prop · H303100 · 2016-04-13 00:00:00 — Det beror på att regeringens reformer riktar sig till dem med låga inkomster som inkomstskattehöjningar har riktats till dem med högre inkomster. Ett utökat inkomstbegrepp, som även tar hänsyn till de satsningar som gjorts på välfärdstjänster, ger dock en mer komplett bild av politikens effekter. Den utökade inkomsten ökar i genomsnitt för de sex lägsta inkomst- grupperna till följd av regeringens samlade politik. Satsningar på vård, skola och omsorg bidrar till en ökning av det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper, men effekten är störst i de lägre inkomstgrupperna (se diagram 2.10). Diagram 2.10 Genomsnittlig effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper. Förändring av utökad inkomst Bidrag från disponibel inkomst -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Den utökade inkomsten för en individ beräknas som summan av individens ekonomiska standard och värdet av välfärdstjänsterna. Värdet av offentliga välfärdstjänster räknas samman på hushållsnivå och fördelas sedan lika på varje medlem i hushållet. Källa: Egna beräkningar. Effekten varierar inom olika inkomstgrupper Effekten på den ekonomiska standarden varierar inom inkomstgrupperna. I samtliga inkomst- grupper finns både personer som påverkas positivt och negativt, men också personer som inte påverkas alls. Knappt en tredjedel påverkas inte alls av reformerna (se diagram 2.11. Diagram 2.11 Andel i olika inkomstgrupper med högre, oförändrad och lägre ekonomisk standard till följd av reformer Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källa: Egna beräkningar. När analysen breddas och inkluderar regeringens satsningar på välfärdstjänster är det fler som påverkas positivt och färre som påverkas negativt av den genomförda politiken (se diagram 2.12). Diagram 2.12 Andel i olika inkomstgrupper med högre, oförändrad och lägre utökad inkomst till följd av reformer Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källa: Egna beräkningar. Effekten är större för kvinnor än för män För kvinnor beräknas regeringens politik inne- bära att den individuella utökade inkomsten i genomsnitt ökar (se diagram 2.13). Politiken bidrar till att stärka den eko- nomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Diagram 2.13 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () -0,2 -0,4 Förändring av utökad inkomst -0,6 Bidrag från individuell disponibel inkomst -0,8 Anm.: Individuell utökad inkomst är individuell disponibel inkomst inklusive subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje vuxen i hushållet. Summan av barnens subventioner delas jämt på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. Disponibel inkomst ökar starkt 2015 och 2016 Hushållens reala disponibla inkomst bedöms öka med 2016 (se bilaga 1). Förändringarna i skatte- och trans- fereringssystemen 2015 och 2016 innebär att de disponibla inkomsterna minskar med i genomsnitt . Inkomstminskningen till följd av reformerna är dock liten i förhållande till den starka underliggande ökningen av den disponibla inkomsten. Väl fungerande barnomsorg och kvinnors sysselsättning har det högsta arbetskraftsdeltagandet för både kvinnor och män i EU. Även skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män är liten i ett internationellt perspektiv. Tabell 2.7 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad för kvinnor och män i EU 2014 Anm.: Sorterade efter kvinnors arbetskraftsdeltagande. En viktig förklaring till detta bedöms vara den goda tillgången till barnomsorg i . Eftersom kvinnor i större utsträckning än män stannar hemma för att ta hand om små barn är tillgång till väl fungerande barnomsorg till ett rimligt pris en viktig förutsättning för att kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden. I många andra länder kan föräldrarnas kostnader för barnomsorg innebära att det inte lönar sig att arbeta för båda föräldrarna eller för en ensamstående förälder. Bland andra Europeiska kommissionen och lyfter fram betydelsen av tillgång till barnomsorg av god kvalitet och till rimlig kostnad för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och bidra till jämställdhet mellan kvinnor och män. Fler barn i barnomsorg och ökad sysselsättning bland kvinnor I inleddes en stor utbyggnad av den generella välfärden . Barnomsorgen och äldreomsorgen bidrog till att fler kvinnor kunde arbeta mer. Mellan framför allt ökade andelen barn som var inskrivna i förskoleverksamhet kraftigt (se diagram 1.14). steg också kvinnors deltagande på arbetsmarknaden (se diagram 1.15), som männens arbetskraftsdeltagande var förhållandevis oförändrat. genomfördes flera