prop · H4034 · 2016-09-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:4 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag på ett reformerat bilstöd i syfte att åstadkomma en mer ändamålsenlig och effektiv ordning. Nuvarande regelverk är utformat på ett sådant sätt att det, ur ett ekonomiskt perspektiv, är fördelaktigt för den försäkrade att få sitt fordon anpassat i efterhand i stället för att anskaffa ett från början delvis anpassat fordon. Om fler bilar anskaffas med originalmonterade anordningar, vilket är billigare än om anordningen monteras i efterhand, torde den totala kostnaden för bilen minska, dvs. för inköp och anpassning. Grundbidraget för inköp av bil ska halveras och en omfördelning av stödet ska göras till förmån för höjda inkomstnivåer i anskaffningsbidraget som det införs ett nytt bidrag, tilläggsbidrag, för inköp av bil. Härigenom riktas bilstödet i högre grad till dem som har bristande ekonomiska förutsättningar för inköp av bil och till dem som får extra kostnader för detta inköp. Anpassningsbidrag ska inte kunna lämnas för kostnader som täcks av tilläggsbidraget och inte heller för kostnader för anordningar som är att anse som standardutrustning eller som utgör normalt förekommande tilläggsutrustning. Det föreslås vidare att som huvudregel ska anpassningsbidrag inte medges om fordonet är äldre än eller har framförts i mer än 6 . föreslås kunna neka anpassningsbidrag om fordonet bedöms olämpligt med hänsyn till de anpassningar som behöver göras. Det föreslås också att anpassningsbidrag ska kunna medges för körträning såväl före som efter en anpassningsåtgärd. 2016/17:4 I socialförsäkringsbalken ska införas en bestämmelse om att, i de fall det inte är uppenbart obehövligt, en kontroll ska göras av om utförda anpassningar fungerar för den försäkrade på ett trafiksäkert sätt (funktionskontroll). Vägrar den försäkrade att medverka till funktionskontrollen ska besluta om återbetalning av ett visst belopp. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Föreskrifterna om funktionskontroll tillämpas emellertid endast på anpassningar som har utförts efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ 2 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...................... 3 Ärendet och dess beredning ........................................................... Bilstödets nuvarande utformning ................................................... föreskrifter och allmänna råd ........... Processen för bilstöd ........................................................ Olika aktörer i processen ................................................. Regelverk i EU ................................................................ Antal personer som fått bilstöd Kostnader för inköp av bil Överväganden ..............................................................och förslag Samverkan avseende vissa förflyttningshjälpmedel......... Principer för utformningen av bidragen ........................... Ett omfördelat stöd till inköp av bil.................................. Tilläggsbidrag för anskaffning av bil ............................... Konkurrens inom fordonsanpassning ............................... Kraven på ett lämpligt fordon .......................................... Uppföljning och utvärdering av reformen ........................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för de försäkrade ....................................... Ett omfördelat stöd och en ny Förtydligade krav på vad som är en Kostnadsförslag för bedömningen av Körträning och funktionskontroll .................... Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Uppdrag till ansvarig transportmyndighet ....... Ekonomiska konsekvenser på ........ Konsekvenser för vissa statliga myndigheter ................... Konsekvenser för de allmänna Konsekvenser för kommuner och landsting ..................... Konsekvenser för företagen.............................................. Konsekvenser ......................................................för barn Konsekvenser .....................................för jämställdheten Sammanfattning av promemorian Ett reformerat bilstöd (Ds ...........................................................2015:9) Författningsförslag i departementspromemorian Ett reformerat .........................................bilstöd (Ds 2015:9) Förteckning .....................................