prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Kontroll- uppgift om ersättning eller förmån från utlandet som har sin grund i en anställning i ska lämnas av den hos vilken mottagaren är anställd (15 kap. 4–7 §§ SFL). Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska således normalt inte lämnas om en ersättning eller förmån som har redovisats per betal- ningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Det förekommer dock att en arbetsgivardeklaration lämnas av betalningsmottagaren. Så är fallet om denne själv ska redovisa och betala arbetsgivaravgifter enligt ett s.k. socialavgiftsavtal med en utländsk utbetalare (se 5 kap. 5 § SFL och avsnitt 6.6). I ett sådant fall finns det, enligt regeringens mening, skäl att behålla kontrolluppgiftsskyldigheten för utbetalaren, eftersom kontroll- uppgiften är den enda uppgift som får från tredje man. En sådan reglering kan uppnås genom att undantaget från skyldigheten att lämna kontrolluppgift enbart ska gälla om utgivaren eller den som avses i 15 kap. 5–7 §§ SFL har lämnat uppgift i en arbetsgivardeklaration. Regeringen föreslår en sådan reglering. När det gäller kontrolluppgiften om skattereduktion för förmån av hushållsarbete räcker det dock att säga att kontrolluppgift inte ska lämnas, om underlaget för skattereduktionen har redovisats av utgivaren av förmånen i en arbetsgivardeklaration. Det är vidare viktigt att tydliggöra att aktuella kontrolluppgifter inte ska lämnas om ersättning eller förmån respektive underlaget för skatte- reduktionen skulle ha redovisats per betalningsmottagare i en arbets- givardeklaration, dvs. även om så inte har skett. I denna situation är det enligt mening, vilken delas av regeringen, tillräckligt att skyldigheten att lämna uppgift i en arbetsgivardeklaration kvarstår. Denna skyldighet kan inte ersättas med en skyldighet att lämna uppgiften i en årlig kontrolluppgift, eftersom det är av stor betydelse att redo- visning sker . Kontrolluppgift om ersättningar och förmåner i inkomstslaget näringsverksamhet I 16 kap. SFL finns bestämmelser om kontrolluppgift om intäkt och avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet. Kontrolluppgift ska lämnas om vissa angivna ersättningar och förmåner (16 kap. 1 § SFL). Kontroll- uppgift ska lämnas för fysiska personer och i vissa fall även för juridiska personer. Den som har gett ut ersättningen eller förmånen ska lämna kontrolluppgiften (16 kap. 2 § SFL). En utbetalare bör inte behöva lämna samma uppgift två gånger till , varför regeringen föreslår att en sådan kontrolluppgift inte ska lämnas om ersättningen eller förmånen har redovisats eller skulle ha redovisats av utgivaren i en arbetsgivardeklaration (se närmare skälen därtill i föregående avsnitt). I aktuell kontrolluppgift ska uppgifter lämnas om bl.a. ersättning och förmån som har getts ut för arbete och som utgivaren har gjort eller varit skyldig att göra skatteavdrag från och om sjukpenning och annan sådan ersättning som avses i 15 kap. 8 § IL (16 kap. 3 § 1 och 2 SFL). I 15 kap. 8 § IL anges att sjukpenning, rehabiliteringspenning och smittbärar- penning enligt socialförsäkringsbalken och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ska tas upp i inkomstslaget närings- verksamhet, om de grundar sig på förvärvsinkomst på grund av närings- verksamhet. En arbetsgivardeklaration ska för varje betalningsmottagare innehålla uppgift om den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för (se avsnitt 6.3). En arbetsgivardeklaration ska även lämnas av den som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det. De ersättningar som nämns ovan ryms inom begreppet ersättning för arbete och kommer att redovisas i en arbetsgivardeklara- tion, varför regeringen föreslår att aktuell kontrolluppgift inte ska inne- hålla sådana uppgifter som anges i 16 kap. 3 § 1 och 2 SFL. Av 16 kap. 3 § 3 och 4 SFL framgår att i kontrolluppgiften ska också uppgift om sådant utbetalt stöd eller efterskänkt belopp som avses i 29 kap. IL (näringsbidrag) och betalning för nyttjandet av eller rätten att nyttja upphovsrätten till bl.a. litterärt verk eller upplysning om erfaren- hetsrön av industriell, kommersiell eller vetenskaplig natur (royalty) Prop. 2016/17:58 lämnas. En royaltyersättning på grund av arbete som har utförts på uppdrag av den som betalar ersättningen anses som ersättning för arbete. Om mottagaren inte är godkänd för F-skatt blir utbetalaren i sådana fall skyldig att göra skatteavdrag från royaltyersättningen och – om mottaga- ren är en fysisk person – betala arbetsgivaravgifter på denna. Ersätt- ningen ska då redovisas i en arbetsgivardeklaration. I sådana fall ska kontrolluppgift inte lämnas (förutom i fall då det är betalningsmottagaren som lämnar arbetsgivardeklarationen, se avsnitt 6.6). Skälet därtill är förslaget om att aktuell kontrolluppgift inte ska lämnas, om sådan ersättning har redovisats eller skulle ha redovisats av utgivaren i en arbetsgivardeklaration. Om mottagaren däremot är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut, ska skatte- avdrag inte göras. En sådan ersättning ska inte redovisas i arbetsgivar- deklarationen. Kontrolluppgift om upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt Enligt 22 kap. 4 § SFL ska kontrolluppgift lämnas om upplåtelse av en privatbostad eller en bostad som innehas med hyresrätt. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har gett ut ersättning eller förmån för bostad. Detta gäller dock bara om utbetalaren även har betalat ut ersättning för arbete till mottagaren och har gjort eller varit skyldig att göra skatteavdrag från denna ersättning. I kontroll- uppgiften ska uppgift lämnas om ersättningen eller förmånen. Den som har gjort eller varit skyldig att göra skatteavdrag från utbetald ersättning för arbete är skyldig att redovisa skatteavdraget i en arbets- givardeklaration (26 kap. 2 och 3 §§ SFL). I avsnitt 6.4 föreslås att sådan uppgift som ska lämnas i en kontrolluppgift enligt 22 kap. 4 § SFL ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Mot denna bakgrund kan behovet av kontrolluppgiften i 22 kap. 4 § SFL ifrågasättas. Enligt kan det i enstaka fall inträffa att hyresersättning har getts ut under en månad då utbetalaren inte har betalat ut någon ersättning för arbete eller inte har gjort eller varit skyldig att göra skatteavdrag för denna ersättning. Om skyldigheten att lämna aktuell kontrolluppgift tas bort, kommer det inte att finnas någon skyldighet att lämna uppgift om sådan hyresersättning till . anser dock inte att detta utgör ett till- räckligt skäl för att behålla skyldigheten att lämna kontrolluppgift om hyresersättning. Regeringen delar den bedömningen och föreslår att skyldigheten att lämna kontrolluppgift om upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas mot hyresrätt slopas. Förslaget föranleder att 22 kap. 4 § SFL upphävs och ändringar i 15 kap. 8 §, 16 kap. 1–3 §§, 22 kap. 1 och 13 §§ samt 23 kap. 2 och 3 §§ SFL. Minskat uppgiftslämnande i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst Regeringens förslag: Ersättning för utgifter vid tjänsteresor som avser logi eller resa med annat transportmedel än egen bil eller förmånsbil undantas från skyldigheten att lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomst- Detta bör dock bara gälla om skatteavdrag inte ska göras Dessutom slopas skyldigheten att i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst lämna uppgift om den tid ersättningen eller förmånen avser, om den bara avser del av året. Regeringens bedömning: Uppgift om den tid ersättningen eller för- månen avser, om den bara avser del av året, bör inte heller lämnas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte haft något att invända mot förslaget. att förenklingar genomförs. (SO) anser att nyttan av förslaget att lämna uppgifter löpande i arbetsgivardeklarationen för arbetslöshetskassornas kontrollverksamhet begränsas något om arbetsgivarna inte ska behöva precisera vilken period Enligt gällande regelverk behövs uppgiften. bl.a. a-kassa och STs arbetslöshetskassa, vars synpunkter framgår av en bilaga till SO:s remissyttrande, lyfter fram behovet av att uppgift om vilken period ersättningen hänför sig lämnas. hetskassa framför bl.a. att i många fall betalas lön ut i efterhand och i de fallen kan det antas att den utbetalda ersättningen inte avser den månad de har rapporterats. skulle öka väsentligt om det anges vilken period som en ersättning avser, inte minst för att underlätta vid kontroller av personal- liggare, men även brottsutredningar skulle underlättas. Skälen för regeringens förslag och bedömning Kan uppgiftslämnandet i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget Av 15 kap. 2 § SFL framgår att kontrolluppgift ska lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. skattepliktigt i inkomstslaget tjänst framgår av 11 kap. IL och huvud- regeln är att löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänsten ska tas upp till I 15 kap. 8 § SFL anges undantag från skyldigheten att I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om bl.a. värdet av den ersätt- ning eller förmån som har getts ut och den tid ersättningen eller för- månen avser, om den bara avser del av året (15 kap. 9 § första stycket 1 och 2 SFL). Syftet med kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst är bl.a. att vara till ledning för bestämmande