reformer i syfte att underlätta för kvinnor att delta på arbetsmarknaden, såsom föräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen. Avskaffandet av sambeskattningen bidrog också till att öka gifta kvinnors arbetskraftsdeltagande. Det är svårt att bedöma vilken betydelse enskilda reformer hade för kvinnornas ökade arbetskraftsdeltagande. Diagram 2.14 Andel inskrivna barn i förskoleverksamhet av befolkningen i respektive ålder 1–6 år 1–5 år Anm.: Uppgifter avser daghem och familjedaghem. Uppgifter 2000–2014 avser förskola och pedagogisk omsorg. Diagram 2.15 Kvinnors arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2014 Andel av befolkningen 20–, procent 1–19 t 20–34 t Höga kostnader för barnomsorg innebär enligt mer deltidsarbete bland kvinnor.3 Forskning visar också att den ökade tillgängligheten till barnomsorg för arbetslösa småbarnsföräldrar som genomfördes i bidrog till att sannolikheten att få ett arbete ökade för kvinnor.4 Att barnomsorgen håller tillräckligt god kvalitet är också en förutsättning för att föräldrar ska kunna känna sig trygga med att lämna barnen där . Barnomsorgens funktion har i ändrats från att framför allt möjliggöra för föräldrarna att arbeta till att också ha ett allt större pedagogiskt innehåll. Den svenska förskolans effekter för barnen är svårbedömda eftersom de flesta svenska studier baseras förskola. Skillnader mellan länder i barnomsorgens kvalitet och vilka barn som deltar gör det också svårt att överföra resultat till . Dock förefaller det finnas positiva effekter för barn av att delta i förskolan. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har deltagit. Det gäller särskilt barn som har föräldrar med kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation.5 En bra förskola kan också vara viktig för att de barn som inte har svenska som modersmål ska få goda möjligheter att utveckla sin språkliga förmåga.6 Ökad tillgång till och ökade subventioner av barnomsorg har enligt forskningslitteraturen fått olika stora effekter på kvinnors sysselsättning och arbetade timmar i olika länder.2 Detta kan bero på skillnader i utgångsläge när det gäller kvinnors arbetskraftsdeltagande, efterfrågan på arbetskraft och tillgång till annan barnpassning. Att det tar tid att ändra normer och beslut kring deltagande i arbetskraften kan också göra att de direkta effekterna av ökad tillgång till och ökade subventioner av barnomsorg blir begränsade. 2 Se till exempel en litteraturöversikt i: Bettendorf m.fl., Childcare subsidies and labour supply – Evidence from a large Dutch reform, , 2015. 3Closing the gender gap (2011). 4Vikman, Hur påverkar tillgång till barnomsorg arbetslösa föräldrars sannolikhet att få arbete? Arbetsmarknad & arbetsliv, 2010 5Se bl.a. in focus, 2011/1, Does participation in pre-primary education translate into better learning outcomes at school? (2011) och Perspektiv på barndom och barns lärande. En kunskapsöversikt om lärande i förskolan och (2010) 6Se t.ex. Utbildning för framtidens arbetsmarknad, Bilaga 5 till (SOU 2015:90). har remitterat skatteförslag som regeringen aviserade i Budgetpropositionen och som ingår i de av beslutade beräkningarna av inkomsterna på statens budget –2020. Remitteringen har gjorts som ett led i beredningen av förslagen i syfte att i budgetpropositionen föreslå att dessa genomförs . De aviserade och remitterade förslagen är –begränsad uppräkning av den nedre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt , –förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar, och –sänkt reklamskatt. har också remitterat förslag om –skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror, –sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare i vissa fall, –avdrag för klimatkompensation genom förvärv och borttagande (annullering) av utsläppsrätter, –avdragsförbud för ränta på vissa efter- ställda skuldförbindelser samt vissa förenklingar på företagsskatteområdet, –sänkt energiskatt på el för större datacenter, anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar av norra m.m., –lika beskattning av dieselbränsle i båtar, skepp och arbetsmaskiner inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk, –skatt på kemikalier, –definition av beskattningsår för vissa punktskatter, –EU-anpassning av avdragsrätt för representationsmåltider genom utökat avdrag för mervärdesskatt men slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning, –sänkt mervärdesskatt på mindre –undantag från trängselskatt i i , och –ändrad intäktsränta i skattekontot. De remitterade förslagen ska granskas av Lagrådet innan de lämnas till . Regeringen avser dessutom att i budgetpropositionen återkomma till med förslag om –begränsad uppräkning av den övre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt , –höjning av skatten på sprit och skatterna på övriga alkoholdrycker , och –införande av en möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst . 