prop · H30380 · 2016-02-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:80 för det moderna arbetslivet 2016–2020 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringens arbetsmiljöpolitik ska bidra till en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet ska ta hänsyn till människors olika förutsättningar och bidra till utvecklingen av både individer och verksamhet. Regeringen höjer ambitionsnivån i arbetsmiljöpolitiken genom att denna arbetsmiljöstrategi tar avstamp i konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden: –Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor –Ett hållbart arbetsliv Förbättringar i arbetsmiljön kräver åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. inleddes därför i samråd med arbetsmarknadens parter ett arbete med att ta fram regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet. För att upprätthålla och fördjupa trepartsarbetet avser regeringen att skapa ett dialogforum för att löpande diskutera redan pågående, planerade och framtida åtgärder inom området med arbetsmarknadens parter. Regeringens strategi för arbetsmiljöpolitiken pekar ut en riktning för arbetet . Inom ramen för strategin kommer det att i dialog med arbetsmarknadens parter arbetas vidare med de arbetsmiljöfrågor som är relevanta. Regeringens generella prioriteringar .................................. Behovet av en ny arbetsmiljöstrategi ................................. Utvecklingen på arbetsmiljöområdet ................................................ Indikatorer för arbetsmiljö.................................................. Utvecklingen av arbetsrelaterad ohälsa ............................ Det förebyggande arbetsmiljöarbetet ............................... EU-initiativ på arbetsmiljöområdet................................................. 3.1Kommissionens meddelande om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 ........................................ Regeringens arbetsmiljöstrategi 2016–2020 .................................. Strategiska områden och åtgärder .................................... Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor........................ Ett hållbart arbetsliv ........................................ Genomförande och uppföljning av strategin .................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Detta innebär en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken i tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Att delta i arbetslivet är positivt. Arbete betyder gemenskap, egen försörjning och makt att forma sitt liv och sin framtid. En säker och utvecklande arbetsmiljö är centralt för en väl fungerande och livkraftig arbetsmarknad. Inriktningen är att förhindra ohälsa, utslagning och utestängning från arbetslivet genom förebyggande åtgärder innan sjukskrivning har blivit ett faktum. Arbetslivet ska göra det möjligt för människor att orka och vilja arbeta längre och att även efter avslutat yrkesliv leva ett aktivt liv. Grunden för den svenska arbetsmiljöpolitiken har varit att arbetsmiljön ska betraktas som en helhet som gäller inte bara skydd mot ohälsa och olycksfall utan också arbetets uppläggning och innehåll. Detta är också innebörden av arbetsmiljölagens bestämmelser. En god arbetsmiljö är viktig inte bara för att den enskilde ska garanteras rimliga arbetsförhållanden. Den ska också utformas så att stimulans och möjlighet till utveckling i arbetet gör att de mänskliga resurserna bättre tas tillvara, vilket ytterst bidrar till ökad produktivitet och konkurrenskraft. En god arbetsmiljö kan också bidra till att fler människor med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa kan stanna kvar i arbete eller börja arbeta igen. inleddes i samråd med arbetsmarknadens parter ett arbete med att ta fram regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet. Strategin är avsedd att gälla –2020. Arbetsmiljöstrategin ska