prop · H4034 · 2016-09-27 00:00:00 — verkligen genomförs i den omfattning som är tänkt. enligt promemorian vanligt att de försäkrade avböjer ett erbjudande om frivillig funktionskontroll. Med hänsyn till detta förhållande behöver det vidtas någon åtgärd som är ägnad att motverka att en försäkrad undandrar sig en funktionskontroll. En lämplig åtgärd för att uppnå det är enligt regeringens mening att införa en ordning som innebär att en mindre del av anpassningsbidraget ska återbetalas, om den försäkrade inte medverkar till en kontroll av att utförda anpassningar, för vilka det har beviljats anpassningsbidrag. Den försäkrade bör särskilt uppmärk- sammas på att en vägran är förenad med att visst belopp kan komma att I promemorian föreslås att funktionskontrollerna ska utföras av den Regeringen delar i princip den bedöm- Som framgått ovan är det regeringens mening att det är Trafik- verket som ska ansvara för att ta fram det underlag som regeringen behöver för att i förordning lämna föreskrifter om bl.a. schablonbelopp för tilläggsbidrag som ska kunna beviljas för olika originalmonterade Som anges ovan i avsnitt 8.8 avser regeringen inte att ändra den nuvarande föreskriften i 4 § i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder, förkortad FBF enligt vilken Trafik- verket eller annan med motsvarande kompetens ska höras vid bedöm- ningen av behovet av anpassning, om det inte är obehövligt. är frågan om funktionskontroll inte reglerad i vare sig social- försäkringsbalken eller i FBF. Som inledningsvis anförts framgår det av vägledning att och annan med mot- svarande kompetens kan genomföra sådan kontroll. I likhet med vad som Prop. 2016/17:4 anges i vägledning är det regeringens mening att , eller annan med motsvarande kompetens, ska kunna genomföra funktionskontrollen. Detta torde kunna regleras i redan befintlig bestämmelse (4 §) i FBF. Funktionskontrollerna utförs av och Mobilitetscenter, som var och en debiterar som ersätter kostnaderna med medel från bilstödsanslaget. har haft avtal med Mobilitetscenter . Regeringen avser inte att ändra på nuvarande förhållanden. Det är regeringens mening att såväl tekniskt yttrande, som regleras i 4 § FBF, som funktionskontrollerna ska kunna utföras av eller annan med motsvarande kompetens. För dessa uppgifter får debiteras. I de fall det råder tveksamheter kring om den försäkrade är lämplig som förare utifrån trafikmedicinska aspekter, trots medicinskt intyg, bör problematiken hanteras på samma sätt som övriga trafikmedicinska ärenden. I promemorian konstaterades att förslaget om funktionskontroller medför en viss kostnadsökning för transportmyndigheten. På något bör dock systematiska funktionskontroller innebära att mindre lämpliga anpassningar kan uteslutas i ett tidigt skede, vilket medför att effektiviteten i bilstödssystemet ökar. Regeringen återkommer i kapitel 10 till frågan om kostnader och hur övriga uppgifter ska finansieras. 8.11Uppföljning och utvärdering av reformen De förslag som har lagts fram i det föregående innebär relativt stora förändringar av bilstödet. Genom en omfördelning från grundbidraget till förmån för ett förstärkt anskaffningsbidrag samt ett nytt bidrag – tilläggsbidrag – riktas bilstödet i högre grad mot dem med bristande ekonomiska förutsättningar att köpa en bil, samt till dem som har behov av anpassning. Ett annat viktigt syfte med förslagen är att skapa en bidragskonstruktion som stärker möjligheterna och incitamenten att köpa en bil som redan från början är delvis anpassad. Ytterligare syften är att främja trafiksäkerheten på området, samt stärka konkurrensen mellan företag som utför anpassningsåtgärder. Det är regeringens mening att det är viktigt att reformeringen av bilstödet följs upp och utvärderas vilket också har framhållits av flera remissinstanser. En central fråga i sammanhanget är att utvärdera hur olika gruppers behov av bilstöd blir tillgodosett genom det nya regelverket. En annan viktig fråga att följa upp och utvärdera är i vilken utsträckning den avsedda stärkta incitamentsstrukturen för, ur anpassningssynpunkt lämpliga bilinköp har fått genomslag. Regeringens förslag: Författningsändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för de ärenden i vilka ansökningar om bilstöd har kommit in till före ikraftträdandet. De nya föreskrifterna om funktionskontroll ska endast tillämpas om anpassningen har utförts efter . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har inga synpunkter på datum för ikraftträdande men behöver få besked om en lagändring för att hinna med den it-utveckling som är nödvändig om förslagen realiseras. Enligt mening bör p. 3 och 4 i övergångsbestämmelserna strykas. För och de försäkrade är det enklast om samtliga nya bestämmelser ska tillämpas på ansökningar som har kommit in efter ikraftträdandet. önskar ett förtydligande om det föreslagna ikraftträdandedatumet. anser att ikraftträdandet främst bör vägas mot att det inte medför negativa konsekvenser för den bilstödsberättigade och att det därför vore lämpligt med ett klargörande i denna del. Transportstyrelsen bedömer att det föreslagna datumet för ikraftträdande ligger väl nära även om ansvaret, som Transportstyrelsen förordar, kommer att stanna kvar hos . Skälen för regeringens förslag: Med beaktande av att förslagen förutsätter visst underlag från ansvarig transportmyndighet och med hänsyn till att denna myndighet bör få att förbereda sig för de nya uppgifterna, bör författningsändringarna träda i kraft . Eftersom de nya bestämmelserna i socialförsäkringsbalken kan innebära lägre bidrag till vissa försäkrade bör äldre föreskrifter fortfarande gälla för de ärenden i vilka ansökningar om bilstöd har kommit in till före ikraftträdandet. De nya föreskrifterna bör därför endast tillämpas i ärenden i vilka en ansökan om bilstöd har kommit in till efter ikraftträdandet. Föreskrifterna i 52 kap. 22 a och 25 §§ om funktionskontroll bör dock kunna tillämpas endast om anpassningen har utförts efter . 10 Konsekvenser av förslagen 10.1Konsekvenser för de försäkrade 10.1.1Ett omfördelat stöd och en ny bidragskonstruktion Förslaget innebär bl.a. en omfördelning genom vilken bilstödet i högre grad än riktas till försäkrade med begränsade ekonomiska förut- sättningar och till försäkrade som har behov av en anpassad bil. Förslaget att höja de inkomstnivåer vid vilka anskaffningsbidrag kan Prop. 2016/17:4 lämnas, bidrar till att upprätthålla ett gott stöd för de försäkrade som på grund av begränsade ekonomiska resurser har ett särskilt behov av bidrag till inköp av bil. Det totala bidraget för inköp kommer att öka för försäkrade med exempelvis inkomster i nivå med den nuvarande garantinivån för sjukersättning. Helt anskaffningsbidrag ska kunna lämnas till försäkrade vars årliga bruttoinkomst understiger . Enligt nuvarande regelverk lämnas helt bidrag vid årliga bruttoinkomster . Försäkrade som behöver efteranpassa bilen får regelmässigt vidkännas högre kostnader även för inköpet av en bil. De förändringar av regelverket som föreslås tar i större utsträckning än hänsyn till detta. Genom förslaget får dessa personer bättre ekonomiska förutsättningar för inköp av en bil som håller under hela bidragsperioden och som kan anpassas på ett så trafiksäkert sätt som möjligt. De försäkrade som har de mest omfattande anpassningsbehoven kommer med förslaget att erhålla högst bidrag. För försäkrade som bara har behov av enstaka eftermonterade anpassningar innebär förslagen ett oförändrat eller något ökat bidrag till inköp av bilen. Vidare bedöms att införandet av tilläggsbidrag för de kostnader som följer av att bilen har vissa originalmonterade anordningar, stärker förutsättningarna för att de försäkrade ska tillförsäkras trafik- och driftsäkra bilar. Försäkrade som inte har några behov av anpassningar av bilen kommer, om de inte har en låg inkomst, att få ett lägre bidrag för inköp än med dagens regelverk. Med hänsyn till att bilstöd lämnas inom ramen för anslagna medel bedöms en sådan omfördelning rimlig. Med utgångspunkt i att dessa personer inte behöver vidkännas sådana merkostnader för inköp som uppkommer till följd av att bilen måste vara möjlig att anpassa, uppnås en större rättvisa sett till hur stor andel av bilens inköpspris som ersätts genom bidrag. 