prop · H303140 · 2016-06-21 00:00:00 — redogörelse för bolag med statligt ägande Regeringens skrivelse 2015/16:140 redogörelse för bolag med statligt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en förvaltade /16. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs av , stiftelsen och stiftelsen . Bilaga Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... har beslutat om att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, 1980/81:147). Redogörelsen har utvecklats både till form och till innehåll. Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolags- ägande och de värden som finns i bolagen med statligt ägande. samhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör regeringens årliga redogörelse (se bilagan). Verksamhetsberättelsen finns i likhet med del- årsrapporterna för bolagen med statligt ägande även på regeringens I verksamhetsberättelsen som bifogas denna skrivelse redovisas hur förvaltningen av statens bolagsägande utvecklades och fram I redovisningen ingår dels information om aktie- bolag vars aktier förvaltas av , dels information om fonden och Stiftelsen . redogör regeringen även för statens ägar- policy och riktlinjer för företag med statligt ägande samt för hur för- valtningen och bolagen utvecklats . oförändrad sedan 2015 års redogörelse för företag med statligt ägande 2014/15:140). Regeringen avser att revidera och fatta beslut om statens ägarpolicy i särskild ordning mot slutet av året. En redogörelse för beslutet kommer att lämnas i näst- kommande redogörelse för företag med statligt ägande. att även framledes tillämpa nämnda reviderade ordning. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsupp- dragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, pro- fessionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. ständigt över portföljen av bolag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande, men också som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och Mot bakgrund av granskning av regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15), och som ett led i regeringens utveckling av regeringens informationsgivning till i syfte att förse med en samlad bild av riskerna i den statligt ägda i verksamhetsberättelsen en beskrivning av omvärldsfaktorer, men även branschspecifika riskfaktorer, som kan få inverkan på den statligt ägda bolagsportföljen. I verksamhetsberättelsen finns vidare information om statens för- interna kostnader och kostnader för köpta I verksamhetsberättelsen beskrivs också I ett avsnitt beskrivs regeringens riktlinjer för ledande befattningshavare i företag statligt ägande och en återrapportering görs av utveckling i förhållande till de så kallade 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik finns för styrelse, VD och ledningsgrupp. sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisonsbolag presenteras också. visas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns också en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. tioner som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presenta- tion av bolagets verksamhet och mål samt måluppföljning. tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje företags- uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I företagspresentationen finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. I