genom att lyfta fram tre prioriterade områden och därtill kopplade insatser utgöra en kompass för arbetsmiljöarbetet . Strategins problembeskrivning och övergripande utmaningar, liksom dess konkreta åtgärder, ska visa främst arbetsmarknadens parter och vad som är regeringens ambitioner på arbetsmiljöområdet. har (betänkande 2013/14:AU5) tillkännagivit för regeringen som sin mening bl.a. att: –regeringen bör ta initiativ till att i dialog med arbetsmarknadens parter utforma en nollvision för dödsolyckor –regeringen måste satsa mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall, –regeringen bör ta initiativ till att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till för registrering där samt 2015/16:80 – regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska. Regeringen har tillfört betydande resurser till arbetsmiljöområdet. To- talt satsas 100 miljoner . Genom satsningarna och framtagandet av denna arbetsmiljöstrategi och de åtgärder som kommer att vidtas med anledning av satsningarna och strategin anser regeringen att vad som tillkännagivits för regeringen enligt ovan har omhändertagits. Strategin och dess uppföljning genom ett dialogforum ska ses som en helhet. Vissa åtgärder beskrivs närmare i avsnitt 4.2.1 (nollvision), avsnitt 4.2.2 samt 4.2.4 (stärkt forskning, utbildning, tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall), avsnitt 4.2.1 (registrering olyckor/tillbud), avsnitt 4.2.3 (mobbning och kränkande särbehandling). 1.2Regeringens utgångspunkter för arbetsmiljöpolitiken Regeringens utgångspunkt är att ingen ska riskera att dö, skadas eller bli sjuk på grund av sitt arbete och att arbetslivet inte ska medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer. Det moderna arbetslivet medför nya utmaningar, ofta av psykosocial art, som det kvarstår många mer traditionella arbetsmiljöproblem, ofta av teknisk eller fysisk art. Många upplever ett mer stressigt arbetsliv som sliter ut människor . Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs det bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. Arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön. Förbättringar i arbetsmiljön är också en fråga för staten och arbetsmarknadens parter, vilket kräver en tydlig roll- och ansvarsfördelning. De grundläggande kraven på arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet läggs fast i lagstiftningen. I tillägg till lagstiftningen och tillsynen av denna har dock arbetsmarknadens parter viktiga uppgifter för att främja en god arbetsmiljö. Regeringen anser att tillsynsverksamheten måste öka och har därför genomfört avsevärda förstärkningar, främst när det gäller resurser till Ar- betsmiljöverket. Regeringen höjer också ambitionsnivån i arbetsmiljöpolitiken genom att denna arbetsmiljöstrategi tar avstamp i konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden. Det krävs en samlad ansträngning för att olyckor som leder till att personer omkommer eller allvarligt skadas fortsätter att minska. Även om antalet dödsfall i arbetsolyckor i jämförelse med andra EU-länder är lågt, behövs en nollvision för att föra arbetet framåt och för att engagera fler aktörer. Vidare måste arbetet för att uppnå ett hållbart arbetsliv fortsätta. Det arbete som de sex riksdagspartier som förvaltar den parlamentariska överenskommelsen om pensionssystemet, den s.k. Pensionsgruppen, gör och de överenskommelser som beslutar måste givetvis beaktas. Det finns emellertid fortfarande många arbetsmiljöåtgärder som regeringen kan initiera för att bidra till ett hållbart arbetsliv i alla åldrar. Ett delområde som måste ges särskild plats är den psykosociala arbetsmiljön, särskilt i de kvinnodominerade sektorerna, eftersom organisatoriska eller sociala faktorer är den vanligaste orsaken till arbetssjukdom hos kvinnor. har beslutat om nya Skr. 2015/16:80 föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön som träder i Regeringen ser positivt på arbete. En viktig del i en väl fungerande arbetsmiljöpolitik är också en dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter om hur politiken kan utvecklas och vilka insatser som bör göras. Hos parterna finns betydande kunskaper och erfarenheter som bättre kan tillvaratas vid utformningen av politiken. Inom arbetsmiljöområdet har parterna en lång tradition av att finna partsgemensamma åtgärder. Trepartsarbetet är en viktig utgångspunkt i det fortsatta arbetet inom området. 