10.1.2Förtydligade krav på vad som är en lämplig bil Genom införandet av tydliga regler vad gäller fordonets ålder och körsträcka förbättras regelverkets förutsägbarhet för de försäkrade. Vidare förbättras förutsättningarna för att bilen ska hålla och vara trafiksäker under hela bilstödsperioden. De nya reglerna kan innebära att vissa försäkrade måste köpa bilar av bättre kvalitet än vad som krävs med dagens regelverk. De eventuellt ökade inköpskostnader som kan följa av detta kompenseras genom det nya tilläggsbidraget. Enligt det nuvarande regelverket kan den försäkrade nekas anpassningsbidrag om det fordon han eller hon har valt är uppenbart olämpligt med hänsyn till den anpassning som behövs. Förslaget är att får ett tydligare uppdrag relaterat till bilstödet och ska bl.a. ta fram kriterier avseende fordons egenskaper. Därmed blir det också tydligt för den försäkrade vad som bör gälla vid val av fordon. Mot bakgrund av detta är det rimligt att ställa högre krav på den försäkrades val 2016/17:4 av bil. Anpassningsbidrag ska därför kunna nekas om den försäkrade har gjort ett olämpligt fordonsval. 10.1.3Kostnadsförslag för bedömningen av anpassningsbidragets storlek Regeringen gör bedömningen att ska ha möjlighet att begära att den försäkrade ska inkomma med kostnadsförslag från minst två anpassningsföretag vilket medför ett visst merarbete för den försäkrade. I de flesta fall är det dock fråga om ett tämligen begränsat merarbete i samband med ansökan om anpassningsbidrag. När det gäller sådana omfattande och komplicerade anpassningar som kräver utprovning tillsammans med den försäkrade för att ett företag ska kunna lämna ett kostnadsförslag, ska det framhållas att kostnader för resor och logi ersätts inom ramen för anpassningsbidraget (allmänna råd [RAR 2002:4] om bilstöd till personer med funktionshinder). Det merarbete som uppkommer för den försäkrade får anses motiverat av behovet av ett korrekt och fullständigt underlag för bedömningen av kostnaderna för den aktuella anpassningsåtgärden. Förslaget om utökade möjligheter att erhålla bidrag för körträning, före och efter en anpassningsåtgärd, gynnar särskilt försäkrade som beviljas bilstöd eller som redan tidigare beviljats förmånen men som till följd av en proregredierande funktionsnedsättning har fått förändrade förutsättningar för att köra bil. Genom förslaget kan olika alternativa anpassningslösningar testas i syfte att kunna bedöma vilken anpassning som bäst tillgodoser behoven. Körträning i den egna bilen kan också undanröja eller minska risken för att en försäkrad, på grund av upplevd osäkerhet, avstår från att använda en bil med omfattande anpassningar. Funktionskontrollerna innebär en ökad trygghet för den försäkrade genom att han eller hon erhåller en oberoende bedömning av att anpassningslösningen är korrekt monterad och fungerar på ett trafiksäkert sätt. 10.1.5Ansvarig transportmyndighets uppdrag avseende bilstöd Regeringen gör bedömningen att bör ges ett tydligare uppdrag relaterat till bilstödet. Förslaget stärker de försäkrades möjligheter att tillförsäkras ett objektivt och praktiskt stöd vid fordonsvalet. Detta är särskilt värdefullt för försäkrade som beviljas bilstöd eller som redan tidigare beviljats förmånen men som till följd av en proregredierande funktionsnedsättning har fått förändrade förutsättningar för att köra bil. Ekonomiska konsekvenser för staten Sammantaget innebär förslagen en reducering av kostnaderna för bilstöd med 19–med bibehållen kvalitet och förbättrad trafiksäkerhet. Därutöver stärks förutsättningarna för långsiktig kostnadskontroll inom området. Utgångspunkten för beräkningarna är de