presen- tationen redovisas också om bolaget redovisar enligt IFRS (International Financial Reporting Standards) eller lämnar en hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative). Sektorfördelning, % av portföljens värde Uppskattat värde på statens bolagsportfölj, mdkr Resultat efter skatt, mdkr Bolag (ägarandel, %) Bolag (ägarandel, %) (66(XURSHDQ6SDOODWLRQ Bolag (ägarandel, %) 7HUDFRP%R[HU*URXS ΄· (NRQRPLVNDP§OI¸UH HNWLYW UHVXUVXWQ\WWMDQGH ΄Ή +§OOEDUKHWVP§OW\GOLJJ¸UDQVYDUVIXOOW företagande ΄ 8SSGUDJVP§OV¦NUDUVDPK¦OOVQ\WWDQ ΅· .DVVDȵ¸GHVDQDO\V 6WDWHQV¦JDUSROLF\΅ ΄ΈȂ΅ ΄Ή 6WDWHQ¦UHQEHW\GDQGHERODJV¦JDUHL 6YHULJHΖGHQVWDWOLJDERODJVSRUWI¸OMHQ ȴQQVΈKHORFKGHO¦JGDERODJYDUDY WY§¦UE¸UVQRWHUDGH6WDWHQKDUHWW VWRUWDQVYDUDWWYDUDHQDNWLYRFK SURIHVVLRQHOO¦JDUH'HW¸YHUJULSDQGH målet för regeringen är att bolagen 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 3URIHVVLRQHOOI¸UYDOWQLQJRFKDNWLY ¦JDUVW\UQLQJI¸UO§QJVLNWLJWK§OOEDU Y¦UGHXWYHFNOLQJ har världsekonomin genomgått mycket stora förändringar och allt mer fokuserats kring utvecklingen på tillväxtmarknaderna. Svensk ekonomi är en av världens mest exportberoende och svenska företag konkurrerar på en global marknad. Det svenska näringslivet behöver ständigt utveck- las för att kunna behålla sin position och stärka sin konkurrens- kraft, i synnerhet inom innovation, digitalisering och hållbar- het. Det gäller såväl privata som statligt ägda företag. var ett utmanande år för några av de största bolagen i den statliga bolagsportföljen. visar några av de min- dre bolagen fna resultat. Sammantaget blev dock portföljens resultat negativt. har präglats av kraftig nedgång av såväl råvarupriser som elpriser vilket påverkar statens största inne- ”Som ägaransvarig minister har jag varit W\GOLJPHGDWWK§OOEDUWI¸UHWDJDQGH¦UHQ D ¦UVVWUDWHJLVNIU§JDRFKDWWGHQNRPPHU IRUWV¦WWDDWWYDUDFHQWUDOLGHQQDUHJHULQJV ¦JDUVW\UQLQJȋ hav, och , negativt. nedskrivningar för kärnkraft i och brunkol i och ned- skrivningar för järnmalmsverksamheten i , och bidrog också i hög grad till portföljens svaga resultat. Bolagen ägs gemensamt av det svenska folket och en av bolagsstyrelsernas viktigaste uppgifter är att säkerställa allmän- hetens förtroende för bolagen. Tydlig kommunikation med kunder, omvärld och ägare är avgörande för att skapa förtro- ende. Ledord för förvaltningen av bolagen med statligt ägande är öppenhet, aktivt ägande, professionalitet samt ordning och reda. Professionell redovisning är också viktigt för att få all- mänhetens förtroende. Bolagen med statligt ägande ska, utöver gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed, presentera årsredovisning, kvartalsrapporter samt bokslutskom- muniké enligt samma regler som noterade bolag. Denna verk- samhetsberättelse och skrivelsen till är en viktig del i vår transparens som ägare. Jag är övertygad om att hållbart företagande är en förutsätt- ning för att de statligt ägda bolagen ska vara framgångsrika, moderna och innovativa företag som ligger i framkant. var ett viktigt år då världens ledare enades kring ett nytt klima- tavtal med ett skärpt temperaturmål för den globala uppvärm- 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Därtill antog världssamfundet en gemensam agenda för hållbar utveckling med bland annat 1 nya globala mål som gäl- ler fram till 