1.3Behovet av en ny arbetsmiljöstrategi Arbetsmiljön ute på arbetsställena har påverkan på individer, verksamheter och samhället i stort. Under de två senaste mandatperioderna skedde en ökning av anmälda arbetsskador. Arbetsskadorna medför svåra ekonomiska konsekvenser på individ- och samhällsnivå liksom personligt lidande för de drabbade. Parallellt har sjukfrånvaron stigit kontinuerligt , främst för kvinnor. Det finns ett ökat behov av att arbeta förebyggande med sjukfrånvaron på landets arbetsplatser och skapa en arbetsmiljö som medger att fler kan delta och bidra, oavsett hur deras ohälsa uppkommit. Om ökningen av sjuktalen ska kunna brytas med arbetsmiljöinsatser är det viktigt att göra det till en fråga som angår alla. Även om i internationella jämförelser står sig bra när det gäller arbetsmiljön, anser regeringen att de senaste årens utveckling är oroväckande. Det finns ett behov av en ny nationell strategi för arbetsmiljöpolitiken med konkreta åtgärder för att möta utvecklingen och bidra till förbättring. I kommissionens meddelande om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 uppmanas medlemsstaterna dessutom att i nära samarbete med relevanta intressenter, bland annat arbetsmarknadens parter, överväga att se över sina nationella strategier i förhållande till EU:s nya strategiska ram. Den nationella arbetsmiljöstrategin syftar till att ge arbetsmiljöarbetet en långsiktig inriktning, som den innehåller konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden. Inom dessa områden redovisas pågående och planerade åtgärder. Sammantaget skapar strategin på detta sätt en plattform för det framtida arbetet och politikutvecklingen inom området. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll för hur arbetsmiljöarbetet bedrivs ute på arbetsplatserna och har stor kompetens och kunnande inom området. Regeringens ambition har varit att under arbetet med att ta fram strategin tillvarata detta kunnande via kunskapsseminarier och partssamråd. Regeringens uppfattning är att de prioriterade områdena och de konkreta åtgärder som presenteras i strategin ligger i linje med parternas egna bedömningar inom området. Det fortsatta samarbetet kring och uppföljningen av strategin avses ske via återkommande samråd mellan regeringen och parterna. Avsnittet bygger inledningsvis på de indikatorer regeringen redovisar i budgetpropositionen. För att få en mer detaljerad bild gav regeringen i uppdrag att ta fram en lägesbeskrivning inom arbetsmiljöområdet för perioden –2015 (dnr A2015/01673/ARM). Resten av avsnittet bygger på denna lägesbeskrivning. De indikatorer som finns för arbetsmiljöområdet avser att i första hand beskriva arbetsmiljörisker. Antal arbetsolyckor med dödlig utgång har stadigt minskat. har det skett mer än en halvering av antalet dödsolyckor. inträffade det 16 arbetsolyckor med dödlig utgång bland personer som ingår i den förvärvsarbetande befolkningen. 2014 inträffade 24 arbetsolyckor med dödlig utgång bland förvärvsarbetande (se Figur 2.1). Dödsolyckor sker främst i de mansdominerade branschgrupperna byggverksamhet, jord- och skogsbruk samt transport. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Antal anmälda arbetsolyckor som lett till sjukfrånvaro minskade kraftigt . Efter en viss uppgång minskade antalet igen . Nivån på anmälningarna ligger på omkring en tredjedel jämfört med (se Figur 2.2). 