prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — Kommissionen anser att den politiska överenskommelsen kommer gynna innovationen på EU:s marknader och leda till att livsmedelsbranschen – som är den bransch med näst flest anställda i , nu få fler arbetstillfällen och en ökad tillväxt. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial från dem (se faktapromemoria 2013/14:FPM64). Förordningen innehåller bestämmelser om god- kännande av avelsorgansationer och avelsplaner, registrering och klassificering av djur i stamböcker, individprövning och avelsvärdering och innehåll i och format på härstamningsintyg. Detta förslag skiljer sig inte så mycket i sakfrågorna från dagens lagstiftning på området utan de grundläggande principerna och allmänna bestämmelserna i unionens avelstekniska lagstiftning har behållits. Syftet är att se till att unionsbestämmelserna om djuravel tillämpas enhetligt och för att undvika hinder till följd av skillnader i det nationella införlivandet av direktiven. Förhandlingar med inleddes och nåddes en informell överenskommelse mellan institutionerna. Kommissionen har arbetat med olika initiativ för att förhindra och bekämpa oegentligheter inom livsmedelsområdet. Kommissionen har fortsatt arbetet med att genomföra den fempunktsplan som togs fram efter hästköttsskandalen för att återfå konsumenternas förtroende för europeiska livsmedel. Handlingsplanen har bl.a. fokus på redlighet i den offentliga kontrollen, hästpass, ursprungsmärkning och samarbeten med Europol. har kommissionen bl.a. genomfört en kartläggning av samtliga medlemsstaters lagstiftning på området med särskilt fokus på vilka sanktioner som finns. Därutöver har två gemensamma kontrollprojekt genomförts. Ett projekt om artbestämning av vitfisk samt ett kontrollprojekt om honung. har deltagit i båda projekten. En arbetsgrupp under ledning av kommissionen med nationella kontaktpunkterna för livsmedelsbedrägerier träffas regelbundet för att utbyta information och utveckla samarbeten inom området. Kommissionen lanserade ett särskilt it-verktyg, så kallat administrativt bistånd och samarbete (AAC) systemet för att underlätta utbyte av administrativ information mellan nationella myndigheter som arbetar för att bekämpa gränsöverskridande brott i . har deltagit i ett samarbete med andra medlemsstater på djurskyddsområdet inom EU. I samband med en konferens om gris- välfärd som anordnades av den danska jordbruksministern under- tecknade , , och en gemensam deklaration om som syftar till att öka djurskyddsnivån för grisar inom Deklarationen innehåller bl.a. en uppmaning till kommissionen att ta 2015/16:115 ytterligare krafttag för att minska förekomsten av svanskupering, att suggor ska hållas i grupp än i stället för att hållas fixerade samt att krav ska ställas på bedövning och smärtlindring vid kirurgisk kastrering av smågrisar. I samband med deklarationen aviseras även att ett förslag kommer att lämnas till kommissionen om att det bör inrättas en plattform för djurskydd inom EU. Kommissionen har tidigare antagit genomförandebestämmelser om hur ursprungsmärkning för färskt, kylt och fryst kött från gris, får, get och fjäderfä ska utformas. Bestämmelserna har beslutats i enlighet med och rådets förordning (EU) 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna och började tillämpas . Kommissionen presenterade 2014 en rapport om ursprungsmärkning av kött som ingrediens. Rapporten innehåller inga förslag till ny lagstiftning men konstaterar att intresset för ursprungsmärkning bland konsumenterna varierar mellan medlemsstaterna och att konsumenterna inte är villiga att betala för denna information. Ursprungsmärkning av ingredienser är väldigt kostsamt och det finns en risk att efterfrågan på kött minskar. Kommissionen har tagit fram ytterligare rapporter om ursprungsmärkning för annat kött än gris, får, get och fjäderfä, mjölk, mjölk som ingrediens i mejeriprodukter, oberedda livsmedel, livsmedel