prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Dessa bestämmelser finns i punkterna 242–245, 252 och 253 i EEAG, kapitel II i GBER samt kapitel II i FIBER. Det åligger medlemsstaterna att till kommissionen lämna dels information om stöd- åtgärden via ett elektroniskt anmälningssystem (arbetsdagar efter stödåtgärdens ikraftträdande), dels en årlig rapport till kommissionen om stödåtgärden. Vidare genomför kommissionen granskningar av ett urval av medlemsstaternas stödordningar. Kommissionens senaste årliga granskning omfattade 96 stödordningar. Vid en sådan granskning undersöker kommissionen om respektive stödordning följer bestämmelserna i kommissionens beslut eller bestämmelserna i tillämplig gruppundantagsförordning. Därutöver väljer kommissionen ut ett begränsat antal enskilda stöd inom respektive stödordning för närmare kontroll av om de följer de tillämpliga reglerna för statligt stöd. För att underlätta kommissionens övervakning är medlemsstaterna skyldiga att bevara detaljerad information och styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i EEAG, GBER respektive FIBER uppfylls. Kommissionen driver ett långsiktigt förändringsarbete som ska leda till ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av hur reglerna för statligt stöd följs på nationell nivå och unionsnivå som kommissionens och medlemsstaternas institutionella befogenheter bevaras. Ett led i detta arbete är de regler om ökad offentlighet och information som lagts fast i samtliga kommissionens rättsakter på stats- stödsområdet, som beslutats . Enligt punkterna 104–106 i EEAG, artikel 9.1 i GBER samt artikel 9 i FIBER är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden och den fullständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger för stöd som omfattas av FIBER och som överstiger i övriga fall. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. Den tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattebefrielse är i huvudsak följande: –Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer). –Typ av företag (små eller medelstora respektive stora). –Region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå. –Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. –Stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i beloppsintervall. Medlemsstaterna är skyldiga att iaktta kraven avseende insamlande av uppgifter rörande offentlighet och information. Redan tidigare riktlinjer respektive grupp- undantagsförordningar innehöll en skyldighet för medlemsstaterna att bevara detaljerad information över varje individuellt stöd och förse kommissionen med de uppgifter som kommissionen ansåg sig behöva för att övervaka tillämpningen av . En nyhet i EEAG, GBER respektive FIBER, som kommer att behöva återspeglas i den svenska hanteringen av statligt stöd på området, är emellertid de uttryckliga krav som ställs på offentliggörande och information om individuella stödmottagare. I det följande behandlas hur det säkerställs att de nödvändiga uppgifterna för att iaktta dessa krav kan inhämtas för offentliggörande när det gäller energiskattestöd vid förbrukning av elektrisk kraft. Härutöver behöver även vissa andra uppgifter läggas ut på webbplatsen. Det gäller datum för stödets beviljande, stödets syfte, beviljande myndighet och stödåtgärdens referens. beslutade om ändringar av reglerna i LSE i fråga om uppgiftsinsamling för statliga stöd i form av nedsättningar på bränsleskatteområdet (lag [2016:505] om ändring i lagen [1994:1776] om P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 skatt på energi, prop. 2015/16:159, bet. 2015/16:SkU26, rskr. 2015/16:254). I avsnitt 9.9 i den nämnda propositionen gjordes bedömningen att en bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentliggörande måste införas. I detta arbete kommer även behovet av sekretessbrytande regler för offentliggörande av stöd på elskatteområdet beaktas (jämför även avsnitt 6.13.8). Närmare om offentliggörande av uppgifter om svenska skattestöd på webbplatsen Kommissionen har tagit fram ett system som möjliggör insamling, lagring och publicering av information om olika stödåtgärder. Detta tillgodoser de krav på publicering på en övergripande nationell webbplats som införts i EEAG, GBER respektive FIBER och som redovisas i tidigare avsnitt. Medlemsstaterna å sin sida ansvarar för att överföra korrekt information i enlighet med dessa nya krav. ska använda sig av detta system för att uppfylla de nya kraven. Enligt 12 a § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler gäller att den som genomför en stödåtgärd ska svara för själva uppgifts- lämnandet. I egenskap av stödgivande myndighet ansvarar således för att lämna de uppgifter som följer