prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Sjätte mål är att skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på riskkapital- marknaden. Det faktiska avkastningsmålet utgörs av SIX Nordic 200 Cap GI med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om . SIX Nordic 200 Cap GI beräknas av SIX Financial Information och är ett portföljindex som återspeglar utvecklingen av de 200 största bolagen, baserat på marknadsvärdet, som är noterade på de nordiska börserna i , , och . var avkastningsmålet (indexutveckling om plus överavkastningsmål om ). Detta innebär att inte lyckades nå upp till målet , då avkastningen uppgick till . Exklusive den likvida reserven avkastningsmålet och för tioårsperioden –2015 var det . Avkastningen under de båda perioderna var , vilket innebär att fonden inte har nått upp till styrelsens avkastningsmål under nämnda tidsperioder. Nuvarande avkastningsmål infördes och är anpassat för investeringsstrategin som infördes . Detta gör att avkastningsmålet är mindre relevant för perioden . Tabell 4.15 Sjätte redovisade nominella avkastning efter kostnader (procent) Total avkastning efter kostnader -3,2 -13,0 -7,6 -5,3 delar in affärsverksamheten i investeringsverksamhet och likviditetsförvaltning. Investeringsverksamheten består av investeringar direkt i företag samt indirekta investeringar i företag via fonder. I investeringsstrategin ingår att bredda portföljen av fondinvesteringar, och detta omfattar även en geografisk breddning till fonder som inte enbart har ett nordiskt fokus. I tabell 4.16 framgår resultatet och det utgående kapitalet för respektive affärsområde. Tabell 4.16 Sjätte resultat och fondkapital per affärsområde Företagsinvesteringarnas marknadsvärde uppgick till vid slut och resultatet före kostnader uppgick till . Företag i mogen fas (buyout) stod för marknadsvärdet och resultatet (11,4 respektive Resultatet motsvarar en avkastning på Företag i tidig fas (venture capital) hade ett marknadsvärde Sedan start (1997‒2015) uppgår avkastningen för buyout till och för venture capital till -14,. investeringar i det mogna segmentet överträffar målet sedan (12,), men ligger något under målet de senaste tio (11,). Det svaga resultatet för venture capital är främst ett resultat av tidigare strategisk inriktning. Fondinvesteringarnas marknadsvärde uppgick till vid slut och resultatet uppgick till . Av fondinvesteringars marknadsvärde utgjorde kapitalet inom buyout-portföljen och denna del av portföljen stod för av resultatet. Det marknadsvärderade kapitalet inom venture capital uppgick till och denna del av portföljen stod för av resultatet . Sedan start (1997‒2015) uppgår avkastningen för buyout till och för venture capital till -2,. Investeringar i det mogna segmentet överstiger målet både för perioden 1997‒2015 och för perioden 2006‒2015. Nuvarande strategi innebär att nya utfästelser fokuseras mot riskkapitalfonder som gör investeringar i mogna bolag. Utfästelser till venture capital-fonder görs fortfarande, om än i mindre utsträckning . utgör den del av Sjätte kapital som inte är investerat inom investeringsverksamheten. Syftet med likviditets- reserven är att upprätthålla god betalningsberedskap, vilket bl.a. behövs för att kunna genomföra ny- och tilläggsinvesteringar och för att hantera de finansiella risker som kan uppstå inom verksamheten. Förvaltningen ska ske med tillfredsställande riskspridning. Investeringarna görs i räntebärande värdepapper med hög likviditet. Målsättningen för förvaltningen av räntebärande värdepapper är att uppnå en avkastning i linje med OMRX T-Bill. Utöver detta har likviditetsförvaltningen också till uppgift att hantera de finansiella risker som kan uppstå inom verksamheten samt vid behov upplåna kapital. Vid slut uppgick likviditetsreserven till (6,året innan), varav en investering i Lannebo Microcap utgjorde (1,året innan). Resultatet för likviditetsförvaltningen som helhet uppgick till (året innan). Sedan den genomförda strategiförändringen 2011 har omstrukturerat portföljen för direktinvesteringar, vilket inneburit att ett antal bolag avyttrats. har mogna bolag inom både företags- och fondinvesteringar fortsatt att leverera stora inflöden. Likviditeten bedöms därför vara större än vad som kan anses nödvändig för att parera den totala portföljens in- och utflöden samt optimera den kortsiktiga avkastningen. Aktiviteten inom investeringsverksamheten förväntas vara hög varför likviditetsreserven förväntas minska. Enligt lag är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. Utvärderingen utgår från de lagstadgade målen för och styrelsens tolkning av uppdraget: att Sjätte fonden ska skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på