200. Kortsiktiga och långsiktiga strategier hänger ihop – de beslut som fattas måste vägledas av en tanke om bolagets framtida position i en hållbar värld. Vikten av att syste- matiskt integrera hållbart företagande i verksamheten ökar och det är nu dags att lämna separata hållbarhetsstrategier för att i stället etablera hållbara strategier. Som ägaransvarig minister har jag varit tydlig med att håll- bart företagande är en a ärsstrategisk fråga och att den kommer fortsätta att vara central i denna regerings ägarstyrning. De ekonomiska målen, uppdragsmålen och hållbarhetsmålen är viktiga redskap i ägarstyrningen och tydliggör ägarens för- väntningar på bolagen. Ett av de viktigaste uppdragen i förvalt- ningen av det statliga ägandet är att fastställa och följa upp mål för bolagen. Merparten av bolagen har ekonomiska mål som ses över regelbundet. Bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag har uppdragsmål som ligger till grund för att utvärdera hur väl samhällsuppdragen utförs. görs även hållbarhets- analyser som kopplas till de ekonomiska målen och uppdrags- målen. De belyser relevanta risker och möjligheter inom hållbart företagande som klimatpåverkan, jämställdhet, anti-korrup- tion, mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter. 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67$7/Ζ*7*'( ȋ9L VNDYDUDW\GOLJDLY§U¦JDUUROOE§GH JHQWHPRWERODJHQRFKLVDPK¦OOHWLVWRUWȋ Som närings- och innovationsminister och ansvarig för ägar- frågor i bolag med statligt ägande är en av mina viktigaste upp- gifter att säkerställa att staten är en aktiv ägare, professionell för- valtare och att bolagen genererar en god avkastning till svenska folket med ett balanserat risktagande. Vi ska vara tydliga i vår ägarroll, både gentemot bolagen och i samhället i stort. På så sätt skapar vi förutsättningar för en långsiktigt hållbar värdeutveck- ling för våra statligt ägda bolag. inister för bolag med statligt ägan Den konsoliderade omsättningen för bolagen med statligt ägande sjönk jämfört med föregående år och uppgick till ,1 (50,1) miljarder kronor. är fortsatt det enskilt största innehavet och svarar för () pro- cent av omsättningen i den statliga bolagsportföljen. omsättning 2015 sjönk med 1, miljarder kronor jämfört med föregående år, vilket främst beror på lägre elpriser. omsättning 2015 minskade till följd av framför allt fortsatt fallande järnmalmspriser med , miljarder kronor jämfört med föregående år. Omsättningen i Systembolaget och ökade med 1,2 respektive . Omsättningen i , som redovisas som intresse- bolag,ökade med 5, miljarder kronor. Svenska staten äger ,av aktierna i , vilket ger en omsättningspåverkan om 2,0 (0,0) miljarder kronor. Nettomsättning, exklusive intressebolag Det konsoliderade resultatet efter skatt för bolagen med statligt ägande uppgick till -1, (1,5) miljarder kronor 2015. Resultat- försämringen förklaras framför allt av att resultatet 2015 belas- tas av nedskrivningar för främst kärnkraft i och brunkol i på , (2,) miljarder kronor. Vatten- falls resultat efter skatt 2015 var -1, miljarder kronor vilket var 11,5 miljarder lägre än 201. Det lägre konsoliderade resultatet förklaras också till stor del av nedskrivningen av järn- malmsverksamhet i , och på ,. resultat efter skatt 2015 minskade med miljarder kronor till -5, miljarder