över remissinstanser Effekter av förändrade inkomstnivåer i bilstödets Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2016/17:4 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 52 kap. 1, 5–8, 15–17, 19, 21–23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer 52 kap. 18 a–18 d, 19 a, 22 a och 25 §§, och närmast före 52 kap. 18 a, 18 b, 18 c, 18 d och 22 a § nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om – rätten till bilstöd i 2−14 §§, 15−22 §§, och – funktionskontroll i 22 a §, och och 24 §§. Bilstöd lämnas inom ramen för anslagna medel och i form av 3.anpassningsbidrag som avser ett fordon, och 4.bidrag för körkortsutbildning. stycket 3 lämnas för sådana åtgärder som anges i 8 § första stycket 2 och 3. Grundbidrag och anskaffningsbidrag lämnas endast för fordon som anskaffats efter det att ett beslut om rätt till bilstöd har meddelats. 3. tilläggsbidrag, 4.anpassningsbidrag som avser ett fordon, och 5.bidrag för körkortsutbildning. stycket 4 lämnas för sådana åtgärder som anges i 8 § första stycket 2–4. Grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag lämnas endast för fordon som anskaffats efter det att ett beslut om rätt till sådant bidrag har meddelats. Om en försäkrad har fått grund- Om en försäkrad har fått grund- bidrag eller anskaffningsbidrag får sådant bidrag beviljas på nytt tidigast efter det senaste beviljas på nytt tidigast efter beslutet att bevilja något av dessa det senaste beslutet att bevilja något av dessa bidrag. Nytt bidrag får dock lämnas tidigare om 2016/17:4 1. det finns skäl för det från trafiksäkerhetssynpunkt eller medicinsk synpunkt, eller 2. fordonet har framförts 2. fordonet har sedan grundbidrag, an- drag senast beviljades. 1.anskaffning av personbil klass I, motorcykel eller moped, 2.ändring av ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av ändringen, 3. anskaffning av en särskild anordning på ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av anordningen, eller 3. anskaffning av en särskild anordning på ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av anordningen, 4. kostnader för körträning som behövs före och efter sådana åt- gärder som anges i 2 och 3, och kostnader i samband därmed, eller 4. körkortsutbildning i samband 5. körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. med anskaffning av motorfordon. Vad som avses med personbil klass I, motorcykel och moped anges i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Vid anskaffning av motorfordon lämnas grundbidrag med högst . Vid anskaffning av motorfordon lämnas grundbidrag med högst . Vid anskaffning av motorcykel eller moped lämnas dock grundbidrag med högst 12 000 respektive . Anskaffningsbidrag lämnas med högst . Helt sådant bidrag lämnas till den vars årliga bruttoinkomst understiger . Helt sådant bidrag lämnas till den vars årliga bruttoinkomst understiger . Till den vars årliga bruttoinkomst uppgår till eller mer lämnas anskaffningsbidrag med högst följande belopp. Bidrag i procent av Till den vars årliga bruttoinkomst uppgår till eller mer, dock högst , lämnas anskaffningsbidrag med högst det belopp som återstår efter det att det belopp som anges i 16 § första stycket har reducerats med för varje tusental kronor som inkomsten överstiger . Till den vars årliga bruttoinkomst överstiger men inte lämnas anskaffningsbidrag med högst . Överstiger den årliga bruttoinkomsten lämnas inte något anskaffningsbidrag. Tilläggsbidrag vid behov av av en personbil klass I lämnas med högst till en för- säkrad som, för att kunna bruka bilen, har behov av en sådan änd- ring eller anordning för vilken an- passningsbidrag kan lämnas. Tilläggsbidrag för särskilt lämpad av en personbil klass I lämnas, ut- över vad som anges i 18 a §, med högst till en för- säkrad som, för att kunna bruka bilen, har behov av en personbil 1.särskilt lämpad för personer som behöver färdas i bilen sittande ien rullstol eller göra överflyttning från en rullstol till ett bilsäte inne i bilen, eller 2.särskilt lämpad för att i annat fall än som avses i 1 medföra en motordriven rullstol eller ett annat jämförbart hjälpmedel för förflyttning. Tilläggsbidrag för särskilda originalmonterade anordningar Tilläggsbidrag för anskaffning av en personbil klass I lämnas med särskilt belopp för kostnader som följer av att bilen har särskilda originalmonterade anordningar. Bidrag enligt första stycket lämnas endast om anordningen behövs för att den försäkrade ska kunna bruka bilen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om –vilka egenskaper ett fordon ska ha för att uppfylla kraven i 18 b §, –vilka slags anordningar som berättigar till tilläggsbidrag enligt 18 c § första stycket, och – beräkningen av tilläggsbidrag enligt 18 c § första