3 Den makroekonomiska utvecklingen –BNP-tillväxten i omvärlden var måttlig 2015. I många framväxande ekonomier bromsade tillväxten in. En ökad osäkerhet om den framtida utvecklingen har under inledningen av 2016 bidragit till att skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Tillväxten i omvärlden bedöms återigen ta fart 2017. –Svensk ekonomi återhämtar sig i snabb takt från med lågt resurs- utnyttjande. BNP-tillväxten var hög 2015 och bedöms bli hög även 2016. Den offentliga konsumtionen förväntas lämna ett stort bidrag till tillväxten 2016. I takt med att resursutnyttjandet stiger bedöms BNP-tillväxten sakta in något 2017. –Arbetslösheten minskade till 2015. Till följd av hög efterfrågetillväxt väntas arbetslösheten fortsätta att minska till 2017. –Inflationen har varit låg . Ett högre resursutnyttjande medför ett större utrymme för företagen att höja sina priser, vilket bidrar till att inflationen stiger. –Osäkerheten om den makroekonomiska utvecklingen är stor. Det finns påtagliga risker för att utvecklingen blir svagare än i prognosen, t.ex. om tillväxten i euro- området bromsar in. Den ekonomiska ut- vecklingen kan även bli starkare, t.ex. om företag och hushåll i omvärlden blir mer optimistiska om framtiden än vad som har antagits. –En ytterligare källa till osäkerhet är prognos över antalet asylsökande. Detta antal beror på mycket svårförutsägbara faktorer och kan bli större eller mindre än vad som har antagits. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden . Information som fanns tillgänglig har beaktats. Prognosen är baserad på de regler som gäller och på de åtgärder som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget . För att belysa den osäkerhet som omgärdar prognosen redovisas två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten ökar dessutom i takt med prognoshorisontens längd. Därför har tyngdpunkten i fram- ställningen lagts på prognosen . Utvecklingen 2018–2020 redovisas i ett separat delavsnitt. I avsnittet redovisas några av de risker som finns i prognosen och jämförelser med andra bedömares prognoser. I avsnittet finns även en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen och en utvär- dering av regeringens prognoser för BNP-till- växten 2015. I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 3.1Utvecklingen i omvärlden och 2017 Tillfällig avmattning i konjunkturåterhämtningen Tillväxten i omvärlden var måttlig 2015. I de framväxande ekonomierna bromsade tillväxten in markant och var den lägsta . I de avancerade ekonomierna var tillväxten däremot oförändrad 2015 jämfört med (se diagram 3.1).7 Diagram 3.1 BNP-tillväxten i världen BNP, avancerade ekonomier BNP, framväxande ekonomier Anm.: BNP-tillväxt viktad med svenska handelsvikter för de länder som ingår i växelkursindex, KIX. Källor: Macrobond, och egna beräkningar. Goda förutsättningar för tillväxt i avancerade ekonomier Inledningen av 2016 har kännetecknats av finansiell oro, med stora rörelser på världens börser. En ovisshet om stabiliteten i den kinesiska tillväxten, och en svagare ekonomisk utveckling i många råvaruberoende ekonomier, har bidragit till att skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Även tecken på en försvagning av den ekonomiska utvecklingen i många avancerade ekonomier har bidragit till oron. Än så länge är det dock främst indikatorer på företagens och hushållens tillförsikt som har 7Med avancerade ekonomier avses de som ingår i Internationella valutafondens definition av Advanced Economies (se World Economic Outlook October 2015, Statistical Appendix, Table A). De länder som inte definieras som Advanced Economies betecknas som Emerging Markets and Developing Countries. I det följande används termen framväxande ekonomier som en översättning av detta begrepp. I exempelvis har arbets- marknaden fortsatt att utvecklas positivt med stigande sysselsättning och gradvis stigande inflation. Återhämtningen i den amerikanska ekonomin bedöms fortsätta 2016 och 2017. I euroområdet, viktigaste exportmarknad, förväntas en starkare investeringsutveckling, understödd av en fortsatt expansiv penning- politik och en mindre åtstramande finanspolitik. Tillsammans med låga energi- och råvarupriser bidrar detta till en starkare återhämtning i euroområdet 2017. Tillväxttakten i euroområdet förväntas dock vara fortsatt relativt låg, även om återhämtningen sker i