av underlag för att ta ut skatt enligt inkomstskattelagen (14 kap. 1 § 1 SFL). Uppgifterna har betydelse för kontrollverksamhet. Dessutom kan vissa uppgifter för- tryckas i inkomstdeklarationen. Skyldigheten att lämna uppgifter i kon- trolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst innebär en administrativ börda för företagen. En fråga att ta ställning till är därför om fördelarna från kontrollsynpunkt m.m. överväger den börda som det innebär för företagen att lämna uppgifter i kontrolluppgiften om intäkt i inkomst- slaget tjänst. I syfte att begränsa den ökade administrativa bördan som är följden av ett system där vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivardeklara- tionen, bör målsättningen vara att så långt som möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas till (se avsnitt 6.2 och 6.4). har gjort en översyn av de uppgiftskrav som enligt gällande rätt gäller för en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst. föreslår att kontrolluppgift inte ska lämnas om sådan ersättning för utgifter vid tjänsteresor som avser logi eller resa med annat transportmedel än egen bil eller förmånsbil. Detta ska dock bara gälla om skatteavdrag inte ska göras från ersättningen. föreslår vidare att skyldigheten att i kontrolluppgiften lämna uppgift om den tid ersätt- ningen eller förmånen avser, om den bara avser del av året, bör slopas. Ett sådant förslag innebär dock inte någon förändring av vad som är skattepliktig intäkt i inkomstslaget tjänst. Tanken är att de uppgifter som ska lämnas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration i möjligast mån ska korrespondera med upp- gifterna som ska lämnas i kontrolluppgiften. I avsnitt 7 föreslås att andra myndigheter ska få tillgång till uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen. Regeringen gör också bedömningen att arbetslöshetskassorna ska få tillgång till sådana uppgifter. Några remissinstanser, bl.a. SO, har framfört att arbetslöshetskassorna behöver uppgift om vilken period en ersättning avser i sin kontroll- verksamhet. Aktuell uppgiftsskyldighet innebär att om en anställning har varat en del av året ska den uppgiftsskyldige fylla i numret på den första och sista anställningsmånaden (se Kontrolluppgifter – lön, förmåner m.m. SKV 304 utgåva 38 s. 11). Regeringen har förståelse för synpunkten att vissa myndigheter och arbetslöshetskassor enligt gällande regelverk behöver dessa uppgifter. Regelverket kan dock komma att ändras. Enligt 15 kap. 2 § SFL ska kontrolluppgift lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Av 10 kap. 8 § IL framgår att inkomster i inkomstslaget tjänst ska tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del. Bestämmelsen om när inkomsten ska beskattas ger uttryck för kontantprincipen. Beskattning ska således enligt huvud- regeln ske oavsett om inkomsten faktiskt tjänats in under beskattnings- året eller tidigare. Någon periodisering ska inte göras, dvs. hänföra inkomsten till den tid som arbete har utförts. I SOU 2015:21 s. 328 f., 330 f. och 384 f. föreslår den Parlamentariska socialförsäkringsutredningen bl.a. att ett gemensamt inkomstbegrepp ska införas när det gäller arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringarna. De inkomster som arbetsgivare betalar socialavgifter på bör ligga till grund för ersättningarna och arbetsgivare bör lämna inkomstunderlag som bygger på kontantprincipen. Ramtiden, dvs. den tidsperiod inom vilken inkomster beaktas då inkomstunderlaget fastställs, föreslås omfatta de tolv månaderna som närmast föregår den månad då fråga om en förmån kan aktualiseras för prövning av eller av en arbetslöshetskassa. Enligt nuvarande regler är inkomsten från arbete som ”utförts” som ligger till grund för beräkning av ersättningens storlek. Enligt deras förslag ska beräkningen baseras på inkomster som har ”utgivits” . Betänkandet har remiss- behandlats och bereds inom . I budget- propositionen uttalas att regeringen arbetar vidare med vissa förslag i betänkandet och att regeringens avsikt är att lägga fram färdiga förslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.5.5). Det återstår ytterligare utredningsinsatser för att se över om och hur uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen kan användas inom arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Behovet av att få tillgång till vissa uppgifter, som framförs av remiss- instanserna, kan således komma att ändras om en ny lagstiftning införs. Myndigheternas och arbetslöshetskassornas behov av uppgifterna måste dock ställas i relation till bördan för uppgiftsskyldiga att lämna uppgifterna. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivar- deklaration. En arbetsgivardeklaration ska lämnas av den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det (26 kap. 2 och 3 §§ SFL). Det finns ett antal undantag från skyldigheten att göra skatteavdrag från ersättning för arbete, t.ex. om ersättningen understiger (10 kap. 4–13 §§ SFL). I avsnitt 6.9 föreslås att kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst inte ska lämnas, om sådan ersättning eller förmån som har redovisats eller skulle ha redovisats av utgivaren i en arbets- givardeklaration. Det är således ett begränsat antal utgivare som fram- över ska lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst. Tanken är dock att uppgifterna som ska lämnas i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst i möjligaste mån ska korrespondera med uppgifterna per betalningsmottagare som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. Om kontrolluppgiften även framöver skulle innehålla uppgift om den tid ersättningen eller förmånen avser, om den bara avser del av året, borde även motsvarande uppgiftsskyldighet finnas för varje betalnings- mottagare i arbetsgivardeklarationen. En sådan reglering skulle öka den administrativa bördan för de uppgiftsskyldiga, eftersom arbetsgivar- deklarationen vanligtvis lämnas och inte bara en gång såsom kontrolluppgiften. Med hänsyn till omständigheten att vissa uppgifter ska lämnas löpande till och inte bara en gång är det regeringens mål- sättning att så långt som möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst och antalet uppgifter som ska lämnas per betalningsmottagare i arbetsgivardeklara- tionen. Om anser att ovan angivna uppgifter inte är nöd- vändiga för kontrollverksamhet eller för att vara till ledning för bestämmande av underlag för att ta ut skatt, bör uppgifts- skyldigheten slopas om inte starka skäl talar emot detta (jfr syftet med Prop. 2016/17:58 kontrolluppgifter i 14 kap. 1 § SFL). Regeringen anser att fördelarna för eller någon annan myndighet eller arbetslöshetskassa att få tillgång till aktuella uppgifter inte överväger den börda som det innebär för den uppgiftsskyldige att lämna uppgifterna i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst eller per betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationen. Regeringen föreslår därför att skyldigheten att i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst lämna uppgift om den tid ersättningen eller förmånen avser, om den bara avser del av året, bör slopas. Aktuella uppgifter ska inte heller lämnas per betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationen. Regeringen föreslår också att sådan ersättning för utgifter vid tjänste- resor som avser logi eller resa med annat transportmedel än egen bil eller förmånsbil bör undantas från skyldigheten att lämna kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst. Detta bör dock bara gälla om skatteavdrag inte ska göras från ersättningen. En motsvarande reglering föreslås i arbetsgivardeklarationen, se avsnitt 6.4. Bestämmelsen om undantag från skyldigheten att lämna kontroll- uppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst i 15 kap. 8 § SFL anger att kontrolluppgift inte ”behöver” lämnas. Regeringen föreslår att det direkt av bestämmelsen framgår att kontrolluppgift inte ”ska” lämnas under vissa förutsättningar. Ändringen syftar till att tydliggöra att upgifter ska lämnas antingen i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbets- givardeklaration eller i en kontrolluppift. I 5 kap. 1–3 §§ SFF framgår vilka ytterligare uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Uppgift ska lämnas om bruttolönen, det sammanlagda värdet av andra förmåner än bil- förmån, och förmån av fri parkering. Dessutom föreskrivs vilka uppgifter avseende bilförmån en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska innehålla, nämligen bilmodell, nedsättning av värdet av bilförmånen, exklusive drivmedel, på grund av att mottagaren har utgett ersättningen för förmånen, värdet av bilförmånen, exklusive drivmedel, efter eventuell nedsättning, värdet av drivmedel och antalet kilometer tjänsteköring som ersättning för kostnader för drivmedel för resa i tjänsten med förmånsbil avser. När det gäller bostadsförmån ska uppgift lämnas om huruvida bostadsförmån i avser en bostad som är belägen på en småhus- enhet (dock ej om det är fråga om en förmån av semesterbostad). I promemorian föreslår att skyldigheten att lämna följande uppgifter i kontrolluppgiften enligt skatteförfarandeförordningen ska slopas: –förmån av fri parkering (5 kap. 1 § 3 SFF), –bilmodell vid bilförmån (5 kap. 2 § 1 SFF), –nedsättning av värdet av bilförmånen, exklusive drivmedel, på grund av att mottagaren har utgett ersättning