av de nya kraven på offentliggörande. Offentliggörandet sker på den webbplats som kommissionen tagit fram. Uppladdning av data kan ske både genom inmatning, överföring i filformat eller via automatisk överföring från myndigheternas befintliga datasystem. Uppgiftslämnande av statligt stöd som ges i form av skattebefrielse skiljer sig från uppgiftslämnandet vid övriga typer av stöd. Av regelverken framgår bl.a. dels att uppgifts- lämnande kan ske i intervaller (se t.ex. artikel 9.2 i GBER), dels att offentliggörande ska ske från tidpunkten då stödet beviljades mottagaren, i motsats som gäller för övriga stödformer. Kommissionen har i multilaterala möten med medlemsstaterna diskuterat och tagit ställning till vissa metodologiska frågor kopplade till hur uppgiftslämnandet ska gå till. För skattestöd har därmed klargjorts att sådant stöd ska räknas samman över ett kalenderår. Detta gäller för att avgöra om tröskelvärdet för rapportering har P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 överskridits, men också vid själva rapporteringen ska stöd till respektive stödmottagare inom respektive stödordning räknas samman och redovisas samlat. Det innebär konkret att ska rapportera det samlade stödet som varje stödmottagare erhållit under ett kalenderår, med undantag för stödmottagare som inte passerar tröskelvärdet, uppdelat i enlighet med de stödordningar som stödet ges i enlighet med. En stödmottagare som under ett kalanderår erhållit under två separata stödordningar som omfattas av GBER föranleder alltså inte någon redovisning om individuellt mottaget stöd på webbplatsen. För sådana stöd som beviljas under FIBER ska emellertid beaktas de lägre tröskelvärden som gäller enligt den förordningen. Den faktiska redovisningen på webbplatsen sker för skattestöd dels sammantaget kalenderårsvis, dels från tidpunkten då stödet ur rapporteringssynvinkel anses beviljas. Vad gäller redovisningen av uppgifter om individuella stöd per stödmottagare på webbplatsen innebär detta att stödet räknas samman över ett kalenderår och den tidpunkt som stödet för rapporteringsändamål anses beviljat bör vara under respektive kalenderår. Tidpunkten för när upp- gifterna senast ska rapporteras in till webbplatsen bör vara när förflutit från tidpunkten då den sista redovisningsperioden för kalenderåret deklareras eller avseende återbetalningar som huvudregel när förflutit från utgången av det kalenderår där den förbrukning skett som återbetalningen avser. Vidare har klarlagts hur vissa parametrar i rapporteringen, som framgår i t.ex. bilaga III till GBER, ska uttolkas för svenskt vidkommande, enligt följande. När det gäller stödmottagarens referens har kommissionen accepterat att enbart svenska organisationsnummer används. När det gäller region, utifrån indelningen på NUTS 2- nivå, där stödmottagaren geografiskt är belägen samt verksamhetsområde på Nace-gruppnivå gäller att det geografiska område respektive det verksamhetsområde ska väljas där den stödmottagande aktiviteten i huvudsak äger rum. Systemet tillåter endast att dessa uppgifter lämnas för verksamhetsområde respektive region som är belägna i . 6.13.2.3Förslag i SOU 2015:87 samt promemoria Energiskatt på el - En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) Regeringen tillsatte Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el (dir. 2014:72). Utredningen hade i uppdrag att överväga om den nuvarande modellen för uttag av energiskatten på elektrisk kraft är ändamålsenlig samt lämna författnings- förslag. En av de allmänna utgångspunkterna för uppdraget var att en förändrad energiskatt på elektrisk kraft ska vara förenlig med , inbegripet bl.a. om statligt stöd. lämnade utredningen sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87). Betänkandet har remitterats (dnr Fi2015/04727/S2). Utredningen föreslår sammanfattningsvis följande. –Energiskatt på elektrisk kraft tas ut med endast en skattesats oavsett användning (En skattesats satt i nivå med prognostiserad förändring av gällande normalskattesats). –Den lägre skattenivån om behålls för viss förbrukning (bl.a. tillverkningsprocess i industriell verksamhet, jordbruks- skogsbruks- och vattenbruksverksamhet). –Större datacenter ska ges en lägre skattenivå om . –De lägre skattenivåerna uppnås genom ett återbetalningsförfarande eller genom avdrag i punktskattedeklaration för att skapa den nödvändiga direktkontakt mellan stödmottagare och stödgivande myndighet som behövs för att kunna uppfylla EU- rättens krav om datainsamling och offentliggörande. –Nämnda nedsättningar medges endast om förbrukaren inte är en s.k. otillåten stöd- mottagare, dvs. företag i svårigheter eller ett företag med vissa oreglerade betalnings- krav. –Återbetalning