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Antalet anmälda arbetssjukdomar uppvisar även de en nedåtgående trend (Figur 2.3). Utmärkande för arbetssjukdomar är att besvären uppstår först efter en längre tids skadlig exponering och att de kan vara av fysisk eller psykisk karaktär. Anmälningarna har följt utvecklingen för sjuktalen med en ökning . kan en uppgång, främst för kvinnor, noteras. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källa: och (). Denna indikator började mätas 1998 och utvecklingen liknar den för sjuktalen (Figur 2.4). Efter en kraftig nedgång 2015/16:80 ses återigen en ökning, främst bland kvinnor, av den andel av sjukfrånvaron som anges bero på arbetet. Källa: och (). Den teknologiska utvecklingen och globaliseringen leder till omfattande strukturella förändringar i ekonomin och på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft har förändrats. Arbetstillfällen i låglöne- och höglönegrupper ökar medan efterfrågan på arbeten i mellanlönelägen minskar. Det finns tendenser till att arbetsmarknaden polariseras. Svensk arbetsmarknad är könsuppdelad. Könsuppledningen har dock minskat något . Kvinnor ökar sitt inträde i traditionellt manliga yrken i viss mån, men motsvarande trend kan inte skönjas i fråga om mäns inträde i traditionella kvinnoyrken. Kommun- och landstingssektorn är kraftigt kvinnodominerad. av dem som arbetar där är kvinnor. Inom staten är kvinnor och män. I den privata sektorn är kvinnor och män. Forskningsgenomgångar har visat att det behövs mer kunskap om vilken betydelse den könsuppdelade arbetsmarknaden har på arbetshälsa, till exempel hur den fysiska arbetsmiljön samspelar med organisatoriska strukturer och processer. Forskning visar att med en icke jämställd organisation följer psykosociala aspekter som konflikter, trakasserier och hög personalomsättning. En arbetsplats som är jämställd leder till en mer kreativ miljö, bättre hälsa och ökad produktivitet. Sysselsättningen föll kraftigt i samband med finanskrisen men började åter öka. Jämfört med 2006 var den i det närmaste oförändrad. Det är dock främst i de högre åldrarna som arbetskraftsdelta- gandet har ökat (Svensk finanspolitik, finanspolitiska rådets rapport Befolkningssammansättningen förändras och befolkningen blir allt Det har vid sidan av strukturomvandlingen också betydelse för utvecklingen av arbetskraftsdeltagande och sysselsättning. för förändringar i befolkningens ålderssammansättning har arbetskrafts- deltagandet ökat ytterligare och sysselsättningsgraden ökat . De allra flesta av de sysselsatta har en fast anställning, men andelen tidsbegränsade anställningar ökar. Ökningen i tidsbegränsade anställ- ningar skedde framför allt i samband med krisen under första hälften av , då den ökade från , och har legat relativt stabilt kring denna nivå med undantag för åren kring finanskri- sens början då andelen sjönk. Fler kvinnor än män har en tidsbegränsad anställning (jämfört ). I åldersgruppen 20–24 år är andelen med tidsbegränsad anställning (jämfört med åldersgruppen 35–där andelen är ). födda är andelen med tidsbegränsad anställning också högre, Traditionellt har en stor andel av de anställda arbetat i storföretag. Detta håller dock på att förändras. Antalet egenföretagare har ökat, lik- som andelen arbetstagare som är anställda i små företag. Bemanningsanställningar har ökat, från ca 5 1994 till 172 000 år Omräknat till årsarbetskrafter utgör de av arbetskraften (SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring). Arbetskraften har blivit rörligare. en ökad arbetskraftsinvandring till till följd av en ökad efterfrå- gan på arbetskraft till de sektorer där den inhemska arbetskraften inte räcker till eller kan matchas mot behoven av en viss kompetens. är utrikes födda överrepresenterade i yrken med lägre löner och sämre arbetsmiljö och villkor. har även nya sätt att organisera arbetet uppstått. vecklingen mot en större andel av underentreprenörer