prop · H303180 · 2016-06-21 00:00:00 — 24 § Rätten till ett inarbetat näringskännetecken eller varukännetecken eller ett allmänt känt konstnärsnamn eller likartat namn ska gälla vid sidan av en äldre rätt till ett sådant efternamn som har särskilt skydd enligt 23 § och som kännetecknet eller konstnärsnamnet kan förväxlas med, om den som bär efternamnet inte inom rimlig tid vidtar åtgärder för att hindra användningen av kännetecknet eller konstnärsnamnet. På yrkande av en part får en domstol, om det är skäligt, besluta att ett kännetecken eller ett konstnärsnamn endast får användas på ett särskilt sätt. Vid en prövning enligt första stycket ska ett dubbelt efternamn anses som två skilda efternamn. 25 § Den som gör intrång i någon annans rätt enligt 23 § är skyldig att ersätta kränkning och annan skada som intrånget har medfört, om han eller hon har insett eller borde ha insett att användandet var till nackdel för den andre. 26 § Varje barn ska ges ett eller flera förnamn. En ansökan om barnets förnamn ska göras från barnets födelse. 27 § En person får ändra sina förnamn genom 1.tillägg av ett eller flera namn, 2.byte av ett eller flera namn, 3.strykning av ett eller flera namn, dock inte alla, eller 4.ändring av ordningsföljden mellan två eller flera namn. 28 § Som förnamn får endast förvärvas ett namn som inte 1.kan väcka anstöt, 2.kan antas leda till obehag för den som ska bära namnet, eller 3.av någon annan anledning är olämpligt som förnamn. 29 § Ett gårdsnamn som enligt gammal sedvänja används eller har använts som tillnamn får förvärvas av den som har anknytning till gårdsnamnet genom släktskap eller äktenskap. Gårdsnamnet ska bäras närmast före eller efter förnamnen. Ett gårdsnamn som har förvärvats enligt första stycket får strykas. 30 § Den som har förvärvat ett namn i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i genom födelse, ändrat civilstånd eller annat familjerättsligt förhållande har rätt att förvärva det namnet också i , om han eller hon vid förvärvet i den andra staten var medborgare eller hade hemvist där eller hade någon annan särskild anknytning dit. Första stycket ger inte rätt att som förnamn förvärva ett namn som kan väcka anstöt, kan antas leda till obehag för den som ska bära namnet eller av någon annan anledning är olämpligt som förnamn. 31 § Lagen gäller inte för svenska medborgare som har hemvist i , eller . 32 § Lagen tillämpas på danska, finska och norska medborgare som har hemvist i . Lagen får tillämpas på andra utländska medborgare som har hemvist i . I fråga om efternamn som har förvärvats enligt lagen gäller 21– 25 §§. När utländska medborgare adopteras här i landet tillämpas alltid 4– 6 §§. 33 § Lagen tillämpas på statslösa personer som har hemvist i eller, om han eller hon inte har hemvist i något land, har sin vistelseort här. Samtycke eller prövning vid byte av barns efternamn 34 § Om ett barn bär någon av föräldrarnas efternamn utan att denna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte av barnets efternamn att föräldern har samtyckt till namnbytet eller att en domstol har förklarat att namnbytet är förenligt med barnets bästa. För byte av efternamn enligt 9 § krävs att den eller de vars namn ska förvärvas har samtyckt till namnbytet och att en domstol har förklarat att namnbytet är förenligt med barnets bästa. 35 § Ett personnamn förvärvas, byts eller ändras när namnet registreras, om inte annat anges i andra–fjärde stycket. Ett efternamn enligt 2 eller 3 § anses genom registreringen vara förvärvat genom födelsen. Detsamma gäller ett efternamn enligt 22 §, om det namn som har förlorats har förvärvats genom födelsen. Ett efternamn enligt 4 eller 5 § anses genom registreringen vara förvärvat genom adoptionen. Detsamma gäller ett dubbelt efternamn enligt Ett efternamn enligt 10 § anses genom registreringen vara förvärvat genom vigseln om ansökan görs senast som vigseln. Förfarandet i mål och ärenden 36 § En ansökan om förvärv, byte eller ändring av personnamn görs till . 37 § En ansökan ska vara skriftlig. Ansökan ska innehålla uppgifter om 1.sökandens namn och personnummer eller samordningsnummer, 2.sökandens adress och telefonnummer, 3.det som yrkas, och 4.de omständigheter som åberopas till stöd för ansökan. 38 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om avgifter för ansökan om namn enligt denna lag. 39 § Om en ansökan är så bristfällig att den inte kan läggas till grund för en prövning i sak, ska förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom . Detsamma gäller om sökanden inte har betalat ansökningsavgiften. Föreläggandet behöver inte delges. Om sökanden inte följer föreläggandet, ska ansökan avvisas. Sökanden ska upplysas om detta i föreläggandet. 