stycket. Anpassningsbidraget motsvarar kostnaden för sådana åtgärder som anges i 8 § första stycket 2 och 3 och som behövs för att den försäkrade ska kunna bruka fordonet. får besluta att inte medge anpassningsbidrag om Anpassningsbidraget motsvarar kostnaden för sådana åtgärder som anges i 8 § första stycket 2–4 och som behövs för att den försäkrade ska kunna bruka fordonet. får besluta att inte medge anpassningsbidrag om det fordon som den försäkrade valt det fordon som den försäkrade valt Prop. är uppenbart olämpligt med hän- är olämpligt med hänsyn till den syn till den anpassning som be- anpassning som behövs. Detsamma gäller om for- ma gäller om fordonet är olämpligt donet är olämpligt med hänsyn till med hänsyn till sitt skick. ålder och skick. Om fordonet är äldre än fyra år eller har framförts mer än 6 000 mil, lämnas anpassningsbidrag för ändring av fordonet eller anskaff- ning av en särskild anordning på fordonet endast om det finns sär- för kostnader för anordningar för vilka bidrag enligt 18 § c första stycket har lämnats, för anord- ningar som är att anse som stan- dardutrustning i bilen eller för utrustning till bilen. heller för kostnader för åtgärder som hade kunnat undvikas om den 18 c §. Detta gäller dock inte om det finns särskilda skäl för att ändå lämna anpassningsbidrag. Grundbidrag och anskaffningsbidrag får tillsammans inte överstiga fordonets anskaffningskostnad. Avräkning ska i första hand göras på grundbidraget. Grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag får tillsammans inte överstiga fordonets anskaffningskostnad. Avräkning ska i första hand göras på grundbidraget och i andra hand på anskaffningsbidraget. Om grundbidrag eller anskaffningsbidrag enligt 7 § andra stycket 1 lämnas tidigare än efter det senaste beslutet att bevilja rätt till bilstöd, ska det tidigare bidraget räknas av från det nya bidraget. Om grundbidrag, anskaffningsbidrag eller tilläggsbidrag enligt 7 § andra stycket 1 lämnas tidigare än efter det senaste beslutet att bevilja rätt till bilstöd, ska det tidigare bidraget räknas av från det nya bidraget. 2016/17:4 Det belopp som enligt första stycket ska räknas av ska dock minskas med en niondel för varje helt år som har förflutit sedan det tidigare bidraget betalades ut. Om det inte är uppenbart obehövligt, ska en kontroll göras av om utförda anpassningar fungerar för den försäkrade på ett trafiksäkert sätt (funktionskontroll). En funktionskontroll ska göras så snart det är möjligt och senast efter det att anpassningarna har utförts. bidrag ska betalas tillbaka drag och tilläggsbidrag ska betalas 1.om den försäkrade säljer eller på annat sätt gör sig av med fordonet från det att bidraget beviljades, eller 2.om ett barn som avses i 10 § andra stycket efter att ha uppnått själv beviljas bidrag. Om den försäkrade vägrar att medverka till en funktionskontroll enligt 22 a §, ska besluta att återbetalning ska göras av det beviljade anpassningsbidraget, dock högst med ett belopp som motsvarar ett prisbasbelopp. Finns det särskilda skäl får helt eller delvis efterge kravet på återbetalning enligt första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i ärenden i vilka en ansökan om bilstöd har kommit in till före ikraftträdandet. 3.Föreskrifterna i 52 kap. 22 a och 25 §§ tillämpas endast om anpassningen har utförts efter . Ärendet och dess beredning beslutade att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av de regler som gäller för förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder. Målet för översynen var att åstadkomma ett mer sammanhållet system för ersättning för personer med funktionsnedsättning. När det gäller bilstödet skulle fokus enligt arbetsgruppens uppdragsbeskrivning särskilt ligga på anpassningsbidraget. Inom ramen för översynen skulle en bedömning göras av hur en mer ändamålsenlig och effektiv ordning för anpassningsbidraget kan åstadkommas, bl.a. genom att pröva hur konkurrensen mellan företag som utför anpassningsåtgärder med finansiering från bilstödet kan stärkas. Vidare skulle det övervägas hur personer som är berättigade till bilstöd ska ges ökade incitament att välja bilar som redan från början är anpassade efter de behov man har. Genom ett beslut kompletterades och preciserades arbetsgruppens uppdrag i den del som avser bilstödet, särskilt när det gäller frågan om anpassning av bilar. Resultatet av arbetet redovisades dels i promemorian Förslag på förändringar inom det statliga bilstödet (Ds 2013:46), dels i promemorian Ett reformerat bilstöd (Ds 2015:9). Förslaget i Ds 2013:46 har