med en enda ingrediens och ingredienser som utgör av ett livsmedel. Rapporterna innehåller inga förslag till ny lagstiftning. presenterade kommissionen sitt nya meddelande om cirkulär ekonomi (se faktapromemoria 2015/16:FPM30). Meddelandet innehåller två delar, en handlingsplan för cirkulär ekonomi och ett nytt avfallspaket. Matavfall är ett prioriterat område i handlingsplanen. För att stödja det globala hållbarhetsmålet i Agenda om halvering av matavfall föreslår kommissionen att en gemensam EU-metod utvecklas för att mäta matavfall och definiera relevanta indikatorer och skapa en plattform för medlemsstaterna och berörda parter för att utbyta bästa praxis och utvärdera de framsteg som gjorts. Vidare vill kommissionen vidta åtgärder för att förtydliga EU:s lagstiftning om avfall, livsmedel och foder, underlätta matdonation och användning av tidigare livsmedel och biprodukter från livsmedelskedjan i foderproduktionen utan att kompromissa med livsmedels- och fodersäkerhet. Slutligen föreslår kommissionen att möjligheterna undersöks för att förbättra användningen av datummärkning av aktörer i livsmedelskedjan och dess förståelse av konsumenterna, i synnerhet ”bäst före”-etiketten. Kommissionen har en kommissionsarbetsgrupp om matavfall och matsvinn som träffas . Gruppens uppgift är att stödja kommissionen och medlemsstaterna i arbetet med att identifiera åtgärder Skr. 2015/16:115 för att hindra och minska matsvinnet utan att tumma på livsmedelssäkerheten och säkerheten när det gäller foder och djurhälsa. ersattes gruppens möten av en konferens i om matsvinn arrangerad av kommissionen. Kommissionen lade fram ett förslag till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM2). Syftet med förslaget är att komma till rätta med de viktigaste problemen med dagens regelverk. Bland annat anses det att det finns för få god- kända djurläkemedel på den europeiska marknaden, särskilt för mindre vanliga djurslag, och den gemensamma marknaden för djurläkemedel fungerar dåligt eftersom många djurläkemedel endast har nationellt godkännande. Dagens komplexa regelverk ger också en onödigt stor administrativ börda. Förslaget innehåller även ett antal åtgärder ämnade att komma tillrätta med den ökande antibiotikaresistensen. Regeringen välkomnar förslaget i stort, i synnerhet kommissionens initiativ som syftar till att begränsa spridningen av antibiotikaresistens, men har även kommit med skriftliga synpunkter på de delar i förslaget som man anser behöver omformuleras. Särskilt viktigt är det med striktare skrivningar som rör åtgärder mot antibiotikaresistens och för ökad miljöhänsyn. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Kommissionens lade ett förslag till förordning om foder som innehåller läkemedel och innebär en uppdatering av lagstiftningen (se faktapromemoria 2014/15:FPM3). Syftet med att se över reglerna är att uppnå ett harmoniserat och starkt skydd vid tillverkning, saluföring och användning i EU av foder som innehåller läkemedel. Dagens direktiv har lett till att nationella regler på området skiljer sig åt vilket gör handel med foder som innehåller läkemedel komplicerat. Förordningen ska tillämpas på tillverkning, lagring och transport, utsläppande på marknaden (inklusive import) och användning av foder som innehåller läkemedel. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . EU ska vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och underlätta omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi som säkerställer en hållbar utveckling. 