kronor. Statens andel av resultat minskade med 0, miljarder kronor till 1, miljarder kronor. I Akademiska Hus minskade resulta- tet med 0, miljarder som en följd av lägre positiva värdeföränd- ringar i fastigheter. Resultatet i Swedavia ökade med 0,5 miljar- der kronor främst till följd av realisationsvinst från försäljning av en fastighetsportfölj. Kassaödet från den löpande verksamheten stärktes i med 0, miljarder kronor till 0, miljarder kronor. Kassaödet i motsvarar av hela portföljens kassaöde. mottog staten 2,0 (1,) miljarder kronor i utdel- ningar från de statligt ägda bolagen. Störst utdelning kom från Akademiska Hus, , miljarder kronor. Bolag med störst resultatpåverkan, mnkr 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 'HWRWDODLQYHVWHULQJDUQDGRPLQHUDGHVDY 9DWWHQIDOOVLQYHVWHULQJDUS§΅ΊPLOMDUGHU NURQRUHQPLQVNQLQJPHG΄SURFHQWIU§Q΅ ΄· Avkastning på eget kapital Bolagen med statligt ägande ger viktiga bidrag WLOOVWDWVNDVVDQ8QGHU΅ ΄ΈPRWWRJVWDWHQ΅Ή PLOMDUGHUNURQRULXWGHOQLQJDU'HW¦UHQ¸NQLQJ IU§Q΄·PLOMDUGHUNURQRU΅ ΄· Bolag med statligt ägande, totalt .DVVDȵ¸GHIU§QO¸SDQGHYHUNVDPKHWH[NO6(.RFK6%$% 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Den statliga bolagsportföljen består av bolag inom sektorerna basindustri/energi, telekom, tjänst, fastighet, fnans, konsu- ment, infrastruktur och transport. Basindustri/energi är den dominerande sektorn följt av telekom, tjänst och fastighet. Portföljen är därmed konjunkturkänslig och värdet på portföl- jen påverkas till stor del av världsmarknadspriset på järnmalm samt elpriset på de marknader där verkar. En värdering av bolagen och portföljen i sin helhet görs och värdeutvecklingen redogörs här för med fem och histo- rik. Ambitionen i värderingsarbetet är att ta fram en marknadvär- dering av bolagen och på portföljen. Majoriteten av bolagen vär- deras med utgångspunkt i beräkningar av framtida diskonterade kassaöden, kompletterat med relativvärderingar, där nyckeltal sätts i relation till jämförbara bolag. Fastighetsbolagen värderas till substansvärde och noterade bolag till marknadsvärde. Övriga bolag värderas till bokfört eget kapital. Värdeutveckling i den statliga bolagsportföljen Vid utgången av 2015 beräknades värdet på den statliga bolagsportföljen till . Det är en minskning om då portföljen värdera- des till . Värdeminskningen beror till del på de avyttringar som gjorts men också på minskat värde av befntlig verksamhet. Transaktionsnettot från försäljningar för perioden uppgår till , varav försäljningen av innehavet i Nordea 201 utgör merparten. Justerat för försäljningar har portföljens värde minskat med , eller knappt 20procent. Som jämförelse har Stockholmsbörsen ökat i värde med . Då sektorsammansättningen i den statliga portföljen skiljer sig från Stockholmsbörsen är utvecklingen dock inte helt jämförbar. Portföljens värdeminskning, rensat för försäljningar, om 110miljarder kronor förklaras främst av värdeutvecklingen i sektorn basindustri/energi där och ingår. Det är den dominerande sektorn i portföljen även om vikten har innehaven i sektorn basindustri/energi minskat i värde med cirka 150miljarder kronor, från till . Som andel av den totala statliga bolagsportföljen har denna sektor gått från att ha utgjort cirka hälften av portföljens värde 2011 till cirka en tredjedel av värdet vid utgången