riskkapital- marknaden. Utvärderingen sammanställs i en separat rapport: Styrelsens utvärdering av Sjätte verksamhet 2015. Fondens resultat redovisas ovan. Nedan redovisas en del av utvärderingens slutsatser bl.a. vad gäller strategival och arbetet med hållbarhetsfrågor. Av utvärderingen framgår att Sjätte är övertygad om att nuvarande strategi, som bygger på den framgångsrika investe- ringshistoriken inom buyout-segmentet, är rätt inriktning för investeringsverksamheten. Utgångspunkten är att investera både direkt i företag och indirekt genom fonder. Investeringar i fonder inkluderar såväl medelstora riskkapitalfonder som stora buyout-fonder- Investeringar i tidig fas (venture capital) görs endast via fonder och mer selektivt . Direktinvesteringar i företag görs i mogna bolag och företrädesvis tillsammans med andra finansiella och industriella investerare. Utgångspunkten vid direktinvesteringar är att Sjätte fonden tar en minoritetsposition och arbetar nära, eller via, en samarbets- partner. Genom denna strategi uppkommer betydande synergieffekter i investeringsverksamheten, då organisationen består av kompetenser för både direkt- och fondinvesteringar. Denna kombination ger Sjätte fonden en unik position på marknaden och därmed fler intressanta investeringsmöjligheter. Styrelsen anser att organisationen har väl utvecklade metoder och modeller för att bedöma och utvärdera investeringar i enskilda företag, vilka används i samband med genomlysning och analys av fonder som vid investeringstillfället redan äger portföljbolag. Verksamheten inom direktinvesteringar utökar sina kontaktytor genom nätverken av samarbetspartners. På så sätt uppkommer nya affärsmöjligheter vilket skapar en unik, och för tillgångsslaget, kostnadseffektiv förvaltning. Att nå den position som har är ett resultat av långsiktigt upparbetade relationer både inom företag- och fondinvesteringar. I samband med den nya strategin som antogs påbörjades ett omfattande förändringsarbete av Sjätte portfölj. En mängd innehav har avyttrats , som nya innehav adderats inom direkt- och fondinvesteringar. Allt i enlighet med den strategin. I investeringsplanen ingår att ytterligare bredda portföljen av fondinvesteringar. Som noterats i tidigare utvärderingar så innefattar detta även en viss geografisk breddning till fonder som inte enbart har ett nordiskt fokus. I linje med detta har det internationella inslaget i investeringsverksamheten ökat genom att det har etablerats ett antal nya samarbeten med paneuropeiska fonder. Styrelsen finner att den påbörjade geografiska breddningen har utvecklats väl vilket också Skr. 2015/16:130 resulterat i nya strategiska kontaktnät där kan utgöra en attraktiv nordisk samarbetspartner. Ambitionsnivån inom hållbarhetsområdet är fortsatt hög och har det operativa arbetet gentemot innehaven intensifierats ytterligare. som ägarform ger goda möjligheter till en aktiv ägarstyrning och kan därför präglas av ett tydligt kravställande med kontinuerlig uppföljning, rapportering och utvärdering. Vid Sjätte fondens interna rapportering ingår hållbarhetsanalys som en integrerad del. har också ett projekt genomförts avseende mätning och analys av koldioxidavtryck, både för portföljen som helhet, liksom för enskilda innehav samt för Sjätte egen verksamhet. Resultaten skapar transparens, möjliggör kravställande samt påverkar andra aktörer inom onoterat ägande att initiera liknande analyser. 4.6Första‒Fjärde och Sjätte kostnader och personal Detta avsnitt behandlar buffertfondernas interna och externa för- valtningskostnader samt antalet anställda. De interna kostnaderna består av personalkostnader och övriga administrationskostnader. De externa förvaltningskostnaderna utgörs av kostnader för den förvaltning buffert- fonderna köper in och som tas upp i resultaträkningen. De interna kostnaderna för buffertkapitalets förvaltning uppgick till (tabell 4.17). Jämfört med föregående år motsvarar detta en ökning med (5,). ökade de interna kostnaderna för samtliga buffertfonder. Andra och Tredje AP-fonderna står för merparten av ökningen med 17 respektive . Andra AP-fonden hade högst interna kostnader och näst högst interna kostnader . I de interna förvaltningskostnaderna för Tredje AP-fonden ingår en s.k. förgäves- kostnad relaterad till en missad budgivning i samband med en möjlig infrastrukturinvestering. De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i respektive buffertfonds resultaträkning. Tabell 4.17 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader (mnkr) Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning . Interna och externa kostnader Kostnader för extern förvaltning utgörs av fasta provisionskostnader (arvode till externa förvaltare) för