45.1Miljöanpassning av europeiska terminen och 2020-strategin Två möten har genomförts i högnivågruppen för miljöanpassning av den europeiska terminen och 2020-strategin. Vid miljörådet genomfördes en orienteringsdebatt om miljöanpassning av den årliga tillväxtöversikten och digitaliseringen som stöd för ökad resurseffektivitet. framhöll vikten av ett gott investeringsklimat och att regelverket för den inre marknaden går i takt med den digitala utvecklingen. Vid miljörådet hölls en orienteringsdebatt om vikten av att avskaffa miljöskadliga subventioner. Det bristfälliga genomförandet av EU-lagstiftningen på miljöområdet diskuterades också. gav sitt stöd till kommissionens förslag att utvärdera genomförandet på miljöområdet i varje medlemsstat. framhöll att det är viktigt att miljöfrågorna lyfts fram inom ramen för arbetet med 2020 och den europeiska terminen. Informationstillfällen med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . 45.2 Cirkulär ekonomi och EU:s avfallspaket Kommissionen presenterade ett förslag om cirkulär ekonomi (se faktapromemoria 2015/15:FPM30). handlingsplan för att främja den cirkulära ekonomin, samt ett förslag om ändringar av sex EU-direktiv på avfallsområdet. de åtgärder som kommissionen avser genomföra under sin mandatperiod samt de rättsakter som kommer öppnas upp och ses över för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi. Paketet om cirkulär ekonomi är en omstöpning av det förslag som kommissionen drog Prioriterade frågor för är utfasning av farliga ämnen och främjande av giftfria och resurseffektiva kretslopp, skärpta krav på medlemsstaternas arbete med avfallsförebyggande åtgärder samt förbud mot deponering av återvinningsbart avfall. delningsekonomin och nya affärsmodeller, och arbeta för att ekodesigndirektivet och dess kriterier kring resurseffektivitet används Förslaget om cirkulär ekonomi presenterades på miljörådet den Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik globalt och inom EU. EU är en drivande kraft i det globala klimatarbetet. Det är viktigt att EU genomför ramverket för energi- och klimatpolitiken till 2030. För att minska luftföroreningarna som sprids över länders gränser är internationellt samarbete av högsta vikt inom EU och globalt. 46.1FN:s ramkonvention om klimatförändringar Vid COP 21 nåddes enighet om ett globalt klimatavtal för tiden . verkade för att klimat- överenskommelsen skulle vara rättsligt bindande, rättvis, omfatta alla länder och innehålla tillräckligt ambitiösa utsläppsminskningar för att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. COP 21 föregicks av ett gediget förberedelsearbete inom EU. presenterade kommissionen ett meddelande om ”Vägen till ” (se faktapromemoria 2014/15:FPM25). I meddelandet redogjorde kommissionen för sin syn på förhandlingarna. Överläggning om meddelandet genomfördes i miljö- och jordbruksutskottet . antog rådsslutsatser som var grunden för EU:s ståndpunkt vid klimatförhandlingarna. De antagna slutsatserna gav EU ett mandat att vara pådrivande för ett ambitiöst och långsiktigt hållbart avtal. Den svenska linjen fick ett tydligt avtryck i slutsatserna framförallt då EU enades om att en tydlig och återkommande översyn av ländernas åtaganden skulle skrivas in i avtalet. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet, och samråd med ägde rum inför miljörådet. EU:s ståndpunkt i frågan om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP 21 behandlades vid . Samråd ägde rum med . Slutsatserna lyfter fram att EU:s medlemsstater står bakom hög- inkomstländernas gemensamma mål om att mobilisera 100 miljarder USD fram . Vidare tydliggörs att EU:s medlemsstater kommer bidra med substantiell finansiering även efter 2020 samt att den nya överenskommelsen bör uppmuntra till en generösare finansiering. fick i slutsatserna gehör för vikten av att alla länder som utlovat stöd till Gröna klimatfonden omvandlar sina löften till juridiskt bindande avtal. EU:s system för handel med utsläppsrätter enades om ett nytt klimatmål som innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med 2015/16:115 . Europeiska rådets slutsatser anger att målet ska nås genom att utsläppen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) minskas jämfört med . Utsläppen i övriga sektorerna minskas . Som ett första steg i genomförandet av 2030 ramverket för klimat och energi presenterade