prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — funktioner som tas fram genom samarbetet, såsom databaser, sökmotorer, register och dynamiska formulär. Portalen utvecklas kontinuerligt både till innehåll och till funktionssätt och kan bl.a. användas som en startpunkt för att inleda gränsöverskridande rättsliga förfaranden. juridikarbetet bidrar på så sätt även till det praktiska genomförandet av Arbetet, som bygger på frivillighet från medlemsstaternas sida, utgår från en av rådet antagen handlingsplan för e-juridik för åren 2014–2018. I denna beskrivs målsättningarna för samarbetet och det anges vilka konkreta projekt medlemsstaterna förväntas arbeta med . deltar bl.a. i projekt som syftar till att koppla samman Skr. 2015/16:115 medlemsstaternas fastighetsregister och främja gränsöverskridande användande av videokonferens. I det fortsatta genomförandet av handlingsplanen ingår att digitalisera vissa gränsöverskridande rättsliga förfaranden och därigenom göra det möjligt att genomföra dessa över gränserna helt på digital väg. och justitieutskottet informerades om e-juridikarbetet . 22.3Rådsarbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor på civilrättens område om domstolars behörighet, erkännande och verkställighet av domar samt lagval. I arbetsgruppen behandlas också frågor om EU:s externa kompetens och externa relationer på civilrättens område. har det bl.a. tagits fram gemensamma EU- ståndpunkter inför ett arbete inom ramen för med att förbereda en global konvention om erkännande och verkställighet av privaträttsliga domar. Frågor om EU:s externa kompetens har diskuterats avseende bl.a. och tillträde till om delgivning. Vidare har förslag till rådsbeslut om bemyndigande förmedlemsstater att godta vissa staters anslutning till om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn behandlats. 22.4Makars och partners förmögenhetsförhållanden presenterade kommissionen två förslag till förordningar på familjerättens område. Det är fråga om förslag till förordning om makars förmögenhetsförhållanden och förslag till förordning om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap. Förslagen innehåller regler om behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i frågor om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden. I praktiken rör det främst frågor om bodelning och andra slags ekonomiska uppgörelser mellan makar eller partner i samband med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av makars respektive registrerade partners egendom, som t.ex. bodelning under bestående äktenskap eller partnerskap. Förslagen syftar till att skapa rättslig klarhet för internationella par och förenkla hanteringen av främst bodelningsärenden oavsett var i egendomen finns. låg förhandlingarna på is. hölls bilaterala möten under ordförandeskapets ledning med bl.a. , som genomgående i förhandlingarna hållit en hög och tydlig profil i frågor som rör likabehandling av samkönade relationer. Förslagen lades fram för en politisk överenskommelse på rådet för rättsliga och inrikes frågor i Vid mötet konstaterades dock att det inte var möjligt att uppnå 2015/16:115 nödvändig enhällighet och att det i stället kan finnas förutsättningar för ett fördjupat samarbete. , informerades civilutskottet och ägde samråd rum med . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag (se faktapromemoria 2011/12:FPM29). Förslaget syftar till att underlätta den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förordningen innebär i korthet att en näringsidkare och en konsument i ett gränsöverskridande kontrakt om försäljning av varor, tillhandahållande av digitalt innehåll och av anknytande tjänster ska kunna välja att en enhetlig gemensam europeisk köplag tillämpas på kontraktet. Även två näringsidkare där minst en av dem hör till kategorin små och medelstora företag ska kunna välja köplagen. Om parterna på ett giltigt sätt har kommit överens om att använda köplagen, ska frågor som omfattas av dess bestämmelser uteslutande regleras av den. I ett sådant fall blir inte längre den annars gällande dispositiva eller tvingande nationella kontraktsrätten tillämplig. Förordningen innebär alltså inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. har det inte pågått några förhandlingar om förslaget. I stället aviserade kommissionen i meddelandet om en inremarknadsstrategi för att förslaget kommer att ändras före årets utgång genom att kommissionen avser lägga fram två nya förslag. I linje med detta presenterade kommissionen förslag till två direktiv om onlineköp av digitalt innehåll och varor. De nya förslagen ersätter förslaget om en gemensam europeisk köplag. har civilutskottet informerats om förhandlingsläget. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ändring av EU:s insolvensförordning. Förslaget innebar bl.a. ändringar i förordningens tillämpningsområde och förordningens behörighetsregler samt nya bestämmelser om offentliggörande av beslut om insolvensförfaranden och samordning av parallella förfaranden i en koncern. antog rådet och den reviderade förordningen (beslut fattades vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 12–). Syftet med revideringen är att komma till rätta med identifierade brister i insolvensförordningen och att modernisera den. Syftet är också att anpassa insolvensförordningen för att möta behovet av ett modernt och företagsvänligt klimat och att effektivisera hanteringen av gränsöverskridande insolvensförfaranden. Merparten av den reviderade förordningens bestämmelser ska tillämpas från . Samråd med ägde rum senast och överläggning med civilutskottet hölls senast . Fri rörlighet för officiella handlingar presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar (se faktapromemoria 2012/13:FPM107). Förhandlingarna om förslaget inleddes . beslutades det om allmän inriktning. Rådets förhandlingar med inleddes därefter och avslutades . beslutade () att ställa sig bakom förhandlingsresultatet. beslutade rådet om en politisk överenskommelse. Förslaget innebär att krav på administrativa formaliteter vid uppvisande av vissa officiella handlingar, bl.a. i fråga om namn, äktenskap, registrerat partnerskap och medborgarskap, ska tas bort. I anslutning till detta föreslås att ett administrativt samarbete ska inledas mellan medlemsstaternas myndigheter. Myndigheterna ska inom ramen för samarbetet kunna kontrollera om en utländsk officiell handling eller bestyrkt kopia är äkta. Om en myndighet i en medlemsstat anser att det finns rimligt tvivel om en handlings äkthet kan myndigheten ställa frågor om detta inom ramen för det administrativa samarbete som inrättas genom förordningen. informerades och samråd med ägde rum , , . 23Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel, olaglig narkotikahandel, it-brottslighet och brott mot EU:s finansiella intressen. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respektera den personliga integriteten. Flera direktiv för att stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden förhandlades . Uppdaterad strategi för inre säkerhet i EU Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog en uppdaterad strategi inre säkerheten i Europeiska unionen. 2015/16:115 huvudsakliga prioriterade brottsområden som den syftar till att bekämpa och förbygga: terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet. Strategin slår också fast grundläggande principer för arbetet med den inre säkerheten, som t.ex. att alla insatser ska genomföras med respekt för grundläggande fri- och rättigheter, vikten av en multidisciplinär ansats och en närmare koppling och samordning mellan EU:s inre och yttre säkerhet. Den nya strategin gäller . Andra åtgärder mot grov, organiserad brottslighet Medlemsstaterna utvärderar fortlöpande varandra för att se över hur EU- beslut följs för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet. inleddes den s.k. sjunde utvärderingsrundan. Den handlar om hur väl medlemsstaterna samarbetar för att bekämpa it-brottslighet, internt såväl som i samarbete med Europols it-brottscenter EC3. Fokus för utvärderingarna ligger på bekämpning av internets användning vid sexuella övergrepp mot barn, it-bedrägerier samt cyberattacker. Utvärderingarna av medlemsstaterna har fortgått och beräknas pågå fram . kommer att utvärderas . Arbetet i EU:s policycykel mot allvarlig och organiserad brottslighet fortsatte . Ett flertal EU-koordinerade operativa insatser genomfördes. Metodiken och samarbetet finslipades ytterligare. Planeringen av en mer systematisk utvärdering av det hittillsvarande arbetet i policycykeln påbörjades. Förslag till revidering av EU:s vapendirektiv lade kommissionen fram ett förslag till revidering av EU:s vapendirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM24). Direktivet rör gemensamma minimiregler om förvärv och innehav av skjutvapen för privat bruk. Kommissionens förslag omfattar skärpning av reglerna i vissa avseenden, t.ex. när det gäller vissa s.k. halvautomatiska vapen som bedöms vara särskilt farliga i samband med terroristattentat eller annan grov brottslighet. Kommissionen föreslår också vissa andra regeländringar. Förslaget förväntas bli förhandlat i rådet . informerades om förslaget . Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell EU:s insatser omfattar konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta länder och områden (se även avsnitt 12.11). strategin mot terrorism som antog 2005 ligger fortsatt till grund för EU:s arbete på området. övervakar genomförandet av strategin och rapporterar återkommande till rådet om de åtgärder som vidtagits. har rådet för rättsliga och inrikes frågor diskuterat terrorism och problematiken med personer som reser till konfliktområden, särskilt , för att delta i olagliga våldshandlingar eller få träning i strid. antog ett särskilt uttalande i om stärkande av insatser för att säkerställa allmänhetens säkerhet, motverka radikalisering och främja tolerans och icke- Skr. 2015/16:115 diskriminering och samarbete med internationella partner. legat till grund för arbetet i såväl rådet för rättsliga och inrikes frågor som i olika grupper i rådsstrukturen. Efter terrorattentaten i antogs vid ett extrainkallat möte i rådet rådsslutsatser om bekämpandet av terrorism. Frågorna har behandlats i justitieutskottet , mars, juni, , och i , februari, mars, juni, oktober, . Det internationella samarbetet omfattar bl.a. användning av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. EU har tidigare ingått avtal med , och om utbyte av dessa uppgifter. Avtalet med har löpt ut och omförhandlats varefter det ska godkännas av . Europarlamentet har dock beslutat att skicka förslaget till för prövning av dess rättsenlighet, varför det ännu inte trätt i kraft. Flera andra länder har också aviserat intresse för att ingå liknande avtal med EU. Kommissionen har också presenterat ett förslag till standardavtal att användas vid framtida förhandlingar med tredjeländer. Kommissionen kommer att leda förhandlingarna varefter rådet och godkänner de färdiga avtalsförslagen. Syftet med avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det internationella samarbetet och garantera grundläggande rätt till privatliv och skydd för personuppgifter. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med om de avtal mellan och , och som redan har ingåtts. antog rådet en allmän inriktning till ett förslag till direktiv om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU. Direktivet syftar till att bekämpa allvarliga brott samt harmonisera bestämmelser om integritetsskydd m.m. tog slutlig ställning till förslaget . Därefter inleddes trilog som avslutades . Rättsliga åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande extremism Kommissionen anordnade en högnivåkonferens på temat rättsliga åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och Som en uppföljning av konferensen presenterade det luxemburgska ordförandeskapet ett förslag Ordförandeskapets förslag antog ett brett perspektiv där allt från demokratistärkande och förebyggande insatser till Rådsslutsatserna antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 20 Skriftligt samråd med ägde rum . 2015/16:115 deltar i ett EU-samarbete för att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande och extremistiska budskap och propaganda via internet och sociala medier, inom ramen för det EU- finansierade projektet . Kommissionens förslag till förordning om för samarbete och utbildning i brottsbekämpning (Europol) förhandlades vidare genom trilog med . Regeringen överlade frågan med justitieutskottet. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor nåddes en politisk överenskommelse om det nya förslaget. Om även röstar igenom förslaget (omröstning beräknas ske ) kommer den nya Europolförordningen kunna antas . På Europol skedde därutöver flera utvecklingsarbeten . Bland annat inrättades en enhet med syfte att motverka rekrytering till terrorism på nätet (EU Internet Referral Unit). Även arbetet mot människosmuggling förstärktes. När det gäller kommissionens förslag om inrättande av Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) har förhandlingarna slutförs och den nya CEPOL-förordningen kunde antas . 23.1.6Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot brott deltar i kommissionens expertgrupp och i arbetsgrupp för att stödja genomförandet av kommissionens handlingsplan för brottsstatistik 2011–2015 (se faktapromemoria 2011/12:FPM115). Handlingsplanen löpte ut men kommissionen har för avsikt att presentera en ny handlingsplan för expertgruppen . 23.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott 23.2.1Utbyte av DNA-uppgifter m.m. Ett viktigt steg mot ett effektivare informationsutbyte är genomförandet av Prüm-rådsbeslutet, med dess möjligheter till ett effektivare utbyte mellan medlemsstaterna av DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregisteruppgifter. DNA- och fordonsregisterutbyte sker med tio respektive 18 medlemsstater. godkändes för utbyte av fingeravtrycksuppgifter och utbyte har inletts med en medlemsstat. 