prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Området omfattar frågor om strålskydd och kärnsäkerhet. Verksamheten vid ingår i området. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Strålsäkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisning av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö finns även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i under Vid de kärntekniska anläggningarna arbetar tillståndshavarna kontinuerligt med optimering av strålskyddet och att begränsa doserna till arbetstagare. Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken , och det finns goda förutsättningar för att doserna såväl till arbetstagare som till allmänheten kommer att minska ytterligare . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tillsammans med och berörda länsstyrelser på regeringens uppdrag utarbetat förslag till nationell beredskapsplan för hanterandet av en kärnteknisk olycka samt ny handlingsplan för förbättringar inom P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 beredskapen för radiologiska och nukleära händelser. Det är viktigt att driva på strålskyddsarbetet vid de kärntekniska anläggningarna mot bakgrund av de förändringar som nedläggning av en eller flera reaktorer innebär. tillsynsarbete och möjlighet att ställa krav är centralt nu när flera reaktorer avvecklas. Regeringen bedömer att de förbättringsförslag som redovisats gällande arbetet med kärnenergiberedskap utgör en god grund för utvecklingen av den nationella beredskapen. Ägarna till de svenska kärnkraftsreaktorerna har meddelat att fyra reaktorer kommer att stängas vilket är än vad som varit planen. Detta innebär att nu går in i en omfattande avveckling av reaktorer vilket ger nya förutsättningar för tillsynen. Den av ägarna beslutade avvecklingen av flera reaktorer kan påverka finansieringen av verksamhet. Stora delar av verksamheten finansieras via avgifter från kärnkraftsindustrin. Avvecklingen kommer sannolikt även att påverka kärnavfallsavgifterna. Framtida kostnader behöver då täckas upp av de reaktorer som fortsatt kommer att vara i drift. Den överenskommelse om energipolitiken som gjordes mellan , , de gröna, och innebär bl.a. att principerna från proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi kvarstår, För kärnkraften gäller även att effektskatten avvecklas stegvis, Kärnavfallsfondens placeringsmöjligheter utökas och behovet av att ändra den antagna driftstiden som ligger till grund för beräkningen av kärnavfallsavgifter utreds. När det gäller driftstiden har fått i uppdrag att utreda detta i nära dialog med . Frågan om utökade placeringsmöjligheter för Kärnavfallsfonden Vidare ska ansvaret vid radiologiska olyckor utökas till . Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 384 477 tkr prisnivå. 3Motsvarar 384 478 tkr prisnivå. 4Motsvarar 384 477 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till (). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 som berör kärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§ disponeras av myndigheten. Däremot disponeras inte avgifter som berör ickekärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§. Övriga avgifter förs till inkomsttitel Avgifter från kärnkraftverken. Av de avgifter som tas ut med stöd av förordningen används en del för beredskapsverksamhet vid länsstyrelser och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: Behovet av bemyndigande på anslag 3:1 uppstår genom myndighetens beställningar av forskning inom ansvarsområdet. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. Tabell 5.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Området omfattar frågor om elsäkerhet. Verksamheten vid ingår i området. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom område Elsäkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Elsäkerhet innebär att förebygga skador på person och egendom orsakade av elektricitet, störningar inom området för elektromagnetisk kompalitet (EMC) samt att bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektriska material. är tillsynsmyndighet för elektriska anläggningar och personer med behörighet att utföra elinstallationsarbete enligt ellagen samt för utrustning och anordningar enligt lagen om elektromagnetisk kompalitet. och har regeringen beslutat om flera ändringar i lag och förordningar med anledning av nya EU-direktiv och nya regler för elbehörighet. beslut om propositionen Elsäkerhet (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 2015/16:265) innebär en elsäkerhetslag där nya bestämmelser om elinstallationsarbete ingår tillsammans med de nuvarande bestämmelserna om elsäkerhet i 9 kap. ellagen (1997:857) och bestämmelserna om skadestånd i 10 kap. 1–8 §§ ellagen. De nya bestämmelserna innebär i huvudsak att alla företag som utför elinstallationsarbete ska ha en auktoriserad elinstallatör och att företag som utför elinstallationsarbete på någon annans anläggning måste anmäla sin verksamhet till tillsynsmyndigheten. Företagen måste också ha ett egenkontrollprogram som säkerställer att arbetet utförs på rätt sätt och av personer med rätt kompetens. beslutar om auktorisation för elinstallatörer efter ansökan. Det är enbart auktoriserade elinstallatörer och personer som omfattas av ett företags egenkontrollprogram som får utföra elinstallationsarbete, med vissa specificerade undantag. Propositionen innehåller också ett förslag till ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse. Genom ändringen tydliggörs ansvaret för tillsyn över elsäkerhet i hotell- och pensionatrörelser. Lagändringarna träder i kraft . Med elektromagnetisk kompatibilitet menas en utrustnings förmåga att fungera tillfredsställande i sin elektromagnetiska omgivning utan att orsaka oacceptabla elektromagnetiska störningar för någon annan utrustning. Utrustningen ska även tåla elektromagnetiska störningar. I det omarbetade direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet (prop. 2015/16:116, bet. 2015/16:FöU9, rskr. 2015/16:199) föreslår regeringen vissa ändringar i lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet. Ändringarna innebär att svensk lag om elektromagnetisk kompatibilitet anpassas till EU:s omarbetade