av 2015. Värdet för den statliga bolagsportföljen exklusive sektorn bas- industri/energi har ökat i värde med , från till . Det motsvarar en ökning med i genom- snitt procent . Stockholmsbörsen har ökat i värde med i genomsnitt . Sektorer i den statliga bolagsportföljen som har utvecklats väl är framför allt konsument-, fnans- och fastighets- sektorn. Ökningen inom sektorn konsument beror främst på en god värdeutveckling i vars underliggande resultat för- bättrats. Ökningen i sektorn fnans beror framför allt på , som gynnats av utvecklingen på den svenska bostadsmarkna- 6YHDVNRJI¸UYDOWDUΆ΄PLOMRQHUKHNWDUSURGXNWLYVNRJVPDUNYLONHWXWJ¸U΄·SURFHQWDY 6YHULJHVVNRJVPDUN%RODJHWEHGULYHUHWWO§QJVLNWLJWK§OOEDUWVNRJVEUXNEODQGDQQDW JHQRPDWWDYV¦WWD΅SURFHQWDYGHQSURGXNWLYDVNRJVPDUNHQVRPQDWXUY§UGVDUHDO RFKHWDEOHULQJDYWRWDOWΆΊHNRSDUNHU 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( 6-VVQDEEW§JVVDWVQLQJPHOODQ*¸WHERUJRFK0DOP¸ORFNDGH XQGHUPDM΅ ΄Έ¸YHUΉΈ UHVHQ¦UHU'HWYDUQ\WWUHNRUGRFK HQ¸NQLQJPHG΅ΈSURFHQWM¦PI¸UWPHGPRWVYDUDQGHP§QDG I¸UHJ§HQGH§U6QDEEDVWHUHVWLGHQPHOODQ*¸WHERUJRFK 0DOP¸¦U΅΅ΌWLPPDU Inom sektorn fastighet beror ökningen främst på nybygg- nationer inom Akademiska Hus. sjönk värdet på den statliga bolagsportföljen med , eller knappt procent, jämfört med föregående år. Som jämförelse steg Stockholmsbörsen1 med cirka procent. Utdelningar till staten uppgick till , vilket mot- svarar en direktavkastning på knappt procent. Som jämförelse var Stockholmsbörsens direktavkastning drygt procent. De största värdeförändringarna i den statliga bolagsportföljen stod sektorerna tjänst, telekom och basin- dustri/energi för. Innehaven i sektorn tjänst värderades vid utgången av 2015 till , vilket är en minskning med cirka 20miljarder kronor, eller , jämfört med föregå- ende år. Minskningen av det beräknade värdet beror framför allt på en diskontering av en eventuell framtida indragning av undantaget av spel- och bolagsskatt för Svenska Spel2, . Vid utgången av uppgick värdet i sektorn telekom till cirka miljarder kronor, vilket är en minskning med cirka 1miljarder kronor, eller , jämfört med före- Minskningen i värde förklaras av utvecklingen i aktiekurs. Värdet i sektorn basindustri/energi uppskattades vid utgången av 2015 till , vilket är en minskning med cirka miljarder kronor, eller cirka procent, jämfört med föregående år. Den negativa värdeutvecklingen beror framför allt på låga råvarupriser. Värdet för den resterande statliga bolagsportföljen uppskatta- des vid utgången av 2015 till , vilket är en ökning med , eller cirka procent, jämfört med föregående år. minskade värdet på innehavet i med 1procent medan det ökade för SAS. Sammanta- get minskade värdet på de börsnoterade innehaven eller 12, miljarder kronor. 20;6WRFNKROPΖQGH[+¦GDQHIWHUDYVHUK¦QYLVQLQJDUWLOO6WRFNKROPVE¸UVHQGHWWDLQGH[ minskade värdet på innehavet i . Värdet på innehavet i SAS ökade med . Sammantaget minskade värdet på de börsnoterade innehaven eller 12, miljarder kronor. Börsvärde statens noterade aktieinnehav i bolaget, % Y¦UGHmdkr), % 9(5. 