medges för det ned- sättningsbelopp som inom respektive stödordning överstiger per kalenderår. –En bestämmelse om frivillig skattskyldighet införs för dem som förbrukar elektrisk kraft i större omfattning i industriell verksamhet eller i datorhall. –Den lägre skattesats som gäller i vissa kommuner i norra slopas (den s.k. norrlandsskattesatsen, f.n. ). I betänkandet föreslås definitioner av otillåten stödmottagare (som regleras i lagen (1994:1776) om skatt på energi och som har kommit att benämnas företag utan rätt till statligt stöd), uppgift om stödmottagare, datorhall samt . Promemoria Den särskilda norrlandsskattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet I promemoria Den särskilda norrlandsskattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet (dnr Fi2015/04727/S2) lämnas förslag på förändringar av energibeskattningen av elektrisk kraft. Förslagen i promemorian bygger vidare på förslag i såväl betänkandet Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) som i promemoria Vissa stats- stödskrav på bränsleskatteområdet (dnr Fi2015/05650/S2). Promemoriorna och betänkandet har remitterats. I promemorian Den särskilda norrlands- skattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet föreslås sammanfattningsvis följande. –En nedsatt energiskattenivå för elektrisk kraft ska gälla för förbrukning i hushåll och i delar av tjänstesektorn i de områden som omfattas av den nuvarande norrlandsskatte- satsen. Den lägre skattenivån uppnås genom avdrag. En förutsättning för nedsättningen är att vissa uppgifter lämnas. Vidare medges avdrag endast om förbrukaren inte är ett s.k. företag utan rätt till statligt stöd, dvs. företag i svårigheter eller ett företag med vissa oreglerade betalningskrav. –Nedsättningarna av energiskatten för elektrisk kraft som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamhet kompletteras med dels motsvarande villkor om uppgiftslämnande för att uppfylla krav om P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 datainsamling och offentliggörande, dels en begränsning som innebär att nedsättning inte medges om förbrukaren är ett s.k. företag utan rätt till statligt stöd. –Kravet på att uppgifter om stödmottagare måste lämnas för att statligt stöd ska medges, begränsas så att kravet endast gäller för skattenedsättningar i större omfattning. 6.13.3Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning Regeringens förslag: Energiskatt på elektrisk kraft tas ut med endast en skattesats. Den lägre beskattningsnivån som aktualiseras vid förbrukning för vissa ändamål åstadkoms i stället enbart genom avdrag eller återbetalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling åstadkoms endast genom åter- betalning i stället för genom särskilda skatte- satser. En särskild återbetalningsbestämmelse för samt en definition av begreppet ”” införs i lagen om skatt på energi. Ansökan om återbetalning ska, utom i fråga om , göras elektroniskt. En ansökan som lämnats för en sökande som är en juridisk person anses ha lämnats av sökanden om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda sökanden. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningens förslag om elektroniska ansökningar om återbetalningar omfattar emellertid inte återbetalning av skatt på elektrisk kraft som förbrukats i jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Utredningens förslag innebär vidare en annan lagteknisk lösning för återbetalningen av energiskatten för elektrisk kraft som används som . Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , , , , kommun, har inget att invända mot förslaget alternativt inga synpunkter på förslaget. och Fortum Värme tillstyrker utredningens förslag. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Region , kraft AB, Skogsindustrierna, , Region och Kommuner och Landsting (SKL) tillstyrker att en skattenivå om fortsatt ska gälla för verksamheter som har den lägsta skattesatsen. Skogsindustrierna och SveMin anser att den elektriska kraft som används utanför själva tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, men i närheten av tillverkningsprocessen, av förenklingsskäl också ska beskattas med en skattenivå om . (SveBio) anser däremot att nedsättningen bara bör omfatta tillverknings- processen och inte exempelvis lokal- uppvärmning. avstyrker förslaget att behålla den nuvarande modellen och införa nya undantag och menar att utredningen inte har motiverat varför företag av fiskala skäl över- huvudtaget ska beskattas eller varför storförbrukare eller elintensiva företag i så fall ska ha lägre skatt. menar att det är oklart varför utredningen valt att behålla den nuvarande modellen. anser att befintliga nedsättningar av energiskatten på elektrisk kraft gradvis bör tas bort. Ett flertal remissinstanser, däribland Kammar- rätten i , Förvaltningsrätten i , , och Skogsindustrierna välkomnar en översyn av begreppet ”tillverkningsprocessen i industriell verksamhet”. , E.ON, Oberoende elhandlare, kraft AB, och Svensk Fjärrvärme tillstyrker att endast en skattesats tas ut varefter lägre skattenivå för vissa förbrukning uppnås genom återbetalning. IT & Telekomföretagen bedömer att återbetalning är hanterbart för företagen. anser att det är rimligt att etablera en direktkontakt mellan stödmottagare och stödgivande myndighet, men framhåller att det inte får innebära onödig administration och ökade kostnader för företagen. avstyrker och konstaterar i likhet med att ett återbetalningssystem innebär en ökad administrativ börda för såväl företag Även Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) och anser att nuvarande ordning bör behållas. IKEM menar att det är otydligt om industrin alltid har en möjlighet att välja avdrag i stället för återbetalning. IKEM anser att om annan än användaren är skattskyldig ska det vara möjligt för den skattskyldige att göra avdrag för den elektriska kraft som används i tillverkningsprocess genom uppgift om nedsättningens fördelning på respektive ändamål. Om detta inte görs av den skattskyldige ska det vara möjligt för företaget som använder elektrisk kraft i tillverknings- processen att välja att bli skattskyldig och på så vis göra avdraget. kommun, , och menar att det är viktigt att återbetalningsförfarandet inte orsakar administrativt merarbete för företagen. och pekar på att företag med metallurgiska processer som inte är registrerade som skattskyldiga kommer att få hantera två olika system, eftersom avdraget för den nollskattade elektriska kraften fortsatt görs av leverantören medan företaget får ansöka om återbetalning för den 0,5- öres- beskattade kraften. , , och är positiva till möjligheten att ansöka om kvartalsvis återbetalning och anser att en eventuell gräns för ansökan bör vara så låg som möjligt. anser att växthusodlare ska omfattas av möjligheten till kvartalsvis återbetalning, oavsett storlek på verksamheten. avstyrker att återbetalning ska få ske kvartalsvis. Om en sådan möjlighet ändå införs anser verket att gränsen bör sättas betydligt högre än . tillstyrker dock att åter- betalningsansökan ska ske elektroniskt. Hamnar och Föreningen anser att förslaget om återbetalning avseende innebär merarbete och ökade kostnader för rederierna. vill att även återbetalningsansökan avseende ska lämnas elektroniskt. Skälen för regeringens förslag: De förslag som lämnades av Utredningen om sektors- neutral och konkurrenskraftig energiskatt på el i dess betänkande Energiskatt på el - En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) om energiskatt på elektrisk kraft bör tas som utgångspunkt avseende när och hur lägre skattenivåer uppnås. Regeringen föreslår därför att endast en skattesats ska användas och att stöd i form av lägre skattenivåer i möjligaste mån ska uppnås via återbetalning eller genom avdrag i punktskattedeklaration, dvs. att statligt stöd som huvudregel förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är stödgivande myndighet. Energiskattesatserna på elektrisk kraft framgår av 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. har en årlig indexomräkning skett av såväl energi- skattesatserna på elektrisk kraft som koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen i syfte att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i , i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. För energiskattesatserna på elektrisk kraft gäller och framåt att omräkningen baseras på de skattesatser som enligt LSE gällt . Enligt 11 kap. 3 § LSE i dess nu gällande lydelse ska regeringen fastställa omräknade energiskattesatser på elektrisk kraft vilka beräknats utifrån förhållandet mellan det allmänna prisläget och prisläget . Konsumentprisindex har ökat . En mervärdesskatte- effekt tillkommer om priset på elektrisk kraft i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt av dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Jämfört med energiskattesatser på elektrisk kraft skulle indexomräkningen av energiskattesatserna på elektrisk kraft medföra en höjning för hushåll och servicenäringen med ) (0,inklusive mervärdes- skatt) i och med (0,inklusive mervärdesskatt) i vissa kommuner i norra . Regeringen kommer i enlighet med detta att fastställa skattesatserna för energiskatt på elektrisk kraft genom en förordning före november månads utgång. Regeringen föreslår i denna proposition emellertid förändringar av den bestämmelse som dels reglerar skatte- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 