bearbetats vidare i Ds 2015:9. En sammanfattning av den senare promemorian finns i bilaga 1 och dess författningsförslag i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2015/04293/FST). Bilaga 4 innehåller beräkningar avseende effekten av ändrade inkomstgränser i anskaffningsbidraget. Efterfrågan på bilstöd har ökat . Det bidrag inom förmånen som står för den största ökningen är anpassningsbidraget, en ökning som har varit större än prisutvecklingen i övrigt i samhället. Det finns ingen tydlig eller enkel förklaring till ökningen av kostnaderna, utan det rör sig om en rad samverkande orsaker och förklaringar, bland annat teknikutvecklingen men även en bristande incitamentsstruktur i regelverket. Bilstödet är en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för personer med funktionsnedsättning. Det första statliga stödet för bil och förflyttning till personer med funktionsnedsättning infördes . Det nuvarande bilstödet infördes . Därefter har regelverket enbart genomgått mindre förändringar. 2016/17:4 I det följande redovisas några viktiga och centrala utgångspunkter för funktionshinderspolitiken. Vidare lämnas en kortfattad beskrivning av bilstödets utveckling . Regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 har tagits fram för att ange politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp. Exempel på prioriterade politikområden är arbetsmarknad, fysisk tillgänglighet och transport. Regeringen har pekat ut strategiska myndigheter som har ett särskilt ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken. , och Transportstyrelsen är exempel på sådana myndigheter. Centrala utgångspunkter för det funktionshinderspolitiska arbetet är FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). Genom regeringens skrivelse (skr. 2009/19:166) tydliggjordes att målen och inriktningen för funktionshinderspolitiken ligger fast. De nationella målen om en samhällsgemenskap som grund, ett samhälle som utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhället och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning, är, som framhålls i skrivelsen, ständigt aktuella och har ingen bortre tidsgräns. Inriktningen för arbetet är även fortsättningsvis att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att skapa förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Det första statliga stödet för bil och förflyttning till personer med funktionsnedsättning infördes . Det nuvarande bilstödet infördes . Därefter har regelverket enbart genomgått mindre förändringar. ersatte ett nytt regelverk för bilstöd ett tidigare arbetsmarknadsanknutet bilstöd samt vissa skatteanknutna bilstödsförmåner (lagen [1988:360] om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och förordningen [1988:890] om bilstöd till handikappade). De tidigare reglerna innebar att endast de som förvärvsarbetade eller genomgick yrkesinriktad utbildning kunde komma i fråga för stödet. Genom de nya reglerna skulle stödet inte längre ses enbart som ett medel för personer med funktionsnedsättning att kunna få sin försörjning, utan ”som ett hjälpmedel för att minska ett förflyttningshandikapp” (prop. 1987/88:99 s. 13). Det medförde att gruppen som kunde beviljas stödet utvidgades till att omfatta fler personer . Det nya bilstödet innefattade även en höjning av bidragsbeloppen samt en ny bidragskonstruktion. Det inkomstprövade bidraget för inköp av bil behölls i form av ett anskaffningsbidrag, även om bidraget ändrades Prop. 2016/17:4 genom att nedtrappningen av bidragsbeloppen vid inkomstökningar för den enskilde ändrades. Dessutom höjdes den högsta inkomsten för att få bidrag. Framförda krav från funktionshindersrörelsen på extra bidrag till personer som på grund av ett anpassningsbehov behövde ha en särskild bil ledde inte till några förändringar, utan bidraget för inköp ansågs, genom de förändringar som genomfördes, vara tillräckligt (prop. 1987/88:99 s. 24 f.). En förändring mot det tidigare stödet var att bilstöd endast skulle kunna beviljas var sjunde år, i stället för var femte år. Därutöver fördes administrationen av bilstödet över från respektive till de allmänna försäkringskassorna, med som tillsynsmyndighet. höjdes bidragsnivåerna för grundbidrag och anskaffningsbidrag till nuvarande nivåer. Möjligheten att beviljas bidrag till körkortsutbildning infördes . infördes bestämmelser i bilstödsförordningen om att bilstöd betalas ut inom ramen för de medel som har anslagits. Det året, liksom följande år fram , tog anslaget för bilstöd slut . ska föräldrars inkomst räknas samman vid bedömning av