noterade och onoterade tillgångar samt depåkostnader (kostnader för förvaring av värdepapper). Kostnaderna för extern förvaltning tas upp i respektive buffertfonds resultaträkning som en negativ post i rörelsens intäkter. Tabell 4.18 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader (mnkr) Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning . De sammanlagda kostnaderna för intern och extern förvaltning uppgick till (tabell 4.18). Jämfört med 2014 motsvarar detta en ökning med 147 miljoner (8,). var motsvarande kostnadsökning . En del av förklaringen till denna ökning är valutakursförändringar, eftersom framför allt provisionskostnaden men även vissa andra kostnader i betydande utsträckning betalas i utländsk valuta (framför allt amerikanska dollar). Kostnadernas andel av det totala fondkapitalet uppgick till , vilket är oförändrat jämfört med 20147. Kostnadsandelen för Andra AP-fonden ökade , medan den minskade 7 Kostnadsandelen beräknas i förhållande till medelvärdet mellan årets in- och utgående För övriga fonder var Skr. kostnaden oförändrad i förhållande till fondens kapital (tabell 4.19). Tabell 4.19 Buffertfondernas förvaltningskostnadsandel (procent) Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning . Posten kostnader för extern förvaltning är inte heltäckande eftersom den inte omfattar prestationsbaserade arvoden. Prestationsbaserade arvoden betalas endast ut under förutsättning att den externa förvaltningen överträffat uppställda mål. Arvodena reducerar redovisningsmässigt direkt investeringarnas avkastning och därmed nettoresultatet för respektive tillgångskategori. Denna typ av arvoden är framför allt ganska vanligt förekommande för noterade tillgångar, dock mer sällsynta för onoterade tillgångar. ökade de prestationsberoende förvaltningsarvodena till sammanlagt (året innan), se tabell 4.20. Tabell 4.20 Prestationsbaserade arvode för noterade och onoterade tillgångar (mnkr) Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning . Personalkostnaderna utgör huvuddelen av de interna förvaltningskost- naderna för AP-fonderna. Vid slut var antalet anställda vid Första–Fjärde och Sjätte totalt 256, vilket kan jämföras med Vid Första–Fjärde AP-fonderna var antalet anställda mellan 51 och 64 och vid 31. andelen kvinnor var , vilket var oförändrat jämfört med året har störst andel kvinnor (). Som framgår av tabell 4.21 hade Andra–Fjärde AP-fonderna rörliga ersättningsprogram för sina anställda. Sammanlagt uppgick de rörliga ersättningarna till , vilket kan jämföras 2015/16:130 med föregående år. Styrelsen, verkställande direktören och övriga i ledningsgruppen omfattades inte av programmen. Första och Sjätte hade inte några sådana ersättnings- program. Tabell 4.21 Antal anställda i buffertfonderna och rörlig ersättning 2015 Första och Sjätte har inga incitamentsprogram. Programmen i övriga buffertfonder omfattar inte styrelse, VD och ledningsgrupp. Rörlig ersättning för anställda i Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna är exkl. sociala avgifter. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning 2015. 4.7Sjunde AP-fondens redovisade resultat Sjunde AP-fonden är det statliga alternativet inom premiepensions- systemet. Fonden förvaltar premiepensionen för de sparare som avstått från att välja fonder och för de sparare som aktivt valt det statliga alternativet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Byggstens- fonderna bildades inom ramen för de förändringar i premie- pensionssystemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:44 och bet. 2009/10:SfU9). Målsättningen var att den samman- lagda statliga pensionen skulle bli högre. De två tidigare fonderna Premiesparfonden (tidigare förvalsalternativet) och Premievalsfonden (det statliga alternativet på ) ersattes i och med detta. Sex nya produkter lanserades, varav AP7 Aktiefond och AP7 Ränte- fond är valbara på fondtorget. Baserat på dessa två fonder erbjuder Sjunde AP-fonden ytterligare fyra produkter, vilka är valbara vid sidan av fondtorget. De fyra produkterna: AP7 Såfa (fondportfölj med livscykelprofil), AP7 Offensiv (aktiefond), AP7 Balanserad (aktiefond) och AP7 Försiktig (aktiefond). liga består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. förvaltade Sjunde AP-fonden sammanlagt och AP7 Räntefond till . AP7 Såfa Skr. För de sparare som avstått från att välja fond inom premiepensions- systemet placeras medlen i AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalter- nativ). Formellt är Såfa ingen fond utan en instruktion till om hur placeringar för respektive sparare ska göras i AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Såfa är en kombination av de båda fonderna, där proportionerna ändras