6$0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Swedavia å väg mot noll fossila koldioxidutsläpp i Swedavia har länge arbetat med energi- och klimatfrågor och minskade under peri RGHQ΅ ΈȂ΅ ΄ΈNROGLR[LGXWVO¦SSHQIU§Q GHQHJQDYHUNVDPKHWHQPHGGU\JWΊΆSUR cent. Minskningen är i linje med bolagets övergripande miljömål att ha noll fossila NROGLR[LGXWVO¦SSIU§QGHQHJQDYHUNVDP KHWHQ ΅ ΅8QGHU΅ ΄ΈPLQVNDGHXWVO¦S SHQ IRVVLONROGLR[LGIU§QGHQHJQDYHUN VDPKHWHQWLOOΆ WRQYLONHW¦UVQDEEDUH ¦Q SODQHUDW0LQVNQLQJHQ΅ ΄ΈEHURGGH framför allt på den ökade användningen av Swedavias mål är att biobränslen helt ska HUV¦WWDIRVVLODEU¦QVOHQ΅ ΅6DWVQLQJHQ¦U både miljömässigt och ekonomiskt hållbar. )¸UXWRPPLQVNDGHNROGLR[LGXWVO¦SSLQQH bär skiftet minskade bränslekostnader och , och Swedfund prisade inom hållbart företagande Bolag med statligt ägande ligger i framkant YDGJ¦OOHUK§OOEDUWI¸UHWDJDQGH'HW bekräftades senast av som XWV§JVWLOO6YHULJHVPHVWK§OOEDUDI¸UHWDJ ΅ ΄Ή$SRWHNHW¦UE¦VWS§PLOM¸W¦QNDQGH RFKVRFLDOWDQVYDUVWDJDQGHHQOLJW 6XVWDLQDEOH%UDQGΖQVLJKWVXQGHUV¸NQLQJ EODQG΄ NRQVXPHQWHU två bolag som belönats är VRPXWV§JVWLOO(XURSDVPHVWK§OOEDUD I¸UHWDJS§(XURSHDQ%XVLQHVV$ZDUGV (XURSDVVW¸UVWDRFKPHVWSUHVWLJHI\OOGD I¸UHWDJVSULVRFK6ZHGIXQGVRPYDQQSULV för bästa redovisning i klassen för små- RFKPHGHOVWRUDIRQGHUS§5HVSRQVLEOH ΖQYHVWRUV5HSRUWLQJ$ZDUGV6DPKDOOKDU HQXQLNI¸UP§JDDWWEU\WDXWDQI¸UVNDS RFKVHWLOODWWDOODVRPYLOOYDUDPHGRFK ELGUDWLOOVDPK¦OOHWI§UGHW8SSI¸OMQLQJ RFKUDSSRUWHULQJ¦UHQLQWHJUHUDGGHO DY6ZHGIXQGVRPVWU¦YDUHIWHUDWWDOOWLG ligga före övriga marknaden inom lönsam 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( och blev strategiska partner inom vindkraft 9DWWHQIDOORFKSHQVLRQVERODJHW$0)XQGHUWHFNQDGH LGHFHPEHU΅ ΄ΈHQ¸YHUHQVNRPPHOVHRPDWW$0) WDUHQ·ΌSURFHQWLJDQGHOL9DWWHQIDOOVKDYVEDVH- UDGHYLQGNUDIWSDUNL2UPRQGHLQRUGY¦VWUD6WRUEUL- WDQQLHQ.¸SHVNLOOLQJHQXSSJLFNWLOOFLUND΅ΆΊPLOMRQHU SXQGPRWVYDUDQGHFLUNDΆPLOMDUGHUNURQRU9DWWHQ- IDOONRPPHUHIWHUD ¦UHQDWWIRUWV¦WWDDWWGULYDYLQG- NUDIWSDUNHQL2UPRQGHVRPPDMRULWHWV¦JDUH Överenskommelsen var ett steg i genomförandet av partnerskapsstrategi som presente- UDGHV΅ ΄·6\IWHWPHGVWUDWHJLQ¦UDWWVDPODLQPHGHO I¸UDWWVW¸GMDWLOOY¦[WI¸UYLONHQYLQGNUDIWHQKDU KDUVWRUEHW\GHOVH$ ¦UHQ¦URFNV§HQYLNWLJGHOL 9DWWHQIDOOVVWUDWHJLDWWVW¦OODRPSURGXNWLRQHQPRW PHUI¸UQ\EDUW)UDPWLOO§U΅ ΅SODQHUDU9DWWHQIDOO DWWLQYHVWHUDFLUNDΈPLOMDUGHUNURQRULQ\YLQGNUDIW- SURGXNWLRQ 9LQGNUDIWSDUNHQL2UPRQGHEHVW§UDYΆVW\FNHQ Έ0:WXUELQHUVRPSURGXFHUDUWLOOU¦FNOLJWPHGI¸U- Q\EDUHOI¸UDWWW¦FNDEHKRYHWKRV΄΅Ή KXVK§OO 2UPRQGH¦UHQDYI\UDKDYVEDVHUDGHYLQGNUDIWSDU- NHUVRP9DWWHQIDOOGULYHUL6WRUEULWDQQLHQ nya satsningar för en har genom sin ledande position inom XWELOGQLQJRFKEHPDQQLQJJRGN¦QQHGRPRP YLONDKLQGHURFKP¸MOLJKHWHUVRPȴQQVS§GHQ VYHQVNDDUEHWVPDUNQDGHQ*HQRPLQLWLDWLY VRPUHNU\WHULQJVPRGHOOHQ-2Ζ1RFKUDGLRSUR- JUDPPHW-DOODYLOO/HUQLDYLVDKXUQ\DLG«HUNDQ J¸UDDUEHWVPDUNQDGHQL6YHULJHH HNWLYDUH -2Ζ1VW§UI¸UMREERFKLQWHJUDWLRQLQ¦ULQJVOLYHW RFKULNWDUVLJWLOOI¸UHWDJVRPYLOO¸NDVLQP§QJ- IDOG-DOOD¦UHWWUDGLRSURJUDPS§DUDELVNDRFK O¦WWVYHQVNDVRPVNDJHȵHUP¦QQLVNRUHQ FKDQVDWW¸YDXSSVLQVYHQVND5DGLRSURJUDP- PHWSURGXFHUDVPHGGHQDUDELVNDQ\KHWVND- QDOHQ$O.RPSLVRFK/HUQLDV6ȴO¦UDUH SEK och EKN bistår inom regeringens exportsatsning Team Volvokoncernen är ett exempel på ett företag somm bistås av de olika organisationerna och företagen inom Team . 6YHQVN([SRUWNUHGLW 6((.O§QDGHWLOOH[HPSHOXQGHU΅ ΄ΈXW SHQJDUWLOO9ROYRNRQFHUQHQ I¸UDWWȴQDQVLHUDYHUNVDPKHWHQL Utlån ingen genomfördes i lokala valutor, kanadensiska dollar och meexikanska pesos. SHO S§ XWO§QLQJWLOO9ROYRNRQFHUQHQYDUQ¦U6(.΅ ΄΅WRJ XSS HWWO§§QLGHQNLQHVLVNDYDOXWDQ50%I¸UO§QJIULVWLJȴQDQVLH ULQJDYNRQFHUQHQVYHUNVDPKHWL.LQD1¦U6(.