för förmånen (5 kap. 2 § 2 SFF), – antalet kilometer tjänstekörning som ersättning för kostnader för drivmedel för resa i tjänsten med förmånsbil avser (5 kap. 2 § 5 SFF), – uppgift om huruvida bostadsförmån i avser en bostad som är belägen på en småhusenhet (5 kap. 3 § SFF). I syfte att minska den administrativa bördan är det lämpligt att även dessa uppgifter inte längre ska behöva lämnas i kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Förslaget föranleder ändringar i 15 kap. 8–10 §§, 31 kap. 6 § och 37 kap. 2 § SFL. Regeringens bedömning: Det är lämpligt att i skatteförfarande- förordningen (2011:1261) uttryckligen reglera att ska få meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter en arbetsgivar- deklaration och en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska innehålla. Det är också lämpligt att får meddela föreskrifter om eller i enskilda fall besluta att en viss identifikationsuppgift inte behöver lämnas i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklara- tion om verket ändå kan fatta riktiga beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Srf konsulterna är tveksam till att ska ges obegränsade möjligheter att meddela föreskrifter om vilka ytterligare uppgifter en arbetsgivardeklaration ska innehålla. Inga andra remissinstanser har haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning Ytterligare föreskrifter om innehållet i en arbetsgivardeklaration och en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst En förenklad arbetsgivardeklaration ska lämnas för varje betalnings- mottagare (26 kap. 4 § andra stycket SFL). stycket SFF får meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter en förenklad arbetsgivardeklaration ska innehålla. propositionen innebär att redovisningen i arbetsgivardeklarationer – när det gäller ersättning för arbete m.m. – i de flesta fall ska göras per betalningsmottagare, i likhet med vad som gäller för Det kan då uppkomma behov av att meddelar ytterligare föreskrifter även när det gäller Samma behov kan uppkomma när det gäller När det gäller kontrolluppgifter finns inte någon Av 22 kap. 4 § SFF framgår meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av skatteförfarande- Prop. 2016/17:58 lagen och föreskrifter om verkställigheten av skatteförfarandeför- I syfte att uppnå enhetlighet i regleringen föreslår Skatte- verket att det införs uttryckliga bestämmelser om att får meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter en arbetsgivardeklara- tion och en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska innehålla. Det är inte fråga om någon utvidgad föreskriftsmöjlighet för jämfört med , utan det rör sig fortfarande om sådana verkställighets- föreskrifter som avses i 22 kap. 4 § SFF. Regeringen delar därför inte Srf konsulternas tveksamhet om att ge en möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter en arbetsgivardeklaration och en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska innehålla. Mot bakgrund av nämnda bestämmelser i skatteförfarandeförordningen anser regeringen att det kan vara lämpligt att uttryckligen reglera aktuell före- skriftsrätt. Föreskrifter och beslut om att en viss identifikationsuppgift inte behöver lämnas i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration Enligt 5 kap. 13 § SFF får meddela föreskrifter om eller i enskilda fall besluta att en viss identifikationsuppgift inte behöver lämnas i en kontrolluppgift om verket ändå kan fatta riktiga beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst. Mot bakgrund av att uppgifter per betalningsmottagare, enligt förslagen i propositionen, i de flesta fall ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift anser att en motsvarande bestämmelse bör införas när det gäller arbetsgivardeklarationer. En sådan bestämmelse bör även omfatta förenklade arbetsgivardeklarationer. Regeringen delar bedömning och anser att det är lämpligt att får meddela föreskrifter om eller i enskilda fall besluta att en viss identifikationsuppgift inte behöver lämnas i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklaration om verket ändå kan fatta riktiga beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst. Regeringens förslag: Ett föreläggande att fullgöra skyldigheten att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration får inte bara avse komplettering av arbetsställenummer. får bara förelägga en fysisk person och ett dödsbo att lämna kontrolluppgift om sådan ersättning för utfört arbete som har betalats till en namngiven näringsidkare, om ersättningen inte har redovisats eller skulle ha redovisats i en arbetsgivardeklaration. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag