prop · H303100d8 · 2016-01-01 00:00:00 — Statsskulden uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med (se tabell 7.16 och diagram 7.8). Statens budget visade ett beror bl.a. på att de utgången av 2015 än vid utgången av 2014. Skulddispositionerna innefattar bl.a. orealiserade valutakursdifferenser och upplupen inflationskompensation som påverkar skulden, men inte statens budgetsaldo och nettolånebehov. Diagram 7.8 Statsskuldens utveckling –2020 Utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr.) Källor: och egna beräkningar. men minska som andel av BNP. bidrar de växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 7.16 Statsskuldens förändring 2015–2020 Utfall , prognos –2020 skuld vid ingången av Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Maastrichtskulden definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Inför EU-inträde uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 7.9). dess har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2015 uppgå till . Diagram 7.9 Den konsoliderade bruttoskulden –2020 Utfall , prognos –2020 Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen skedde , då skulden ökade med ca , vilket motsvarade som andel av BNP. Statens finansiering av lån för förstärkningen av valutareserven ökade skulden . Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebar att andra myndigheter än får inneha utestående återköpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, men är lika stor på tillgångar och skulder och därför neutral för den finansiella förmögenheten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt budgeten som endast speglar skuldhantering. I övrigt bidrog underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade. Diagram 7.10 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld fördelad på sektorer Utfall –2015, prognos –2020 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP , och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten om högst av BNP (se diagram 7.10 och tabell 7.17). Tabell 7.17 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen 2015–2020 Procent av BNP om inte annat anges Utfall , prognos –2020 -1,3 -0,9 -1,4 -0,8 -1,2 -2,1 -0,5 -0,2 -0,8 -1,5 -0,4 -0,8 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -2,6 -2,3 -1,7 -1,6 -1,7 -1,9 Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och det s.k. stock-flödet. Detta flöde utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Bruttoskulden beräknas öka till följd av underskotten i det finansiella sparandet , men i långsammare takt än BNP. beräknas skulden uppgå till av BNP. 7.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedömningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringens prognostiserade utveckling av de offentliga finanserna överensstämmer väl med både ESV:s och KI:s beräkningar (se tabell 7.18). Regeringens prognos av det finansiella sparandet skiljer sig dock från Europeiska kommissionens prognos. Skillnaden uppgår till av BNP 2016. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Enligt KI:s prognos exklusive åtgärder förstärks de offentliga finanserna snabbare , vilket bl.a. förklaras av att KI räknar med en svagare ökning av de offentliga utgifterna än regeringen. Tabell 7.18 Bedömningar av finansiellt sparande 2016– 2020 -0,4 -0,7 -0,4 -0,3 -0,6 -0,3 -0,6 -0,3 -0,7 -0,3 -1,1 -1,2 -0,8 -0,7 -0,6 -0,6 -0,3 -0,7 -0,4 Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt (). Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 7.19 redovisas olika bedömares prognoser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedömare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparandet. Detta beror på dels olika prognoser för BNP-gapet, dels olika beräkningsmetoder. Tabell 7.19 Bedömningar av strukturellt sparande 2016– 2020 Procent av BNP eller potentiell BNP -0,2 -0,7 -0,5 -0,4 -1,0 -0,5 -0,4 -0,9 -0,3 -0,6 -0,9 -0,4 -1,0 -1,2 -0,8 -1,2 -0,8 -0,7 -0,4 Källor: , , Europeiska kommissionen, , (), och egna beräkningar. Endast KI bedömer att det strukturella sparandet kommer att överstiga av BNP, vid en oförändrad finanspolitik. 7.5Uppföljning av statens budgetsaldo En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). Statens budgetsaldo visade 2015 ett underskott om . Underskottet blev därmed mindre än enligt den prognos som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1), se tabell 7.20. Tabell 7.20 Utfall för statens budget 2015 -25,2 -34,6 -9,4 -4,6 -5,0 -7,3 -7,3 -35,6 -32,6 -2,9 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1För jämförbarhet med statens budget redovisas utfallen enligt de gällande principerna för statens budget. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källor: och egna beräkningar. Förbättringen av budgetsaldot förklaras i huvudsak av att inkomsterna blev ca högre än beräknat. Differensen mellan utfall och prognos för statens skatteinkomster beror huvudsakligen på att intäkterna från skatt på företagsvinster och mervärdesskatt blev högre än väntat. Differensen mellan utfall och prognos för övriga inkomster om beror främst på att inga försäljningar av statliga ägarandelar i företag genomfördes , medan det i budgetpropositionen hade gjorts ett beräkningstekniskt antagande för försäljningsinkomster om . Posten Utgifter m.m. blev högre än beräknat 2015, framför allt till följd av de tidigarelagda betalningar som gjordes , men som egentligen avsåg utgifter . Vidare blev utgifterna högre än beräknat till följd av de ändringar som beslutades efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget i och som innebar ökat stöd till kommunsektorn om ca . 7.6Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade ett sparande i balans 2015 (se tabell 7.21). Detta var högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Det var huvudsakligen inkomsterna från skatter som blev högre än förväntat; dels blev inkomsterna från bolagsskatten högre än beräknat, till följd av den extra inbetalningen på (se avsnitt 7.2), dels blev inkomsterna från skatt på konsumtion högre. har prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp med , eller av BNP. Prognosen för inkomsterna från framför allt skatt på kapital, men även från skatt på konsumtion, har reviderats upp i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Även utgifterna har reviderats upp i förhållande till den föregående prognosen, vilket främst beror på de högre utgifterna som följer av det exceptionellt höga antalet asylsökande. –2019 har utgifterna i den offentliga sektorn reviderats upp i högre utsträckning än inkomsterna, vilket medför att det finansiella sparandet beräknas bli 7–lägre samtliga år jämfört med budgetpropositionen. Tabell 7.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor och procent av BNP -0,9 -0,9 -0,5 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -0,7 -0,4 Källor: och egna beräkningar. Den konsoliderade bruttoskulden och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med budgetpropositionen Den finansiella nettoförmögenheten har reviderats upp med ca 80–för hela prognosperioden jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Revideringarna beror till stor del på att NR marknadsvärderat statens onoterade aktier i icke-finansiella och finansiella företag, vilket höjt värdet med ca . I övrigt följer revideringarna av den finansiella förmögenheten i stora drag den förstärkning som beräknas för det ackumulerade finansiella sparandet. Maastrichtskulden blev högre 2015 än vad som beräknades i budgetpropositionen. –2019 har bruttoskulden reviderats upp med 17–. Tabell 7.22 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser jämfört med budgetpropositionen Jämfört med prognosen budgetpropositionen har kommunsektorns finansiella sparande reviderats upp med 2015 till följd av nya uppgifter i form av preliminärt utfall från NR (se tabell 7.23). Den främsta förklaringen till det högre sparandet är att det tillfälliga stödet till kommunsektorn om ca i sin helhet stärker det finansiella sparandet i kommunsektorn 2015, som det till större delen kommer att påverka konsumtionen 2016. Även skatteinkomsterna blev högre än prognosen i budgetpropositionen. En motverkande faktor är att konsumtionsutgifterna blev högre jämfört med prognosen. Prognosen för det finansiella sparandet har dock reviderats ned med 2– 2016–2020, trots att både skatteinkomsterna och statsbidragen reviderats upp. De ökade skatteinkomsterna beror till stor del på att antalet arbetade timmar har reviderats upp. De högre statsbidragen beror främst på att det stora antalet asylsökande medför högre specialdestinerade statsbidrag till kommunsektorn. är utgifterna uppjusterade ännu mer, vilket till stor del beror på att befolkningsökningen medför att de kommunala konsumtionsutgifterna ökar. Det preliminära resultatet före extraordinära poster 2015 är oförändrat jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Prognosen för resultatet har reviderats upp med 2016 och reviderats ned med 2017–2020. Uppjusteringen 2016 beror till stor del på att större delen av det tillfälliga stödet till kommunsektorn kommer att redovisas som en intäkt i resultaträkningen detta år. Tabell 7.23 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med budgetpropositionen . Källor: och egna beräkningar.