regler på området. Lagändringarna innebär att regeringen får rätt att bestämma regler om sanktionsavgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också rätt att bestämma om regler för skadeförebyggande arbete och åtgärder när en utrustning inte möter de krav som gäller. De nya bestämmelserna trädde ikraft . För att säkerställa att svensk rätt uppfyller de krav som ställs om tillhandahållande av elektrisk utrustning, samt om utrustning och skyddssystem som är avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer, har ändringar gjorts i förordningen (1993:1068) om elektrisk materiel. Ändringarna innebär i huvudsak att får meddela föreskrifter om ekonomiska aktörers skyldigheter och att uppgifter som marknadskontrollmyndighet tydliggörs. Ändringarna började gälla . Regeringen har genom en ändring i förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet beslutat om en höjning av elsäkerhetsavgiften. Ändringen trädde ikraft och möjliggjorde en höjning av anslag, vilket också genomfördes i och med beslut om Budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:116). Nivåjusteringen skapar också förutsättningar för att genomföra reformeringen av behörighetssystemet i linje med propositionen Elsäkerhet (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265). arbete speglas av nya regler och EU-direktiv på området. Tillsyn utgör en stor del av verksamhet. avslutades 665 tillsynsärenden vilket är en minskning jämfört med då 866 ärenden avslutades. Minskningen av antalet tillsynsärenden är planerad och beror till stor del på att myndigheten har prioriterat arbete med elbehörighetsreformen. Cirka 100 av de avslutade tillsynsärendena har innehållit tillsyn av elektromagnetiska störningar. avslutades också 421 marknadskontrollärenden om elektrisk materiel, vilket är i paritet med antalet ärenden inom denna verksamhetsgren . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att delta och driva frågor inom den nationella och internationella standardiseringen genom att medverka i tekniska kommittéer och ställa upp med funktionärer i de tekniska kommittéer som har störst betydelse för myndighetens uppdrag. Arbetet har bland annat omfattat elbilar, laddinfrastruktur för elbilar och solcellanläggningar. fick i regleringsbrevet uppdrag att utreda informationsbehovet om kraven på elsäkerhet vid solcellsanläggningar och vilka standarder som gäller. och elsäkerhetskrav rörande solcellsanläggningar (15EV519) ger en bred bild av hur en solcellsanläggning fungerar och vad som är viktigt att uppmärksamma för att undvika risker av olika slag. Rapporten blir utgångspunkt för kommande arbete och informationsinsatser. Regeringen menar att den tillsyn som bedriver ger myndigheten en god inblick i den elsäkerhetsmässiga statusen i samhället. Myndighetens dialog med anläggningsinnehavare och installatörer har resulterat i en ökad medvetenhet och kunskap om elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Tillsynen på elmaterialområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i EMC har fått försäljningsförbud. av tillsynsärendena resulterade i någon form av anmärkning eller åtgärd. Några produktområden sticker ut i marknadskontrollen. Elsäkerhet hos armaturer för gatubelysning och ljuskällor med LED behöver förbättras. Regeringen menar att behovet av information och marknadskontroll även fortsättningsvis kommer att vara stort. De nya föreskrifterna som införlivar direktiven kommer att innebära en skärpning i tillsynen när det gäller brister i de administrativa kraven för elektriska produkter och förbättrad spårbarhet vid utredning. I propositionen Elsäkerhet (prop. 2015/16: 163, bet. FöU12, rskr. 2015/16:265) förtydligas ansvarsförhållandena mellan aktörer som konsumenternas ställning stärks. ges också bättre möjligheter att utöva tillsyn. Den nya elsäkerhetslagen ger också en tydligare och mer överskådlig P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 lagstiftning genom att bestämmelser som är spridda i olika regelverk förs samman i en ny lag. Elsäkerheten i är i grunden god, men det finns utrymme för förbättringar. Dagens lagstiftning kring elinstallationer är relativt svåröverskådlig och baseras i hög grad på de ursprungliga bestämmelserna som är gamla. Regeringen lämnade därför i proposition Elsäkerhet (prop. 2015/16: 163, bet. FöU12, rskr. 2015/16:265) ett förslag till en ny Målet med översynen är också att skapa en tydligare och mer överskådlig lagstiftning genom att bestämmelser som är spridda i olika regelverk förs samman i en ny lag. Den nya lagen kommer att underlätta för berörda aktörer att förstå och tillämpa bestämmelserna. De nya bestämmelserna träder ikraft . Fram till dess kommer förberedelsearbete att pågå. har här en viktig roll i att meddela föreskrifter och allmänna råd samt att informera aktörerna om de nya bestämmelserna. Regeringen gav i regleringsbrev myndigheten ett särskilt uppdrag att säkerställa adekvata informationsinsatser i samband med att planerade nya regler för behörighetssystemet införs. Regeringen bedömer därmed att förutsättningarna är goda för en effektiv och lyckad reformering av systemet. pågår ett arbete inom med att se över befintliga avgifter på elområdet. Översynen omfattar både avgifternas nivå och hur de ska administreras . Regeringen avser att återkomma gällande dessa frågor. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 6.2 Anslagsutveckling 4:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 541 tkr prisnivå. 3Motsvarar 56 612 tkr prisnivå. 4Motsvarar 56 612 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningskostnader. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 4:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 2017. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 58 605 000, 58 840 000, respektive . Avsikten är att verksamhet i huvudsak ska finansieras genom statens intäkter av elsäkerhetsavgiften. Då denna avgift varit oförändrad , som myndighetens kostnader ökat bl.a. som en följd av den allmänna pris- och löneutvecklingen, höjde regeringen elsäkerhetsavgiften genom en ändring i förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet, en ändring som trädde ikraft /16.