kommissionen ett förslag till reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter, (se faktapromemoria 2014/15:FPM47). välkomnar förslaget till ändringar av EU:s handelssystem i enlighet med Europeiska rådets slutsatser . har i rådet framhållit att EU genomför det nya klimatmålet om att minska utsläppen med . vill betona vikten av en stabil, långsiktig och välfungerande utsläppshandel med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. driver på förbättringar av systemet såsom att tilldelningen anpassas mer till faktiska produktionsnivåer. betonar betydelsen av auktionering av utsläppsrätter som den huvudsakliga tilldelningsprincipen inom EU:s handelssystem och anser att fri tilldelning bör begränsas och nuvarande kriterier för bedömning av vilka sektorer som bör få fri tilldelning p.g.a. avsevärd risk för koldioxidläckage bör ses över för att fokusera på de sektorer som är verkligt utsatta. Förslaget diskuterades vid miljörådet . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . En hearing om förslaget hölls . Regeringen har fört en dialog med framför allt kommissionen, för att även i fortsättningen ska kunna behålla en koldioxidskatt som ekonomiskt styrmedel för att uppnå klimatmålen. Regeringen har ansett att kommissionens tillämpning av , främst energiskattedirektivet i kombination med statsstödsregelverket, innebär stora svårigheter för att kunna fortsätta ha en effektiv koldioxidskatt, och därmed tillämpa principen att förorenaren betalar. Regeringen har bland annat fortsatt det arbete som påbörjades då ansökte hos kommissionen om att den svenska koldioxidskattens utformning skulle anses som s.k. icke-stöd. nådde rådet en överenskommelse med om förslaget till marknadsstabilitetsreserv för EU:s system för handel med utsläppsrätter. Formellt beslut om marknadsstabilitetsreserven fattades vid miljörådet . Syftet med förslaget från kommissionen (se faktapromemoria 2013/14:FPM56) var att förhindra att stora överskott eller underskott uppstår och att minska det nuvarande överskottet av utsläppsrätter på marknaden. Överenskommelsen innebär att reserven införs och att de överblivna utsläppsrätterna förs över direkt till reserven. I förhandlingarna prioriterade att reserven skulle införas så tidigt som möjligt och att överblivna utsläppsrätter ska undanhållas marknaden, Skr. 2015/16:115 i första hand genom annullering eller genom att utsläppsrätterna förs över Ett informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 46.4Takdirektivet och medelstora förbränningsanläggningar fortsatte förhandlingarna i rådet om direktivet för nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (det s.k. takdirektivet). Förhandlingarna om att minska utsläppen från medelstora förbrännings- anläggningar avslutades och ett nytt direktiv antogs. De två lagstift- ningarna var en del i det luftvårdspaket som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2013/14:FPM49) har arbetat för en hög ambitionsnivå i båda förhandlingarna eftersom det är viktigt att minska luftföroreningarna för att förbättra folkhälsan och miljön. I förslaget till revidering av takdirektivet föreslog kommissionen bindande utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, lättflyktiga organiska föreningar (NMVOC) och ammoniak. Dessutom föreslås nya tak för metan och partiklar PM2.5, där sot ingår. Förhandlingarna har till stor del kretsat kring möjligheten att öka flexibiliteten inom ramen för de åtaganden om utsläppsminskningar som föreslås i direktivet. anser att ambitionsnivån i direktivet ska vara hög, och att flexibilitet ska begränsas så mycket som möjligt. Vid miljörådet enades medlemsländerna om en allmän riktlinje för fortsatta förhandlingar med . Inför miljörådsmötet behandlades takdirektivet vid ett informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet , samt vid ett samråd med samma månad. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med om takdirektivet ägde även rum inför miljörådet . Det nya direktivet om medelstora förbränningsanläggningar antogs slutligen av rådet . valde att stödja det nya direktivet men anser att ett direktiv med striktare gränsvärden för framförallt svaveldioxid och kväveoxider kunde ha lett till ännu mer kostnadseffektiva utsläppsminskningar från de medelstora förbrännings- anläggningarna. 46.5Utsläppskrav från fordon (Euro 5/6) I EU regleras avgasutsläpp för personbilar, lätta lastbilar och tunga fordon i gemensamma europeiska utsläppsnormer, s.k. euro-normer. Euro-normerna har utformats enligt en tudelad strategi, där de viktigaste delarna regleras i lagstiftningen, och övriga aspekter regleras genom delegering eller genomförandelagstiftning. 2015/16:115 Kommissionen presenterade ett förslag som uppdaterar de aktuella rättsakterna förordning (EG) nr 715/2007 för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar och förordning (EG) nr 595/2009 för tunga fordon. Det aktuella förslaget innehåller uppdateringar och ändringar i förordningarna som syftar till att anpassa kraven i regelverket efter den tekniska utvecklingen, rätta till identifierade brister samt uppdatera kommittologibestämmelserna till Lissabonfördraget. är i stort positiv till förslagen och verkar för att de genomförs så snabbt som möjligt. I förhandlingarna har drivit på för att nya gränsvärden för kväveoxider samt kompletterande gränsvärden för kväveoxider och partiklar ska antas. pågick fortfarande förhandlingar mellan och rådet. 46.6Strängare miljökrav för arbetsmaskiner Kommissionen presenterade ett förslag med nya miljökrav och typgodkännande för motorer i arbetsmaskiner. Förslaget innebär minskade utsläpp av luftföroreningar och försurande ämnen genom skärpta krav. Det är också fler motorkategorier som omfattas jämfört med dagens reglering. Omfattningen utökas till att inkludera samtliga motoreffekter från 0 kW upp till över 560 kW. Nuvarande regler omfattar kompressionstända motorer från 19 till 560 kW och gnisttända motorer från 0 till 19 kW. En nyhet är också att samtliga kategorier kommer att omfattas av krav på att rapportera utsläpp vid provning av motorer i verklig drift då de installerats i mobila maskiner. Gränsvärden för partiklar införs liksom krav på provning av motorer i verklig drift, (se faktapromemoria 2014/15:FPM). pågick fortfarande förhandlingar mellan och rådet. 47 Naturresurser och biologisk mångfald Att bevara biologisk mångfald är en av vår tids stora miljöutmaningar. För att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald är internationellt samarbete av högsta vikt inom EU och globalt. Globala åtgärder samordnas inom EU-samarbetet. 47.1Halvtidsöversyn av för biologisk mångfald antog slutsatser om kommissionens rapport om halvtidsöversynen av för biologisk mångfald till 2020. Enligt rapporten är EU på väg att uppfylla endast ett av de sex målen i strategin, nämligen målet om att bekämpa invasiva främmande arter. Vissa framsteg lyftes fram när det gäller bl.a. skydd av naturområden och Skr. 2015/16:115 ökad kunskap om det ekonomiska värdet av ekosystemtjänster. underströk särskilt vikten av hänsyn till biologisk mångfald i alla relevanta politikområden och finansieringsmekanismer och att förbättra genomförandet av miljölagstiftningen. Rådsslutsatserna behandlades vid informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet och vid samråd med samma månad. EU:s kemikaliepolitik syftar till att skydda människor och miljön mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan tas om hand på ett miljömässigt bra sätt och utnyttjas som resurs. Problematiken med negativa effekter på hälsa och miljö orsakade av farliga ämnen är gränsöverskridande och förstärks av en globaliserad ekonomi. 