23.2.2 Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Skr. Det förbättrade utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas kriminalregister syftar till att varje medlemsstat ska ha information om alla de domar som har meddelats inom EU mot de egna medborgarna. Det ska också påskynda och förenkla förfarandet när uppgifter ur kriminalregister begärs i ett enskilt ärende från en annan medlemsstat. Informationen ska göras tillgänglig i mer begriplig form och via elektronisk överföring. är nu uppkopplat mot samtliga 25 aktiva medlemsstater. 23.2.3 Tillgång till informationssystemen för viseringar och fingeravtryck från asylsökande i brottsbekämpande syfte beslutades att medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol under vissa förutsättningar ska få åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) och informationssystemet för asylsökandes fingeravtryck (EURODAC). Syftet är att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Proposition 2014/15:82 Brottsbekämpande myndigheters tillgång till informationssystemet för viseringar (VIS) lades fram och godkändes av . Lagändringarna trädde i kraft . 23.2.4Förhandlingar med om ett dataskyddsavtal Den gränsöverskridande brottsbekämpningen förutsätter ett gränsöverskridande informationsutbyte. För att möjliggöra fortsatt utveckling av informationsutbytet är det viktigt att parterna som utbyter information kan lita på varandras regelverk när det gäller dataskydd. För att informationsutbytet mellan och ska kunna utvecklas anser EU:s medlemsstater att det är önskvärt med ett rättsligt bindande avtal om skydd av personuppgifter inom ramen för det brottsbekämpande informationsutbytet mellan parterna. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor ett beslut om att inleda förhandlingar med och gav kommissionen mandat att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna har avslutats och avtalet paraferades . Beslut om att ingå dataskyddsavtalet kommer att fattas först när alla parter har godkänt förhandlingsresultatet. Paket om smart gränsförvaltning Kommissionen presenterade ett förslag om smart gränsförvaltning (se faktapromemoria 2012/13:FPM80). innebär att ett in- och utresesystem och ett program för 2015/16:115 registrerade resenärer inrättas. Dessutom föreslås ändringar i gränskodexen med anledning av inrättandet av de två systemen. Förslaget om att inrätta ett in- och utresesystem syftar till att förbättra förvaltningen av den yttre gränsen genom att skapa ett tillförlitligt och mer skyndsamt sätt att kontrollera tredjelandsmedborgares resor till och från Schengenområdet. Detta ska ske genom att kravet på stämpling av tredjelandsmedborgares pass vid in- och utresa ersätts med en datoriserad registrering för att på ett mer tillförlitligt sätt kunna bedöma den tillåtna vistelsetiden för den resande enligt gränskodexen. Förslaget om ett program för registrerade resenärer syftar till att skapa möjlighet att utnyttja ny teknik för att underlätta passage av yttre gräns för att möta det ökande passagerarflödet. Alla tredjelandsmedborgare, oavsett om de är viseringspliktiga eller inte, föreslås kunna ansöka om att bli en registrerad resenär, dvs. en på förhand kontrollerad resenär. Om en sådan ansökan godkänns kan resenären vid ankomst och avresa kontrolleras i och passera genom en automatisk spärr, om sådan finns vid den aktuella gränsövergången. genomfördes en teknisk studie i syfte att analysera ett antal nyckelfrågor som bedömdes kräva ytterligare utredning. Studien skulle också identifiera några huvudalternativ som sedan skulle testas i ett pilotprojekt. deltog i pilotprojektet genom verksamhet på . presenterade sina resultat i en slutlig rapport. Vissa principiella frågor, som tillgång till in- och utresesystemet för brottsbekämpande syften, har diskuterats i rådet. Kommissionen har aviserat att man avser komma med ett reviderat förslag om Smart gränsförvaltning. Driftsättning av systemen beräknas ske . 