40 § ska begära in ett yttrande från en myndighet eller annan om det behövs för att pröva ett namns lämplighet med hänsyn till språkliga eller andra förhållanden eller namnets förenlighet med namnskyddet. 41 § Om en ansökan om byte till ett efternamn enligt 12 § inte avvisas eller avslås, ska den kungöras i Post- och . Detsamma gäller en ansökan om byte till ett dubbelt efternamn enligt 19 § om något av namnen som ingår i det dubbla efternamnet inte kan förvärvas enligt 2–11 eller 30 §. Ett kungörande behöver dock inte ske om det skulle sakna betydelse. När kungörande har skett ska den som vill invända mot ansökan göra detta skriftligen inom en månad från kungörelsedagen. får inte meddela beslut i ärendet innan tiden för att göra en invändning har gått ut. 42 § beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslut som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har framställts får överklagas av den som har gjort invändningen. Beslutet överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen vars namn det gäller var folkbokförd för beslutet. Om det inte finns någon sådan behörig domstol, överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 43 § Om barnets vårdnadshavare inte har ansökt om sitt barns förnamn inom den tid som anges i 26 § andra stycket, får förelägga vårdnadshavaren att inom fullgöra denna skyldighet. Ett nytt föreläggande om samma sak får förenas med vite. En fråga om utdömande av vite prövas av den förvaltningsrätt som är behörig att pröva ett överklagande av ett beslut enligt 42 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Förfarandet vid allmän domstol 44 § En ansökan om förklaring att ett namnbyte är förenligt med barnets bästa enligt 34 § prövas av den tingsrätt som tar upp frågor om vårdnaden om barnet. Domstolen ska, om det kan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om han eller hon inte är vårdnadshavare. Domstolen ska även, om det kan ske, höra den vars namn barnet ska få. Domstolen ska hämta in ett yttrande från socialnämnden. ska ge barnet möjlighet att framföra sina åsikter och redovisa dem för domstolen. Domstolen får besluta att vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader. Vid domstolens handläggning tillämpas i övrigt lagen (1996:242) om domstolsärenden. 45 § En talan i tvist om efternamn väcks i tingsrätten i den ort där den mot vilken talan förs ska svara i tvistemål i allmänhet. En talan om förlust av efternamn som grundar sig på att ett faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § har hävts väcks i tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. En sådan fråga får väckas även i samband med ett mål om hävande av faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Om barnet är , ska domstolen även hämta in ett yttrande från socialnämnden. ska ge barnet möjlighet att framföra sina åsikter och redovisa dem för domstolen. Om det inte finns någon behörig tingsrätt enligt första eller andra stycket, väcks talan i . 46 § För den som är görs en ansökan i ett mål eller ärende enligt denna lag av barnets vårdnadshavare. Om barnet har fyllt , får en ansökan inte göras utan barnets samtycke, utom i de fall barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller något annat liknande förhållande. Vid bedömningen av om ett namnbyte är förenligt med barnets bästa enligt 34 § ska domstolen, även när barnets samtycke inte behövs, ta hänsyn till barnets åsikter med beaktande av barnets ålder och mognad. 47 § Ett samtycke enligt denna lag ska lämnas skriftligen. Om ett samtycke har lämnats till en domstol i ett ärende enligt 34 §, behöver det inte lämnas något nytt samtycke när en ansökan görs enligt 36 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs namnlagen (1982:670). 3.Ärenden som vid ikraftträdandet handläggs av ska överlämnas till . 4.Den upphävda lagen gäller fortfarande vid överklagande av Patent- och registreringsverkets slutliga beslut. 5.Om det före ikraftträdandet har fastställts att en viss person inte är far eller förälder enligt 1 kap. 9 § till ett barn som har förvärvat personens efternamn eller ett efternamn som personen har burit, ska i fråga om förlust av barnets efternamn den upphävda lagen gälla. 6.Den upphävda lagen gäller fortfarande för talan om förlust av efternamn som har väckts vid domstol enligt 17–19 §§ i den lagen före ikraftträdandet. 