVNDLQGXVWULQVNRQNXUUHQVNUDIWWLOOQDFNGHOI¸UI¸UHWDJLHQ DQQDQPHGOHPVVWDW(QOLJW(8VUHJHOYHUNVNDGHQV§NDOODGHPDUNQDGV- HNRQRPLVNDLQYHVWHUDUSULQFLSHQ0(Ζ3Ȃ0DUNHW(FRQRP\ΖQYHVWRU3ULQ- FLSOH¦YHQNDOODW0(2Ȃ0DUNHW(FRQRP\2SHUDWRUWLOO¦PSDVEODQGDQQDW YLGNDSLWDOWLOOVNRWWLERODJPHGVWDWOLJW¦JDQGH1RUPDOW¦U0(Ζ3XSSI\OOGRP NDSLWDOWLOOVNRWWO¦PQDVS§YLOONRURFKXQGHUI¸UXWV¦WWQLQJDUVRPVNXOOHKD DFFHSWHUDWVDYHQSULYDWLQYHVWHUDUH