23.3.2Förslag om en europeisk gräns- och kustbevakning Förordningsförslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning antogs av kommissionen . Under Europeiska rådets möte den 17–antogs slutsatser där rådet uppmanas att snabbt behandla kommissionens förslag med målsättning att uppnå konsensus . Förslaget fokuserar på inrättande av en europeisk gräns- och kustbevakning, precisering av obligatoriska komponenter i en europeisk integrerad gränsförvaltning och inrättande av en ny EU-byrå för gräns- och kustbevakning (som efterföljare till Frontex). Syftet med förslaget är att lägga grunden till en europeisk integrerad gränsförvaltning för att uppnå en effektiv migrationsförvaltning och värna den inre säkerheten i unionen, som den fria rörligheten säkerställs. Enligt förordningsförslaget är huvudregeln att medlemsstaterna ska vara ansvariga för att säkerställa förvaltningen av sina respektive delar av den yttre gränsen. I vissa fall ska dock den verkställande direktören för den nya byrån för gräns- och kustbevakning, byråns styrelse eller kommissionen genom antagande av genomförandeakter kunna fatta bindande beslut om åtgärder för att stärka kontrollen av den yttre Skr. 2015/16:115 gränsen, även om berörda medlemsstater motsätter sig sådana åtgärder. Den nya byrån för gräns- och kustbevakning föreslås få utökat mandat och nya uppgifter på ett antal områden i förhållande till dagens byrå för gränsbevakning (Frontex), bl.a. när det gäller återvändande, gränsöverskridande brottslighet, människosmuggling och terrorism. 23.3.3Förslag om ändring i kodex om Schengengränserna Som en del av det paket med lagförslag på gränsområdet som antogs av kommissionen fanns ett förordningsförslag gällande ändringar i kodex om Schengengränserna (förordning EG nr 562/2006). Enligt förslaget ska det vara obligatoriskt för medlems- staterna att utföra systematiska in- och utresekontroller på personer som åtnjuter fri rörlighet enligt unionsrätten. Slagningar i relevanta databaser ska göras gällande såväl resehandlingar som huruvida personerna utgör hot mot allmän ordning eller inre säkerhet. Vid tvivel om resehandlingens äkthet eller innehavarens identitet ska verifiering ske med hjälp av biometriska uppgifter i passet. Gällande tredjelandsmedborgare föreslås det bli obligatoriskt med systematiska kontroller vid utresa gentemot relevanta databaser för att säkra att tredjelandsmedborgaren inte utgör ett hot mot allmän ordning eller inre säkerhet. I Europeiska rådets slutsatser från mötet den 17–uppmanas rådet att snabbt behandla kommissionens förslag även i denna del. inrättades en ny Schengenutvärderingsmekanism (förordning EU nr 1053/2013). Syftet med den nya utvärderingsmekanismen är att kontrollera befintliga och tillkommande Schengenstaters korrekta tillämpning av . genomfördes en oannonserad utvärdering av . Rekommendationerna från utvärderingen är ännu inte antagna av rådet. genomfördes en oannonserad utvärdering av på området yttre gränskontroll. Rapporten från denna utvärdering är antagen av kommissionen. I rapporten konstaterades att på ett allvarligt sätt brister i sin kontroll av de yttre gränserna. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet (Eppo, se faktapromemoria 2013/14:FPM10). Förslaget lades fram som ett lagstiftningspaket 2015/16:115 tillsammans med förslaget till förordning om Eurojust och syftar till att stärka skyddet av EU:s finansiella intressen. Förslaget innebär att det ska inrättas en överstatlig europeisk åklagarmyndighet med uppgift att utreda och åtala för brott mot EU:s finansiella intressen, exempelvis bedrägerier riktade mot EU. Förordningen ska antas med enhällighet (se artikel 86 i EUF-fördraget). Medlemsstaterna kan alltså välja att inte delta i Eppo. Förhandlingsarbetet pågår fortfarande och flera delar i förslaget kvarstår att behandla. Förslaget har genomgått stora förändringar jämfört med kommissionens ursprungliga förslag. Överlag är förslaget, i de delar förhandlingarna kommit som längst, bättre anpassat till svenska förhållanden och ståndpunkter. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor , kunde de flesta medlemsstater nå en principöverenskommelse om viktiga delar av förslaget. Regeringen har inte tagit ställning till om bör delta i Eppo eller inte. Information lämnades till justitieutskottet , juni, . Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Information lämnades till . Samråd ägde rum med , juni, . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om för straffrättsligt samarbete – Eurojust (se faktapromemoria 2013/14:FPM1). Förslaget lades fram som ett lagstiftningspaket tillsammans med förslaget till förordning om den europeiska åklagarmyndigheten. Syftet med förslaget är i huvudsak att effektivisera verksamheten vid Eurojust genom att införa en ny ledningsstruktur och att säkerställa Eurojusts nära samarbete med den föreslagna europeiska åklagarmyndigheten. Förslaget förändrar inte Eurojusts kärnverksamhet; Eurojust ska även främja och förbättra samordning och samarbete mellan medlemsstaterna när de bekämpar grov gränsöverskridande brottslighet. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor en allmän inriktning för förslaget till ny förordning om Eurojust.