faktiska kostnaderna för bilstödet på . Beräkningarna är till stor del baserade på den aktgranskning som har genomfört (avsnitt 6.2). Granskningen inkluderar samtliga utbetalningar av anpassningsbidrag mars till och med juni . I nedanstående tabell 10.1 lämnas en översiktlig redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Tabell 10.1 Ekonomiska konsekvenser av förslagen -38,1 - Minskade behov av -53,0 - Införandet av tydliga -10,4 till -20,7 kostnadsförslag och två offerter Utökat uppdrag ansvarig transport- -18,9 till -29,2 *Kostnaden för grundbidraget för med avdrag för överskjutande kostnader ** fakturerade kostnader på till . Uppskattningen är att kostnaderna till den myndighet som får uppdraget ökar med ytterligare . Genom att halvera grundbidraget kan frigöras till andra bidrag inom bilstödet. Merparten av beloppet möjliggör förstärkning av anskaffningsbidraget. Den totala kostnaden för grundbidraget var 2013. I detta belopp ingick överskjutande kostnader innan. Det går dock inte att få fram exakt hur stor del av det överskjutande beloppet som avsåg utbetalning av grundbidrag. I promemorian gjordes antagandet att fördelningen är proportionell i förhållande till 2016/17:4 de olika bidragen. Det ger faktiska kostnader 2013 på , varvid en halvering innebär en kostnadsminskning om 38,1 miljoner kronor.2 Anskaffningsbidraget förstärks genom höjda inkomstnivåer och lämnas till försäkrade med en årlig bruttoinkomst . Ut- gifterna för bidraget beräknas öka med i förhållande till . Det innebär en total kostnad för anskaffningsbidraget på (se beräkning i bilaga 4). I promemorian antas ytterligare ca 700 personer genom förslaget få del av anskaffningsbidraget (se bilaga 4). Införandet av ett tilläggsbidrag innebär kostnader om totalt . Syftet med tilläggsbidraget är att ge de försäkrade ett bättre stöd för inköp av bil för att därigenom minska behovet av eftermonterade anpassningar. Tilläggsbidrag ska kunna lämnas i tre fall och kostnaderna för respektive bidrag fördelar sig enligt följande: •tilläggsbidrag vid behov av efteranpassning (A) 26 miljoner, •tilläggsbidrag för särskilt lämpad personbil (B) 10 miljoner, och •tilläggsbidrag för särskilda originalmonterade anordningar (C) . Beräkningen avseende kostnaderna för tilläggsbidrag A har sin grund i aktgranskning (avsnitt 6.2). Uppräknat till helår beviljades 20083 personer anpassningsbidrag . Av dessa erhöll 770 personer bidrag för reparationer och kompletteringar och 1 238 personer ett nytt anpassningsbidrag. Av dem som nybeviljades bidrag bedöms, på basis av aktgranskningen, enbart ha beviljats bidrag för sådana anordningar som med förslaget kompenseras genom tilläggsbidrag C. Då återstår 867 personer som således kan komma att beviljas ett tilläggsbidrag på för behov av eftermonterad anpassning. Kostnaden för tilläggsbidrag B beräknas till . Baserat på aktgranskningen görs bedömningen att 250 personer kan beviljas bidraget på . Antagandet har sin grund i antalet personer som nybeviljades ersättning för ett rullstolslås mars – omräknat till årsbasis (225 personer) plus ett antagande om att ytterligare 25 personer är i behov av en sådan särskilt lämpad bil. Kostnaden för att införa ett tilläggsbidrag för inköp av en bil som har vissa originalmonterade anordningar, tilläggsbidrag C, beräknas till 16,4 2Bilstödet kostade varav avsåg överskjutande kostnader . 3Enligt budgetunderlag 2015–2017 var även det faktiska antalet 2008 försäkrade som erhöll anpassningsbidrag . Det innebär att av de som erhöll anpassningsbidrag gjorde det . Beloppet är framräknat med underlag från aktgranskningen. Beräkningen redovisas i tabell 10.2. Tabell 10.2 Kostnad för tilläggsbidrag (C) avseende originalmonterade anordningar antal/år* bidrag/år i *Antagandet är att av samtliga försäkrade som fick anpassningsbidrag fick det . Enligt regeringens bedömning (avsnitt 8.8) kommer att ansvara för att ta fram underlag för regeringens beslut om tilläggsbidrag C. De i promemorian