satserna för energiskatten på elektrisk kraft, dels den årliga omräkningen. Den skattesats som ska gälla vid ingången av 2017 kommer därför uttryckas i 11 kap. 3 § vid en nivå som motsvarar normalskattenivån med beaktande av omräkningen. Då tillämplig energiskattesats för elektrisk kraft kommer att framgå direkt av lag kommer förordningen inte att tillämpas. För att undvika att i onödan tynga återbetalningsbestämmelsen rörande skatt på elektrisk kraft som förbrukas av fartyg i hamn så överförs de nuvarande reglerna i 11 kap. 3 § första stycket 2 och fjärde stycket om vad som utgör till en ny bestämmelse i första kapitlet i vilken definieras. När det gäller återbetalningarna instämmer regeringen i utredningens bedömning att elektroniska återbetalningar bidrar till en snabbare hantering och är till fördel både för sökanden och för . Regeringen föreslår därför att ansökan om återbetalning ska lämnas elektroniskt. Det föreslås dock endast gälla ansökningar om återbetalning av energi- skatt på annan elektrisk kraft än . I fråga om kan stödmottagaren vara ett utländskt rederi och det bedöms därför inte lämpligt att kräva elektronisk ansökan i detta fall. Ansökan om återbetalning ska, på samma sätt som gäller för deklarationer, vara undertecknad av sökanden eller av den som är ombud eller annan behörig företrädare för utföraren. En ansökan som lämnats för en sökande, som är en juridisk person, anses ha lämnats av sökanden om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda sökanden, dvs. på motsvarande sätt som gäller för deklarationer och för återbetalning på bränslesidan enligt 9 kap. 7 § LSE. Utredningen konstaterar att vissa förbrukare i industrin, särskilt inom skogsindustrin, är skattskyldiga som producenter och anser det rimligt för dessa att regleringen av den lägre skattsatsen ska ske direkt i den deklaration som de lämnar till . Regeringen instämmer i utredningens bedömning att de förbrukare inom industrin som redan är skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft ska ges en möjlighet att uppnå nedsättningen för förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet direkt i den punktskattedeklaration de lämnar till . En direktkontakt mellan stödgivande myndighet och stöd- mottagande företag uppnås således även i detta P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 fall vilket innebär att även i detta fall flyttas risken för en eventuell uppjustering av för lågt uttagen skatt som utgått under felaktiga förutsättningar, från elhandlarna till stöd- mottagarna. Regeringen föreslår därför att de förbrukare inom industrin som är skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft ska erhålla den skattenedsättning för elförbrukning i tillverk- ningsprocessen i industriell verksamhet genom avdrag i sin punktskattedeklaration. Regeringen anser till skillnad från IKEM inte att det ska finnas en möjlighet för skattskyldiga att göra avdrag för den elektriska kraft som används i tillverkningsprocess genom uppgift om nedsättningens fördelning på respektive ändamål. Förslag om en sådan av IKEM efterfrågad möjlighet för företag som använder elektrisk kraft i tillverkningsprocessen att välja att bli skattskyldiga och på så vis göra avdraget, lämnas i avsnitt 6.13.4. För att åstadkomma en konsekvent hantering av nedsättningarna av energiskatten på elektrisk kraft inom jordbrukssektorn föreslås att den lägre skattenivån för elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling åstadkoms genom återbetalning, dvs. den nedsatta skattenivån för yrkesmässig växthusodling överförs på samma sätt som vid annan förbrukning i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruks- verksamhet. Därigenom skapas även en direkt koppling mellan samtliga stödmottagare inom de areella näringarna och som risken för eventuella felaktigheter som är hänförliga till uppgifter hos stödmottagaren överförs från elhandlaren till stödmottagaren. För att åstadkomma motsvarande direkta koppling mellan stödmottagare och stödgivande myndighet samt överföra den eventuella risken för felaktigheter till respektive stödmottagare föreslås att den lägre skattenivån som gäller för förbrukning av ska åstadkommas genom återbetalning. Därför införs en ny paragraf, 11 kap. 12 b § LSE, som reglerar återbetalningsmöjligheten av energiskatt på elektrisk kraft som förbrukas som . Lagrådet har i sitt yttrande ansett att det är oklart om den nu föreslagna tekniken med angivande av en enhetlig skattesats kombinerat med olika avdragsnivåer är nödvändig för att säkerställa att upprätthålls. Regeringen gör emellertid bedömningen att en sådan ordning som den föreslagna innebär en ökad tydlighet för den stödgivande myndigheten