på arbetsmark- naden har pågått . Detta kan leda till oklara ansvarsförhål- landen, vilket kan försvåra säkerhetsarbetet. reprenörer antas i större utsträckning sakna inflytande över arbetets pla- Beställaren bestämmer i stor utsträckning förutsättningarna. som utför arbetet kan påverkas av den situation de befinner sig i, t.ex. som egenföretagare med F-skattsedel, eller om de har tillfällig anställ- ning i och har bristande språkkunskaper. har nya sätt att organisera arbetet nära koppling till tek- Ny teknik, t.ex. internetbaserade verktyg och mobil- applikationer, gör det lättare för enskilda att utbjuda tillgångar, dela på ägande eller användning av olika tillgångar eller utföra tjänster. på namn på företeelsen är delningsekonomi, kollaborativ konsumtion och Ur arbetsmarknadssynpunkt är en konsekvens av utvecklingen att företag och enskilda enklare kan få arbeten utförda på en ”pay-as-you-go”-basis, vilket kan vara fördelaktigt både för den som utför arbetet och för den som vill få en viss arbetsuppgift utförd. Nya sätt att organisera arbetet kan innebära att personer tillbringar större del av sitt arbetsliv ensamma framför datorn. Om man valt att ha denna typ av arbetssituation behöver inte ensamheten vara ett problem, 2015/16:80 men för dem som av olika skäl inte har valt att arbeta på ett sådant sätt kan ensamhet bli en arbetsmiljöriskfaktor. 2.3 Utvecklingen av arbetsrelaterad ohälsa –2014 har antalet arbetsolyckor med dödlig utgång minskat , från 68 till 41 stycken. Under pågående lågkonjunktur sjönk antalet dödsolyckor för att öka året efter. minskade dödsolyckorna jämfört med året innan och ökade återigen något 2014. inträffade det 16 arbetsolyckor med dödlig utgång bland personer som ingår i den förvärvsarbetande befolkningen. 2014 inträffade 24 arbetsolyckor med dödlig utgång bland förvärvsarbetande. De mest riskutsatta branschgrupperna är de mansdominerade byggverksamhet, jord och skog, tillverkning samt transport och magasinering. Utländsk arbetskraft som är anställd i utländskt företag registreras i statistiken bland ”Övriga”, tillsammans med personer som inte är förvärvsarbetande men omfattas av arbetsskadeförsäkringen. 11 arbetsolyckor med dödlig utgång i kategorin ”Övriga”. har det skett 3 dödsolyckor inom denna kategori. Samhällsekonomin, t.ex. konjunkturen som påverkar vilka arbeten som utförs i ekonomin, har enligt undersökningar även viss betydelse för antalet anmälda arbetsskador när det gäller både omfattning och vilka delar av arbetsmarknaden och vilka grupper som påverkas. Kvinnor och män råkar också ut för olika typer av arbetsolyckor. Kvinnor råkar främst ut för fallolyckor, medan män främst är med i olyckor orsakade av förlo- rad kontroll över stationära maskiner, handverktyg och fordon. Antalet anmälda arbetssjukdomar i relation till 1 000 förvärvsarbetande är för både kvinnor och män flest inom sektorn offentlig förvaltning. Enligt besvär 2014 uppgav nästan var fjärde sysselsatt person att de upplever besvär till följd av av kvinnorna och av männen hade kroppsliga och/eller andra typer av arbetsorsakade besvär. betydande ökning framför allt bland kvinnor. andra besvär än kroppsliga som ökat , för både kvinnor och män. Mellan dessa år ökade stress och andra psykiska påfrestningar med För kvinnor är detta den högsta nivån sedan låg denna eller mot- svarande variabel på en relativt jämn nivå. Fysisk belastning har också ökat för båda grupperna, dock mycket litet för I 2013 (Arbetsmiljö- statistik rapport 2014:3) beskrivs en liknande utveckling. andelen kvinnor som har svårt att sova på grund av tankar på jobbet ökat kraftigt och låg 2013 på den högsta upp- Andelen personer som har svårt att påverka sin arbetstakt Skr. 2015/16:80 har ökat och är för kvinnor och för män. Arbetstakten upplevs som särskilt svår att styra inom kvinnodominerade yrken där arbetsuppgifterna i hög grad styrs av kontakten med andra