och i tabell 10.2 redovisade beräkningarna är sålunda preliminära och behäftade med viss osäkerhet. I aktgranskningen är det vidare genomsnittskostnaden för de originalmonterade anordningar för vilka bidrag lämnats som ligger till grund för beräkningarna. Det kan innebära att inte helt likvärdiga anordningar finns med i respektive kategori. var den totala kostnaden för anpassningsbidraget . Den faktiska kostnaden, efter avräkning av överskjutande kostnader , var . Genom införandet av tilläggsbidraget och den därmed sammanhängande minskningen av behovet av eftermonteringar och ändringar, bedöms utgifterna för anpassningsbidraget minska med 53 miljoner kronor.4 Tilläggsbidrag B och C bedöms minska kostnaderna för anpassningsbidraget, medan tilläggsbidrag A främst utgör en kompensation till de försäkrade för de ökade kraven på bilens lämplighet och skick som enligt förslagen kommer att ställas. Bedömningen är att tilläggsbidrag B medför reducerade kostnader för anpassningsbidraget med . Detta antagande utgår från bedömningen att bidraget medför en minskad genomsnittskostnad för 4 Beloppet inkluderar som motsvarar den kostnad som fakturerar för sitt arbete. 2016/17:4 anpassning om för samtliga de 250 personer som beviljas bidraget, samt en ytterligare minskning med i genomsnitt för 200 av dessa 250 personer. Tilläggsbidrag C bedöms medföra reducerade kostnader för anpassningsbidraget med , se tabell 10.3. Beräkningen är baserad på uppgifter som framkom vid aktgranskningen. Tabell 10.3 Reducerade kostnader för anpassningsbidraget till följd av införandet av tilläggsbidrag C Kostnad i aktgranskning i tkr I och med den besparing som uppnås genom införandet av tilläggsbidraget utgör de kvarvarande kostnaderna för anpassningsbidraget . Om hänsyn även tas till kostnaden för arbete, , återstår kostnader om för anpassningsbidraget. Förtydligade kostnadsförslag och möjligheten för att begära in två offerter, vilket enligt Regeringens bedömning bör regleras i förordning, bedöms förbättra priskonkurrensen på marknaden och stärka möjligheter att göra korrekta bedömningar av kostnaden för den anpassningsåtgärd som den försäkrade behöver. Bedömningen är att dessa förslag innebär en ytterligare minskning av kostnaderna för anpassningsbidraget i intervallet 5–, motsvarande 10,4–20,. 10.2.5Uppdrag till ansvarig transportmyndighet Enligt promemorians förslag ska en transportmyndighet inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla underlag och stöd i olika former för tillämpningen av regelverket om bilstöd. I promemorian görs bedömningen att de utökade kraven på ansvarig transportmyndighet skulle öka kostnaderna för myndigheten. Regeringen gör i avsnitt 8.8 bedömningen att bör vara ansvarig myndighet vad gäller att ta fram de underlag som regeringen behöver för att i förordning lämna föreskrifter om bl.a. schablonbelopp. fakturerade kostnader på till . Uppskattningen i promemorian är att kostnaderna till den myndighet som får uppdraget skulle öka med ytterligare 3 miljoner Prop. Regeringen delar den bedömningen. Införandet av ökade möjligheter till körträning antas innebära att 200 personer ges möjlighet att under i genomsnitt genomföra körträning till en kostnad av . Den årliga kostnaden för staten blir då . Enligt promemorian antas införandet av bestämmelser om funktionskontroller innebära att ytterligare 1 200 funktionskontroller (från dagens ca 100 stycken) genomförs . I promemorian beräknas en funktionskontroll i genomsnitt ta till en kostnad av . Den årliga kostnaden för staten blir då . I promemorian föreslås att funktionskontrollerna ska utföras av den aktuella transportmyndigheten. Som framgår av avsnitt 8.10 är det regeringens bedömning att , eller annan med motsvarande kompetens, bör kunna genomföra funktionskontrollen vilket bör regleras i förordning. Funktionskontrollerna utförs av och Mobilitetscenter, som var och en debiterar som ersätter kostnaderna med medel från bilstödsanslaget. Regeringen