48.1Reglering av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter – RoHS-direktivet Kommissionen beslutade om begränsningar av användningen av mjukgörare, ftalaterna DEHP, BBP, DBP och DIBP, i elektriska och elektroniska produkter genom ändring av bilaga II i RoHS-direktivet 2011/65/EU. har stött kommissionens arbete med att införa dessa förbud. För vissa användningar av dessa ftalater har en övergångsperiod beviljats och reglerna börjar gälla först . RoHS-direktivet omfattar även förbud mot flertalet andra ämnen, t.ex. bly och kvicksilver, och ger EU:s medlemsländer möjlighet att ta fram förslag till begränsning av fler ämnen. Sedan partsmöte , om långlivade persistenta organiska ämnen (POPs), har EU arbetat med att införliva tillägget om flamskyddsmedlet HCBDD i EU-lagstiftningen. har verkat för att EU beslutar om ett förbud om produktion, användning och import av HBCDD för att EU ska kunna uppfylla konventionens krav. EU:s genomförande sker både under kemikalielagstiftningen REACH och POP-förordningen. Rådet beslutade att inte agera när det gäller kommissionens förslag till reglering av HBCDD då kvalificerad majoritet varken finns för att anta eller förkasta förslaget. motsatte sig inte förslaget och kommissionen förväntas därför anta sitt förslag . 2015/16:115 och driver att det är av största vikt att särskilt farliga ämnen fasas ut ur kretsloppet och inte återcirkuleras genom materialåtervinning. Montrealprotokollet är ett globalt protokoll vars syfte är att vidta åtgärder för att skydda ozonskiktet. Eftersom många ozonnedbrytande ämnen också är kraftfulla växthusgaser bidrar utfasning av dessa ämnen inte bara till att skydda ozonskiktet utan även klimatet. Genom Montrealprotokollets stora framgång att fasa ut ozonnedbrytande ämnen finns nu dock ett nytt hot mot klimatet. Ett av de vanligaste alternativen till ozonnedbrytande ämnen är HFC (fluorkolväten). Denna gas är inte ozonnedbrytande men har en påverkan på klimatet. Utsläppen av HFC ökar nu kraftigt med och kommer bidra till stora delar av de totala utsläppen av växthusgaser om inga åtgärder vidtas. enades EU om ett detaljerat förslag till de globala förhandlingarna om att begränsa . har verkat för att EU ska gå fram med ett förslag om att reglera gasen i protokollet. Förslaget har föregåtts av ett beslut om en ny förordning om fluorerade växthusgaser. Förordningen innebär bl.a. att mängden fluorkolväten (HFC) som sätts på EU:s marknad ska minska till 2030. I och med beslutet om EU:s egen förordning kan EU med stark trovärdighet även driva frågan globalt. Montrealprotokollets 27:e partsmöte ägde rum i , , . Vid mötet beslutades om en plan för att hantera . kommer bl.a. att hållas ett extraordinärt partsmöte för att fortsatt förhandla frågan om att lägga till gasen till protokollet. 48.4Ministerinitiativ för stärkt kemikaliekontroll – REACH UP driver tillsammans med åtta andra likasinnade medlemsstater och ministerinitiativet REACH UP. se ett mer ambitiöst genomförande av kemikalieförordningen REACH och en reglering av hormonstörande ämnen och nanomaterial i enlighet med målen i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Länderna bjöd in till en konferens ”REACH and beyond” i som samlade närmare 200 deltagare från medlemsstater, Diskussionerna visade att det finns ett stort stöd för REACH och för en bättre reglering av kemikalier. Bland de rekommendationer som utvecklades av deltagarna fanns bl.a. att påskynda en förbättring av kvaliteten i företagens registrerade information om kemikaliers egenskaper, att ge användare ett ökat stöd i hur de kan byta ut farliga kemikalier mot mindre farliga samt att myndigheterna i större utsträckning bör kontrollera att beslutade regler följs. Vid miljörådet informerade det luxemburgska ordförande- skapet om utfallet av konferensen och uppmanade tillsammans med flera medlemsländer, inklusive , kommande ordförandeskap att vidta lämpliga åtgärder, såsom att anta rådsslutsatser, för att följa upp konferensens rekommendationer. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, EU-politiken på utbildningsområdet syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja dem i arbetet med att vidare-