fler länder och omfattar fler sektorer . Arbetslösheten för- väntas bli fortsatt hög och inflationen låg. Sammantaget bedöms tillväxten i omvärlden återigen ta fart 2017 (se tabell 3.1). Den högre tillväxten bidrar till en starkare utveckling av den internationella handeln. Utmaningar för framväxande ekonomier Den politiska ledningen i har uttalat ett mål om att den ekonomiska tillväxten i högre grad ska drivas av konsumtion, från att tidigare ha dominerats av export och investeringar. Denna omställning innebär att BNP-tillväxten i saktar in och att efterfrågan på import- varor inte ökar lika snabbt som . Inbromsningen i har därför påverkat prisutvecklingen på råvaror. Priserna på flera viktiga råvaror har sjunkit med 40–jämfört med . Utöver en svagare efterfrågeutveckling har priset på många råvaror också påverkats av en kraftig ökning av utbudet . De lägre råvarupriserna har drastiskt minskat exportintäkterna för många råvaruproducerande länder. I och har de lägre exportintäkterna bidragit till att BNP fallit kraftigt . Råvarupriserna bedöms ha stabiliserats och förväntas stiga något framöver. Sammantaget tilltar tillväxten i de framväxande ekonomierna 2017. Tabell 3.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -3,1 -1,3 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden –2015, om inte annat anges. Perioden är vald utifrån tillgängligheten i data för de svenska nationalräkenskaperna. 2Genomsnittet är beräknat –2015. 3BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 4Genomsnittet är beräknat –2015. 5BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt IMF. 6BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. Genomsnittet är beräknat –2015. 7Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 8Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 9Konsumentprisindex (KPI). 10Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. Genomsnittet är beräknat –2015. 11USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 12Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Svag utveckling i grannländerna Norsk tillväxt drivs till stor del av investeringar i oljesektorn. På grund av det låga oljepriset väntas investeringarna minska väsentligt, vilket dämpar den ekonomiska utvecklingen. Men oljeprisfallet har även bidragit till att den norska kronan tappat i värde, vilket gynnar andra exportsektorer. innebär försvagningen av valutan att inflationstakten stigit snabbt. Det har i sin tur dämpat den inhemska konsum- tionen. BNP för det norska fastlandet steg enbart 2015, vilket var den BNP-tillväxten bedöms stiga . Utvecklingen i är fortfarande mycket svag och BNP är inte högre än 2006. med negativ tillväxt steg BNP 2015. Finsk ekonomi är i hög grad exponerad mot , där BNP minskat kraftigt. Arbetsmarknadens parter förhandlar för när- varande för att förbättra konkurrenskraften och finanspolitiken stramas åt. Den konkurrens- utsatta delen av ekonomin stöttas dock av Europeiska stimulanspolitik, som inneburit en svagare valuta. Tillväxten i finsk ekonomi väntas sammantaget stiga något 2016 och 2017. Inflationen ökar i omvärlden Prisutvecklingen i stora delar av omvärlden är svag och i flera länder ligger inflationen nära noll. I de avancerade ekonomierna har lägre energi- priser pressat ned inflationen , medan inflationen i de framväxande ekonomierna har stigit som en följd av kraftigt försvagade växelkurser i många länder. En uppgång i inflationstakten väntas i de avancerade ekono- mierna 2016, då fallande råvarupriser inte längre dämpar prisutvecklingen. På bedöms inflationen i många avancerade ekonomier endast långsamt närma sig centralbankernas inflationsmål, eftersom löneutvecklingen för- väntas bli fortsatt svag. I ligger dock den underliggande inflationen nära inflationsmålet. Utvecklingen på arbetsmark- naden, med en stark sysselsättningsutveckling och en högre löneökningstakt, bidrog till att den amerikanska höjde styrräntan 2015. Den fortsatta återhämtningen i den amerikanska ekonomin medverkar till att fler styrräntehöjningar är att vänta 2016 och 2017. 