rätten till anskaffningsbidrag. När socialförsäkringsbalken trädde i kraft inordnades stora delar av tidigare lag och förordning om bilstöd i balken. har bilstödet behandlats i två betänkanden och en departementspromemoria: Rätten till ratten – reformerat bilstöd (SOU 1994:55), Mobil med bil – Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst (SOU 2005:26) samt Förslag på förändringar inom det statliga bilstödet (Ds 2013:46). beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppdraget att göra en utvärdering och översyn av bilstödet. Utredningen lämnade sitt betänkande Rätten till ratten – reformerat bilstöd (SOU 1994:55) . Utredningens förslag ledde inte till några förändringar i regelverket. påbörjades en ny översyn av regelverket och lämnade utredningen sitt betänkande Mobil med bil – Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst (SOU 2005:26). Ett antal av utredningens förslag genomfördes. Som ett resultat av utredningen påbörjades en försöksverksamhet med kommunalt fattade beslut om att verksamheten med kommunalt mobilitetsstöd skulle finnas i permanent form (prop. 2013/14:36). dåvarande skulle höras i alla anpassningsärenden där det inte 2016/17:4 är uppenbart obehövligt. gavs möjlighet att neka anpassningsbidrag om det fordon den försäkrade hade valt var uppenbart olämpligt med hänsyn till den anpassning som behövdes. Därutöver beslutades att föräldrar skulle kunna beviljas ett helt grundbidrag. Tidsgränsen för när nytt grund- och anskaffningsbidrag kan beviljas ändrades till , i stället för som tidigare . Förslag på förändringar inom det statliga bilstödet avlämnades promemorian Förslag på förändringar inom det statliga bilstödet (Ds 2013:46). I promemorian behandlades bl.a. hur konkurrensen mellan företag som utför anpassning kan stärkas samt hur den enskilde kan ges förbättrade incitament att välja rätt bil från början. Ett förslag som lämnades är att ska beakta minst två kostnadsförslag vid bedömning och beslut om anpassningsbidrag. Anledningen till detta är att anpassningsbidraget i många fall kan uppgå till höga belopp, och att det därför är rimligt att som underlag för sitt beslut har tillgång till flera kostnadsförslag. Ett annat förslag var att ska ges vidgade möjligheter att neka anpassningsbidrag om fordonet som den försäkrade valt är avsevärt dyrare att anpassa än ett annat fordon. Därutöver föreslogs att och Transportstyrelsen skulle ges i uppdrag att fastställa kriterier för kostnadsförslag samt hur dessa förslag ska bedömas mot varandra i ett ärende. Uppdraget föreslogs också innefatta fastställande av kriterier för ett fordons egenskaper. I promemorian föreslogs vidare att tidsgränsen för ett nytt grund- och anskaffningsbidrag ska förlängas från nio till , med begränsningen att något nytt sådant bidrag inte ska beviljas om fordonet är välfungerande. fick och Transportstyrelsen ett uppdrag av regeringen (S2014/00176/FST) att gemensamt ta fram kriterier för hur kostnadsförslag från utförare av fordonsanpassning ska vara utformade för att kunna ligga till grund för en bedömning av anpassningsbidragets storlek. Uppdraget omfattade även att ta fram en vägledning för hur kostnadsförslag ska bedömas var för sig respektive mot varandra. Vidare ingick i uppdraget att ta fram kriterier avseende fordons egenskaper för att den försäkrade i ett bilstödsärende ska kunna ges tydliga råd när det gäller val av fordon. Kriterierna skulle bl.a. avse kostnadseffektivitet, trafiksäkerhet och driftsäkerhet. Myndigheterna skulle även utreda och lämna förslag på hur en flytt av verksamhet avseende bilstödsfrågor till Transportstyrelsen skulle kunna genomföras. och Transportstyrelsen redovisade sitt uppdrag . Flytt av verksamhet avseende bilstöd till Transportstyrelsen redovisades . När det gäller den senare frågan pekar myndigheterna på en del svårigheter, i vart fall , bl.a. i fråga om att det inte kommer att finnas tillräckligt med personal och att det blir en försämrad regional placering jämfört med dagsläget där verksamheten ligger på . Bilstödet är en av de särskilda socialförsäkringsförmånerna vid funktionshinder och regleras i 52 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, samt i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder, förkortad FBF. Utöver lag och förordning finns föreskrifter och allmänna råd om bilstöd. Socialförsäkringen avser såväl bosättningsbaserade som arbetsbaserade förmåner liksom övriga förmåner som grundas på andra omständigheter än bosättning eller arbete i (4 kap. 2 § SFB). Bilstödet är en bosättningsbaserad förmån.