ȴFNWLOOVW§QG DWWO§QDXWGHPL.LQDYDUGHWRFNV§HQPLOVWROSHLȴQDQVLH ringen av svenska exportföretag, som däärefter fått til lgång till NRQNXUUHQVNUDIWLJȴQDQVLHULQJL50% ([SRUWNUHGLLWQ¦PQGHQ EKN, försäkrar betalningsrisker för vissa av Volvokon FHUQHQVD ¦UHU Ζ HQQ KHO GHODYGGHVVDD ¦UHUPHGYHUNDU E§GH SEK och E KN. Det görs också seedvanliga hållbarhetspprövv QLQJDU DYDOOD D ¦UHU 9(5. $0+((5 7 7(/6()5%2/ $*0('67 /Ζ*7*'( Aktivt ägande skapar långsiktigt värde 'HVWDWOLJW¦JGDERODJHQVRP\WWHUVW¦JVDYVYHQVNDIRONHWXWJ¸UHQEHW\GDQGHGHODY VYHQVNWQ¦ULQJVOLY6WDWHQKDUG¦UI¸UHQYLNWLJWXSSJLIWDWWDNWLYWI¸UYDOWDVWDWHQV¦JDQGH LERODJHQV§DWWGHQO§QJVLNWLJDY¦UGHXWYHFNOLQJEOLUGHQE¦VWDP¸MOLJD5DPYHUNHWI¸U ERODJVVW\UQLQJHQXWJ¸UVDYVWDWHQV¦JDUSROLF\ Regeringen har i uppdrag av att – i enlighet med statens ägarpolicy – förvalta statens tillgångar, däribland aktierna i bola- gen med statligt ägande. Statens aktieportfölj består av 1 helägda och nio delägda bolag. Det uppskattade sammanlagda värdet på aktierna var per . Utöver detta förvaltas två verksamhetsstiftelser. De statligt ägda bolagen med dotterbolag sysselsätter tillsam- mans cirka 121 000 personer och cirka 15 000 personer när även intressebolagen inkluderas. Bland bolagen med statligt ägande åter- fnns många starka varumärken. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället då många av dem startat som a ärsverk, a ärsverksamhet inom myndighet eller som statliga monopol. verkar de esta av bolagen på fullt ut konkurrensutsatta marknader. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Inriktningen på många av bola- gens verksamhet och samhällsuppdrag medför att staten även framgent förväntas vara en stor bolagsägare. Regeringen anser att bolagen ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med långsiktig värdeutveckling som ett övergripande mål, samt i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsupp- dragen utförs väl. Detta innebär att bolagen ska agera långsik- tigt, e ektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området håll- bart företagande och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter o entligt förtroende. Den förvaltningsprinciper följer i stort sett riktlinjer för styrning av statligt ägda bolag som deltagit i att utveckla. för den statliga bolagsförvaltningen återges i sta- tens ägarpolicy. Här klargör regeringen sin inställning i viktiga principfrågor kring ägarstyrning och bolagsförvaltning, såsom ansvarsfördelning mellan ägare, styrelse och bolagsledning. Ägar- policyn tillämpas i statens helägda bolag och i de bolag där staten är delägare verkar regeringen för att ägarpolicyn tillämpas. Bolag som ägs av staten styrs associationsrättsligt på samma sätt som privatägda bolag av aktiebolagslagen som kompletteras av svensk kod för bolagsstyrning (näringslivets normer för god bolagsstyrning). Bolag med statligt ägande är ålagda samma externa fnansiella rapporteringskrav som börsbolag. Kravet på transparens i bolagen med statligt ägande syftar till att bibehålla förtroendet för bolagen hos allmänheten och i näringslivet. En aktiv förvaltning av de olika bolagsinnehaven syftar till att långsiktigt ha en god insikt i bolagens verksamheter och löpande hantera olika ägarfrågor. Målen är viktiga redskap för att tydligt kommunicera statens förväntningar som ägare.