3.2Utvecklingen i och 2017 Svensk ekonomi utvecklades mycket starkt 2015. BNP ökade med , vilket var betydligt högre än den genomsnittliga tillväxten (se tabell 3.2). Tillväxten drevs av en stark investeringsutveckling, främst inom bostadssektorn, en stabil utveckling av hus- hållens konsumtion samt en snabbt ökande offentlig konsumtion och export (se diagram 3.2). En fortsatt stark inhemsk efterfrågeutveckling bidrar till att BNP-tillväxten blir fortsatt hög 2016. I takt med att resursutnyttjandet stiger bedöms BNP-tillväxten sakta in något 2017 (se tabell 3.2). Diagram 3.2 BNP-tillväxt och bidrag till tillväxt Procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga delar. Källor: och egna beräkningar. Handeln med omvärlden bidrog positivt till BNP-tillväxten , till skillnad från de tidigare två årens negativa bidrag (se diagram 3.2). Tjänsteexporten uppvisade 2015 den starkaste tillväxten kring millennie- skiftet. Även tillväxten i varuexporten tilltog, till stor del driven av export av motorfordon och läkemedel. Importen har också växt, men inte lika snabbt som exporten. höga export- tillväxt 2015 ägde rum som världs- handeln tydligt mattades av och handelspartners totala import var låg. ser därmed ut att ha tagit marknadsandelar 2015, av svag exportutveckling. Förtroendeindikatorer för tillverknings- industrin i tyder på en fortsatt hög exporttillväxt 2016, även om förtroendet minskat något . I takt med att export återgår till att utvecklas i linje med svensk exportmarknad (se tabell 3.1) väntas exporttillväxten dämpas. En hög konsumtions- tillväxt och höga investeringsnivåer 2016 gör att importen väntas öka i en hög takt, för att sedan sakta in 2017. Sammantaget medför det att nettobidraget av utrikeshandeln till BNP blir lägre framöver (se diagram 3.2). Procentuell förändring om inte annat anges Mdkr 2014, om inte annat anges -0,1 -2,4 -0,9 Anm.: Fasta priser, referensår 2014. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Stabil ökning av hushållens konsumtion Hushållens konsumtion är en viktig drivkraft för efterfrågan i svensk ekonomi. Konsumtions- tillväxten steg 2015. Det var främst inköp av sällanköpsvaror och bilar som ökade i en snabbare takt. Flera faktorer tyder på en fortsatt hög konsumtionstillväxt. Enligt Konjunkturbaro- metern från är hushållen fortfarande mycket optimistiska om sin egen ekonomi. Därutöver gynnas utvecklingen av låga räntor, ett i utgångsläget högt hushållssparande och höga reallöneökningar samt av att arbets- lösheten minskar. Sammantaget väntas en fortsatt stabil ökning av hushållens konsumtion ge ett relativt stort bidrag till BNP-tillväxten 2016 och 2017. Mycket stark offentlig konsumtionstillväxt Den offentliga konsumtionstillväxten uppgick till 2015, vilket var den högsta tillväxttakten . Både statlig och konsumtion ökade, framför allt under slutet av året och mycket till följd av det ökade asylmottagandet. Den offentliga konsum- tionen lämnade ett relativt stort bidrag till BNP- tillväxten 2015 (se diagram 3.2). Främst till följd av asylmottagandet väntas den offentliga konsumtionen växa i en hög takt 2016 och 2017. Behovet av kommunala välfärds- tjänster ökar också på grund av stora demo- grafiska förändringar, med fler barn och äldre i befolkningen och en större befolkning. Dess- utom bidrar regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg till konsumtionstillväxten . Utvecklingen av kommunsektorns inkomster, både statsbidrag och skatter, blir dock svagare 2017 än 2016. Sammantaget innebär detta att den offentliga konsumtionen väntas öka mycket starkt 2016, men att ökningstakten dämpas 2017. Stora investeringar i bostäder och offentlig sektor De fasta bruttoinvesteringarna8 växte i en mycket hög takt både 2014 och 2015. Det var framför allt investeringarna inom tjänstesektorn som ökade, vilket delvis förklaras av en stark ökning av bostadsinvesteringarna. bidrog även de varuproducerande sektorerna till tillväxten i större utsträckning än . Efter två starka år bedöms investerings- behovet inte längre vara lika stort inom näringslivet, vilket medför en lägre investerings- tillväxt framöver. Indikatorer över bostads- byggandet tyder i kombination med en stor efterfrågan på bostäder på en fortsatt hög tillväxt av bostadsinvesteringarna 2016. Ökningstakten väntas därefter avta till följd av att resurs- utnyttjandet inom byggsektorn blir ansträngt. bedöms industrin kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande investeringsökningar. De offentliga investeringarna bedöms växa i hög takt 2016 och 2017. I kommunsektorn finns ett stort behov av investeringar till följd av den demografiska utvecklingen och av att äldre infrastruktur behöver ersättas. ökar investeringarna i statlig transportinfrastruktur. Sammantaget väntas de totala investeringarna växa i genomsnittlig takt 2016 och därefter något svagare. Den starka BNP-tillväxten 2015 visade sig även i en stark tillväxt i näringslivets produktion. Produktionen inom både tjänste- och varu- sektorn växte i hög takt, men ökningen var snabbast i varuproduktionen. Eftersom varu- producenter har en relativt hög produktion per arbetad timme jämfört med tjänsteproducenter, bidrog det till en hög produktivitetstillväxt i näringslivet.