människor såsom patienter, kunder och elever. Arbetssjukdomar kopplade till psykisk ohälsa har ökat och är nu den vanligaste orsaken till anmäld arbetssjukdom. var belastningsfaktorer vanligast. Belastningsfaktorer är fortfarande den vanligaste orsaken till arbetssjukdomar för män. Beräkningar presenterade av 2010 indikerar att åtminstone 800 dödsfall i cancer, lungsjukdom eller hjärtinfarkt är arbetsrelaterade. Dessa dödsfall ligger utanför statistiken och kan i många fall antas avspegla arbetsmiljöpåverkan åtskilliga år tillbaks i tiden. Andelen godkända arbetsskador (beslut om ersättning från arbetsskadeförsäkring) är större för män än för kvinnor. Det kan, åtminstone delvis, bero på att män betydligt oftare drabbas av allvarliga arbetsolyckor än kvinnor. Män får oftare sina ansökningar om ersättning godkända än kvinnor. Till största del förklaras dessa skillnader av att kvinnor och män i stor utsträckning arbetar i olika yrken och sektorer. En annan möjlig förklaring är de föreställningar och attityder om manligt och kvinnligt som finns i samhället. När hänsyn tas till yrke, födelseår, utbildningsnivå, födelseland och diagnos kvarstår en liten skillnad när det gäller sannolikheten att beviljas livränta. Män är i större utsträckning än kvinnor exponerade för faktorer där det enligt gängse litteratursammanställningar finns vetenskaplig evidens för skadlig inverkan. Det finns fler vetenskapliga studier som avser mansdominerade yrken än kvinnodominerade yrken. När det gäller risker förknippade med exponering för olika ämnen finns det kunskaper om hur risker att utsättas för enskilda cancerframkallande ämnen och hur yrkesrelaterad cancer uppkommer på människor. Det vetenskapliga underlaget är dock sämre när det gäller samverkan mellan olika cancerframkallande ämnen. För ämnen eller exponeringar som är relativt nya på svensk arbetsmarknad är det ännu svårt att säkert säga något om risk kopplad till exponering. Det gäller t.ex. kolnanorör där forskning ger stöd för att försiktighetsprincipen bör gälla vid tillverkning, hantering och användning men där det inte finns tillräckligt med vetenskapligt stöd för att dra slutsatser om skadligheten. Det gäller också exponeringar i elavfallsbranschen. Elavfall är miljöfarligt om det inte hanteras korrekt. Det finns inte mycket forskning på området, men renhållnings- och avfallsarbetare tillhör de yrkesgrupper som har allra högst förekomst av anmälda olycksfall och arbetssjukdomar. Arbetsskaderapporteringen och skadebilden av branscher med höga bullernivåer domineras fortfarande av den mansdominerade industrin. Bullernivån har där dock kunnat sänkas medan nya bullerproblem upp- 2015/16:80 stått på arbetsplatser som inte varit drabbade. Det gäller t.ex. kontor, skola, vård- och omsorgssektorn. Hörselskador kan uppkomma även om det inte ger utslag i traditionell mätning av hörselskador t.ex. i form av tinnitus, överkänslighet för starka ljud eller förvrängd ljudupplevelser. Bullerexponering kan också ge upphov till t.ex. stress och trötthet, vilket kan påverka minne och inlärning, men även annan ohälsa som direkt eller indirekt kan följa på dessa bullerrelaterade besvär. Arbetsmiljöbrotten har förändrats. är vållande till kroppsskada eller sjukdom dominerande bland registrerade arbetsmiljöbrott, mot tidigare då brott mot arbetsmiljölagen dominerade. Anmälda brott har ökat kraftigt och 2010–2011 var nivåerna de högsta . Enligt forskning beror detta på en definitions- och reaktionsförändring hos polismyndigheterna och att har inrättat en särskild riksenhet för arbetsmiljöbrott snarare än en faktisk brottsökning. , polis och åklagare har numera också en gemensam vägledning för arbetsmiljöbrott. En lagändring 2014 innebär att överträdelser kombineras med sanktionsavgift i stället för som tidigare böter. 2.4 Det förebyggande arbetsmiljöarbetet Det förebyggande arbetsmiljöarbetet har utvecklats utifrån förändrade