föreslår inte några förändringar i detta avseende. Det är regeringens bedömning att såväl tekniskt yttrande, som regleras i 4 § i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder (FBF), som funktionskontroller bör kunna utföras av eller annan med motsvarande kompetens. För dessa uppgifter får debiteras. Den årliga kostnaden för staten som i promemorian uppskattas till bör sålunda tillföras bilstödsanslaget. På bedöms att förslagen kan bidra till en ytterligare förbättrad resursanvändning. Exempelvis kommer ansökningar om anpassningsbidrag för reparationer att minska som en följd av att kostnaden för vissa anordningar kommer att ersättas genom bidrag till inköpet av bil och inte genom bidrag till en anpassningsåtgärd. Detta kommer såväl reducera kostnaden för anpassningsbidraget som för administration. Att bilarna i större utsträckning kan förväntas hålla under hela bilstödsperioden innebär att fler försäkrade kan nyttja stödet . Härutöver bidrar det nya regelverket till förbättrad kostnadskontroll och utökade möjligheter att förutse kostnadsutvecklingen för bilstödet. Detta beror bland annat på att en större del av stödet lämnas i form av schabloniserade bidrag. 10.3Konsekvenser för vissa statliga myndigheter Enligt promemorian förväntas att, efter en övergångsperiod, få en något förenklad handläggning av bilstödsärenden. Detta hänger främst samman med de förtydligade kraven på en lämplig bil och införandet av ett tilläggsbidrag avseende originalmonterade anordningar. Regeringen delar den bedömningen. Vidare stöder förslaget kring kostnadsförslag den hantering som redan har infört, dvs. att begära in utökat underlag för bedömning av anpassningsbidrag. Bedömningen är därför att några nya uppgifter av betydelse inte tillförs myndigheten och att kostnaderna därför endast är marginella. Antalet omprövningar hos avseende beslut om bilstöd kan komma att öka under ett inledningsskede. Ökningen sker emellertid från låga nivåer och torde inte ha några nämnvärda konsekvenser för myndigheten. Enligt promemorian torde det främst vara beslut om tilläggsbidrag enligt 18 b § (behov av att färdas i bilen sittande i en rullstol m.m.) och beslut kopplade till två kostnadsförslag för anpassningsbidrag som kan medföra fler omprövningar. I det sammanhanget ska framhållas att har en hantering som innebär skärpta krav på specificering av underlaget för bedömning av anpassningsbidrag (vägledning Bilstöd till personer med funktionshinder 2003:1 Version 9 s. 41 ff.) Det ska även påpekas att det blir tydligare för alla parter vad som ska ses som standardutrustning eller normalt förekommande tilläggsutrustning i en bil, vilket kan ha en återhållande effekt på antalet begäran om omprövning. har bl.a. anfört att handläggningen kommer att bli mer tidskrävande. Mot bakgrund av vad som anförts ovan och de förslag som regeringen lämnar kan handläggningen av bilstödsärenden, under ett inledningsskede, främst vad avser tilläggsbidrag, medföra visst merarbete för myndigheten. Förslaget innebär dock att tilläggsbidraget utges som ett tillägg till de övriga bidragen för själva inköpet av en bil, dvs. grundbidrag och anskaffningsbidrag, och det ska, vad gäller bidragsperiod och avräkningsregler, hanteras på samma sätt som de andra bidragen för inköp. Det eventuella merarbete för som inledningsvis kan uppkomma torde dock kunna hanteras inom ramen för myndighetens uppgifter och anslag. bedömer i remissvaret att förslaget kommer att medföra ytterligare kostnader. Regeringen kommer att följa upp effekterna av förändringarna och vilka eventuella kostnader som dessa kan medföra. har anfört att den beräknade kostnaden kräver en fördjupad analys. Som framgått av kapitel 8 avser regeringen inte att ändra nuvarande förhållanden vad gäller uppdrag enligt förordning (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder, att bistå vid bedömningen av behovet av anpassning. Därvid kommer , som , fakturera som ersätter av bilstödsanslaget.