7.Den upphävda lagen gäller fortfarande för mål om skydd för egenartade efternamn som har väckts vid domstol före ikraftträdandet. 8.Namn som har förvärvats enligt den upphävda lagen eller enligt namnlagen (1963:521) anses som personnamn som har förvärvats enligt den bestämmelse i den nya lagen som gäller för motsvarande fall. 9.Den som vid ikraftträdandet bär ett mellannamn får till ansöka om att namnet ska strykas, antas som efternamn eller antas som del i ett dubbelt efternamn. 10.Vid förvärv av ett dubbelt efternamn ska mellannamnet strykas. 11.Vid prövning av frågor om namnskydd enligt 14, 15, 23 och 24 §§ ska ett dubbelt efternamn som har förvärvats före lagens ikraftträdande anses som ett enda efternamn. Förslag till lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse ska ha följande lydelse. Ansökan om tillstånd att driva hotell- eller pensionatrörelse skall vara skriftlig och åtföljas av a) uppgift om sökandens fullständiga namn, firma och postadress samt, om sökanden tidigare haft annat släktnamn, detta; En ansökan om tillstånd att driva hotell- eller pensionatrörelse ska vara skriftlig och a) innehålla en uppgift om sökandens fullständiga namn, firma och postadress samt, om sökanden tidigare haft ett annat efternamn, detta, b) för sökande, som är enskild person, uppgift om födelsetid och yrke eller titel samt bevis att han ej är underårig eller i konkurstillstånd eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § ; b) för sökande, som är enskild person, innehålla en uppgift om födelsetid och yrke eller titel samt ett bevis att han eller hon inte är underårig eller i konkurstillstånd eller har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § , c)uppgift om fullständigt namn, födelsetid och yrke eller titel för den som utsetts till föreståndare eller ersättare samt bevis att han inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § ; d)uppgift om belägenheten av den byggnad eller lägenhet där rörelsen avses skola drivas, det största antal gäster som skall kunna mottagas och det största antal gästrum som rörelsen skall omfatta; e) om bygglov meddelats för hotellet eller pensionatet, handlingar som visar att så har skett. c) innehålla en uppgift om fullständigt namn, födelsetid och yrke eller titel för den som utsetts till föreståndare eller ersättare samt ett bevis att han eller hon inte är underårig eller har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § , d) innehålla en uppgift om var den byggnad eller lägenhet där rörelsen ska drivas ligger, det största antal gäster som ska kunna tas emot och det största antal gästrum som rörelsen ska omfatta. Om ett bygglov har meddelats för hotellet eller pensionatet, ska till ansökan bifogas handlingar som visar att så har skett. 1 Senaste lydelse 1991:1651. Beviljas tillstånd skall skriftligt bevis utfärdas. Har bygglov inte meddelats och är det inte uppenbart att lov inte behövs, skall beviset innehålla en upplysning om att bygglov kan fordras. Finns inte någon godkänd ersättare eller, i fall när det skall finnas föreståndare enligt 3 §, godkänd föreståndare, skall det i beviset anges att tillståndet inte får utnyttjas förrän ersättare eller föreståndare utsetts och godkänts. Kopia av beviset skall sändas till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom räddningstjänsten, inom plan- och byggnadsväsendet och inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Om godkännande av föreståndare eller ersättare skall skriftligt bevis utfärdas. Om tillstånd beviljas, ska ett Prop. 2015/16:180 skriftligt bevis utfärdas. Om ett Bilaga 4 bygglov inte har meddelats och det inte är uppenbart att ett bygglov inte behövs, ska beviset innehålla en upplysning om att ett bygglov kan krävas. Om det inte finns någon godkänd ersättare eller, i de fall när det ska finnas en föreståndare enligt 3 §, en godkänd föreståndare, ska det i beviset anges att tillståndet inte får utnyttjas förrän en ersättare eller en föreståndare har utsetts och godkänts. En kopia av beviset ska skickas till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom räddningstjänsten, inom plan- och byggnadsväsendet och inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Det ska utfärdas ett skriftligt bevis om godkännande av en föreståndare eller en ersättare. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i firmalagen Härigenom föreskrivs att 10, 13 och 14 §§ firmalagen (1974:156) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt bet. En firma får inte registreras om den 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som firma, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som enligt lagen (2014:812) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten inte får användas obehörigen som firma, eller något som kan förväxlas med ett sådant kännetecken, 4.i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 5.är identisk med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 6.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av firman leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder firman och innehavaren av näringskännetecknet, 7.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen av firman skulle dra otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning vara till skada för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende, 8.kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan för ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond tro för ansökan, innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som någon annans egenartade efternamn, allmänt kända konstnärsnamn eller likartat namn, om användningen av firman skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som någon annans efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt kända konstnärsnamn eller ett likartat namn, om användningen av firman skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, 10.innehåller något som kränker annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk, eller 11.innehåller något som är ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. De hinder för registrering som anges i första stycket 5–7 gäller på mot- 1.ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i , 2.ett varumärke som är registrerat enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om EU-varumärken eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i Europeiska unionen, samt 3.ett inarbetat varukännetecken. Om den firma som ansökan om registrering avser ska gälla i hela landet och den äldre rättigheten utgörs av ett inarbetat näringskännetecken eller av ett sådant namn eller inarbetat varukännetecken som är skyddat enligt 2 a §, finns det hinder mot registrering endast om skyddet för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av landet. Trots första stycket 5–11 och andra stycket får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt första stycket 1–4. Firma får överlåtas endast i samband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vilken firman användes. Överlåtelse av verksamheten omfattar även firman, om ej annat avtalats. Detta gäller dock ej om firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolags verksamhet, bolagsmans släktnamn. Ingår i dödsbo firma som innehåller den avlidnes släktnamn, får boutredningsman ej överlåta firman utan samtycke av dödsbodelägarna. En firma får överlåtas endast i samband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vilken firman användes. En överlåtelse av verksamheten omfattar även firman, om inte annat har avtalats. Detta gäller dock inte om firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av ett handelsbolags verksamhet, en bolagsmans efternamn. Om det i ett dödsbo ingår en firma som innehåller den avlidnes efternamn, får en boutredningsman inte överlåta firman utan samtycke av dödsbodelägarna. Firma får ej tagas i mät. Försättes innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till firman i konkursboet, om ej firman innehåller gäldenärens eller, vid handelsbolags konkurs, bolagsmans släktnamn. Firma som ej ingår i konkursbo får likväl användas verksamheten fortsättes för boets räkning. En firma får inte utmätas. Försätts innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till firman i konkursboet, om inte firman innehåller gäldenärens eller, vid ett handelsbolags konkurs, en bolagsmans efternamn. En firma som inte ingår i ett konkursbo får likväl användas verksamheten fortsätts för boets räkning. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 31 § folkbokföringslagen (1991:481) ska ha får besluta att förelägga en person som kan antas vara skyldig att göra en anmälan enligt denna lag, att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av personens folkbokföring. får även i annat fall besluta att förelägga en person att lämna sådana uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag eller för kontroll och komplettering av övriga uppgifter om en folkbokförd person som får föras in i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. I ett beslut om föreläggande ska det anges vilka uppgifter som ska lämnas. får besluta att förelägga ett barns vårdnadshavare att anmäla barnets förnamn, om vårdnadshavaren inte har fullgjort denna skyldighet inom föreskriven tid enligt 30 § namnlagen (1982:670). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2013:380. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 5Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § varumärkeslagen (2010:1877) ska ha följande lydelse. Ett varumärke får inte registreras om det innehåller eller består av 1. något som är ägnat att uppfattas som någon annans firma, 2. något som är ägnat att upp- 2. något som är ägnat att upp- fattas som någon annans egen- fattas som någon annans efternamn artade efternamn, allmänt kända som har särskilt skydd eller någon konstnärsnamn eller likartat namn, annans allmänt kända konstnärs- om användningen av märket skulle namn eller ett likartat namn, om medföra en nackdel för bäraren av användningen av märket skulle namnet och om namnet uppen- medföra en nackdel för bäraren av barligen inte syftar på någon sedan namnet och om namnet uppenbar- ligen inte syftar på någon sedan 3.en bild av någon annan som uppenbarligen inte syftar på någon avliden, eller 4.något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk eller någon annans rätt till en fotografisk bild eller ett mönster. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . En ny lag om personnamn Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om personnamn, 2.lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse, 3.lag om ändring i firmalagen (1974:156), 4.lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), 5.lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om personnamn I remissen föreslås en ny lag om personnamn, som ska ersätta den nuvarande namnlagen. Den uttalade ambitionen är att regleringen ska moderniseras och förenklas så att enskilda får större möjligheter att själva välja sitt namn. Steg i den riktningen tas också, men i stora delar har regleringen i den gällande lagen förts över till den nya lagen. Även i den nya lagen är den enskildes valfrihet begränsad. Och vissa ofullkomligheter i den gamla lagen återkommer i den nya. Under föredragningen har det kommit fram att den föreslagna lagen – liksom den nuvarande – är avsedd att vara uttömmande i den meningen att det inte ska vara tillåtet att förvärva eller ändra ett namn i något fall som inte föreskrivs i lagen. Det skulle vara lättare att förstå lagens bestämmelser och deras inbördes sammanhang om denna utgångspunkt kom till direkt uttryck i lagen. Exempelvis kan den inledande bestämmelsen i 1 § utformas så att det framgår att lagen föreskriver hur personnamn får förvärvas och ändras. Ett annat grundläggande drag i regleringen som inte kommer till klart uttryck i lagen är beslutsordningen. Under föredragningen har upplysts att den ordning som normalt ska gälla innebär att en ansökan görs hos , som tar ställning till ansökningen och efter bifall registrerar resultatet i folkbokföringsregistret. Detta kan svårligen utläsas ur den föreslagna lagen. Under föredragningen har hänvisats till 36 §, enligt vilken en ansökan om förvärv, byte eller ändring av personnamn görs till . Den bestämmelsen säger inte mer än att ska ta emot ansökningar. När och av vem en ansökan ska göras framgår inte. På vissa ställen i lagen finns föreskrifter om ansökningar (3 § om barns efternamn, 5 § om adoptivbarns efternamn och 26 § om barns förnamn). Det finns däremot inga bestämmelser om att det krävs en ansökan i andra fall vid byte eller ändring av namn. Av 41 § framgår att det ska kunna förekomma ansökningar vid byte enligt 12 §, men det kan inte utläsas om det är ett krav. Inkonsekvensen blir särskilt iögonfallande vid de föreslagna bestämmelserna om förnamn. Enligt 26 § ska varje barn ges ett eller flera förnamn och en ansökan om barnets förnamn ska göras från barnets födelse. I 27 § föreskrivs att en person får ändra sina förnamn på visst sätt, men där finns ingen föreskrift om ansökan. Till svårigheterna att förstå beslutsordningen bidrar de skiftande sätten att uttrycka hur namn förvärvas eller ändras. Belysande är bestämmelserna om byte av efternamn. I 7 § och de följande paragraferna finns bestämmelser om att ett efternamn får bytas. Som på så många håll i lagen används i 7 § passivformen av verbet; det går då inte att utläsa vem som gör bytet. Men i de fall som regleras i 9 § är det barnet som byter sitt namn och enligt 10 och 11 §§ får en make byta sitt namn.