över tiden beroende på hur gammal spararen är. är alla pengarna placerade på aktie- marknaden för att kunna ge en högre avkastning. Mellan 56 och ökas andelen räntesparande successivt för att ge större trygghet närmare pensionen. Avkastningen i Såfa är således en sammanvägning av resultatet för de ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. Vid utgången av 2015 hade 3,3 miljoner premiepensionssparare förvalsalternativet Såfa, vilket motsvarande av spararna. Såfa är valbar, men kan inte kombineras med andra fonder i premie- pensionssystemet. Målet för Såfa är att uppnå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. uppgick avkastning i Såfa till , jämfört för de privata premiepensionsfonderna. ‒ genererade Såfa i genomsnitt en avkastning på , medan premiepensionsindex hade en genomsnittlig avkastning på . Förvalsalternativets avkastning från starten () års slut uppgick till , jämfört för de privata premiepensionsfonderna.8 Justerat för rabatter uppgick den genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet , vilket var högre än premiepensionsindex . Tabell 4.22 Förvalsalternativens avkastning (NAV-kurser, procent ) -10,5 -10,4 -0,4 -0,1 Förvalsalternativet avser AP7 Såfa , Premiesparfonden. Privata fonder avser genomsnittliga avkastningen i de privata fonderna i premiepensionssystemet. Avkast- ningen –2015 redovisas i årsredovisningen som total avkastning och genomsnittlig avkastning baserat på en period av och (skattning av den tidsperiod sedan förvaltningen inom premiepensionssystemet startade ). 8 Före då Såfa startade följde avkastningen för förvalsalternativet (Premiesparfonden) i stort den genomsnittliga avkastningen för de privata alternativen i premiepensionssystemet. Premiesparfonden hade dock en lägre risk än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder. Såfa har en högre risk jämfört med den genomsnittliga risknivån i Det förvaltade kapitalet i uppgick till vid slut (235,året innan). Avkast- ningen enligt NAV-kursmodellen uppgick (31,året innan). Målet för AP7 Aktiefond är att vid den valda risknivån uppnå en långsiktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för jämförelseindex. På den grunden har styrelsen valt följande strategi: Placera fondens tillgångar globalt i aktier och aktierelaterade finansiella instrument med bred branschmässig spridning (basportföljen). Använda hävstång för att öka risken och den förväntade avkastningen. Ytterligare öka avkastningsmöjligheterna genom aktiv förvaltning på vissa utvalda marknader (alfakällor och taktiska placeringar). Basportföljen består av globala aktier (svenska aktier ingår i globala aktier) och riskkapitalinvesteringar. Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa förvaltare. Tillgångsslaget riskkapitalplaceringar omfattar indirekta placeringar i onoterade företag genom olika fondkonstruktioner. Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. Hävstångsgraden motsvarar normalt av fondkapitalet. För att skydda fondkapitalet kan styrelsen på rekommendation från verkställande direktören reducera storleken från dess normalnivå. beslutade styrelsen om en gradvis nedtrappning av hävstångsgraden från dess normalnivå till . Nedtrappningen genomfördes maj‒september. Vid slutet av 2015 motsvarade hävstångsgraden av fondkapitalet (62,). Den aktiva förvaltningen består framför allt av taktisk allokering och förvaltning av aktier enligt förvaltningsmodellen ”lång/kort” (s.k. ren alfaförvaltning). Förvaltningen omfattar även valutor, där aktiv förvaltning även tillämpas. Taktisk allokering innebär främst avsteg från beslutad hävstångsgrad inom intervallet . Tabell 4.23 Avkastning före kostnader AP7 Aktiefond (procent ) -1,3 Totalavkastningen för AP7 Aktiefond var , vilket var bättre än jämförelseindex (tabell 4.23). Den positiva utvecklingen förklaras av uppgången på den globala aktiemarknaden, vilken förstärktes av hävstången och den svenska kronans försvagning. Den aktiva förvaltningen bidrog till och den taktiska allokeringen till (beroende på en lägre aktieexponering än jämförelsenormen på ). Det förvaltade kapitalet i uppgick till 22,1 miljarder kronor vid slut (17,året innan). uppgick avkastningen till , vilket var lägre än avkastningen i fondens jämförelseindex (tabell 4.24). För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för jämförelse- index, ränteindex HMT74 (indexet utgörs av svenska statsobligationer och säkerställda obligationer med en genomsnittlig duration av ). Utifrån målet har Sjunde beslutat om räntefondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondens tillgångar i svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk så att den genomsnittliga räntebindningstiden normalt är . Placeringarna görs genom intern förvaltning och har gjorts passivt mot fondens jämförelseindex. Detta innebär att placeringarna vid slut i huvudsak utgjordes av svenska statsobligationer och svenska säkerställda obligationer. Den modifierade durationen i portföljen var vid utgången av 2015, vilket var oförändrat jämfört med året innan. Tabell 4.24 Avkastning före kostnader AP7 Räntefond (procent ) -0,1 -0,1 -0,1 (240,året innan). Kostnaderna, inklusive räntenetto, uppgick till (163,året innan). Resultatet för myndigheten blev således (76,året innan). Det balanserade resultatet vid slut var (76,året innan). Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till av förvaltat kapital (0,året innan). Detta kan jämföras med att den genomsnittliga förvaltningsavgiften för de 830 fonder som ingick i premiepensions- systemet vid slut var (0,före rabatter). I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. Antalet tillsvidareanställda var under större delen av 2015 tjugotre personer varav tio kvinnor. 2015/16:130 5 Regeringens bedömning: Fondkapitalet i buffertfonderna uppgick till 1 230 miljarder vid slutet av 2015. Den ackumulerade avkastningen är , vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på . Som jämförelse har inkomstindex i genomsnitt stigit . Buffertfonderna har följaktligen bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Buffertfondernas riskspridning i tillgångsallokeringen har bidragit till att dämpa svängningarna i fondkapitalet. Buffertfonderna har fortsatt att sprida riskerna genom att öka allokeringen av kapitalet till andra tillgångar än aktier och obligationer, s.k. alternativa tillgångar. Första–Fjärde AP-fonderna har även successivt minskat allokeringen till räntebärande tillgångar ned mot den i lag fastlagda miniminivån om av totala tillgångar. Inkomstpensionssystemets känslighet för AP-fondernas avkastning är något högre . Detta är en följd av att buffertfondernas andel av tillgångssidan har ökat något , delvis som ett resultat av stark tillväxt i buffertkapitalet. Dessutom innebär det nuvarande lågränteläget att systemet är mer känsligt än tidigare för en negativ utveckling på aktiemarknaden. AP-fondernas räntebärande tillgångar kan inte förväntas mer än i begränsad utsträckning agera buffert för avkastningen, om aktiemarknaden skulle utvecklas negativt. Den allt mer diversifierade allokeringen av tillgångarna i Första–Fjärde AP- fonderna till en högre andel alternativa tillgångar, kan dock förväntas ha en dämpande effekt vid en eventuell svagare utveckling på aktiemarknaden. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Buffertfonderna gjorde ett samlat resultat på 147 miljarder och fondkapitalet uppgick till . En stor andel aktier i portföljerna samt en fortsatt mycket stark utveckling av aktie- och obligationsmarknaderna bidrog positivt. Dessutom hade Första–Fjärde AP-fonderna en hög valutaexponering jämfört , vilket innebar att valutaexponeringen genererade positiva bidrag för samtliga fonder, främst till följd av en stigande dollarvärdering. Buffertfonderna genererade under perioden 2001‒2014 en avkastning på i genomsnitt på . Det överstiger mer än väl ökningen i inkomstindex (3,), som styr uppräkningen av skulden i inkomstpensionssystemet. Förvaltningen av buffertkapitalet har därmed bidragit positivt till den långsiktiga finansieringen av systemet. : balanserade inkomstpensionssystemet (balanstalet översteg 1,0). Skulderna i systemet växte mer än avgifts- tillgångarna , men buffertfondernas utveckling gjorde att balanserade inte systemet Skr. 2015/16:130 (balanstalet understeg 1,0), framför allt till följd av att skulderna i syste- met växte snabbare än avgiftstillgångarna. Utvecklingen i systemet 2008 och 2009 innebar att inkomstpensionen i absoluta tal skrevs ner 2010 och 2011 respektive . balanserade systemet igen (balanstalet översteg 1,0) framför allt beroende på att avgiftstillgångarna växte till följd av ökad sysselsättning och att pensionsskulden skrevs ner. har systemet balanserat med undantag då en stark utveckling av buffertfonderna inte räckte till för att kompensera för en betydande uppskrivning av pensionsskulden. Utvecklingen leder till att inkomstpensionen kommer att skrivas upp 2017. Förändringar i pensionsskulden och även avgiftstillgångarna har betydande påverkan på systemet som helhet, medan buffertfonderna endast utgör en mindre del av tillgångssidan. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat något , eftersom buffertkapitalets andel av tillgångarna har ökat från 2015. Sammantaget för hela perioden –2015 har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Skälen för regeringens bedömning Buffertfonderna bidrog till pensionssystemets finansiering