prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. Studier visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller enligt bl.a. och särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. En förskola av hög kvalitet är av stor vikt. Satsningen Samverkan för bästa skola bör därför utökas till att även omfatta förskole- klassen och förskolan. Detta ger bl.a. möjlighet att ge stöd att utveckla verksamheten i de förskolor som har särskilt svåra förut- sättningar. Efter den stora ökningen av nyanlända elever i gymnasieåldern ser regeringen ett behov av att vidga målgruppen för insatser för nyanlända. Regeringen vill därför bredda insatsen genom att inkludera gymnasieskolan som helhet och gymnasie- särskolan så att insatser också ska kunna omfatta dessa skolformer. En skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola Erfarenheter visar att lovskola kan utgöra ett viktigt komplement till elevens ordinarie utbildning och ge ökade förutsättningar att nå kunskapskraven och därmed behörighet till gymnasieskolans nationella program. erbjuder inte alla huvudmän lovskola och därmed ges eleverna inte samma möjligheter att nå kunskapskraven. Regeringen avser därför att föreslå att det ska införas en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola till de elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte uppnå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och därmed riskerar att inte nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas de elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Vidare avser regeringen att se över lovskolans omfattning och inriktning. Stadieindelad timplan och mer matematik För att bl.a. säkerställa att alla elever får den garanterade undervisningstid de har rätt till i avser regeringen att föreslå en stadieindelad timplan där benäm- ningarna låg-, mellan- och högstadiet återinförs i skollagen. För att öka grund- skoleelevernas kunskaper i matematik avser regeringen att föreslå att antalet timmar i detta ämne ökar i högstadiet fr.o.m. , som antalet timmar i elevens val minskar i motsvarande grad. Medel föreslås överföras till utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner för att kompensera kommunerna för en kostnads- ökning med anledning av att betyg ska sättas i moderna språk varje termin fr.o.m. årskurs 6. I syfte att synliggöra och på så sätt stärka ämnet teknik avser regeringen vidare att föreslå att ämnet får en egen minsta garanterad undervisningstid i stadieindelade timplan. Mer resurser till teckenspråksutbildning Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) medför att fler föräldrar får bättre för- utsättningar att kommunicera med sina barn. Regeringen vill nu öka resurserna för tecken- språksutbildning för vissa föräldrar beroende på ett ökat söktryck. Utredningen om nationella prov Utredningen om nationella prov överlämnade sitt betänkande (SOU 2016:25) till regeringen . Utredningen föreslår ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i tre delar: nationella prov, nationella bedömnings- stöd och nationell kunskapsutvärdering. Bland annat föreslås ökade inslag av extern bedömning och att proven ska genomföras digitalt. Utredningens betänkande har remitterats och regeringen avser att återkomma till med en proposition med utgångspunkten att skapa en rättvis och likvärdig bedömning av elevlösningar av proven. Regeringen ställer sig bl.a. positiv till utredningens förslag om en digitalisering av nationella prov och ökade inslag av extern bedömning samt att antalet nationella prov ska minska. Med anledning av regeringens kommande proposition och den möjliga effektivisering som förslagen medför beräknas anslagsnivån under utg.omr. 25 att påverkas. Utredningens förslag om att skapa en nationell kunskapsutvärdering (NKU) behöver analyseras vidare innan regeringen kan ta ställning till förslaget i den delen. Läxhjälp även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Regeringen bedömer att den satsning där ideella föreningar kan få statsbidrag för att erbjuda elever hjälp med läxor eller annat skolarbete som finns för och mot- svarande skolformer bör utvidgas till att även omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan . Behovet av hjälp med läxor eller annat skolarbete finns även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Genom en utvidgning av satsningen skapas bättre förutsättningar för en jämlik skolgång. Regeringen avser också att för- stärka satsningen genom att avsätta mer medel till den del av statsbidraget som går till ideella föreningar. Förstärkt kapacitet att ta emot nyanlända elever Regeringen har initierat en rad reformer och utredningar mot bakgrund av det ökade antalet nyanlända. Regeringen har i en proposition till föreslagit att en huvudman för en fristående skola som använder anmälningstid som urvalsgrund bör få välja att ge ett begränsat antal elever som varit bosatta i landet än företräde framför övriga sökande (prop. 2015/16:184). Regeringen har föreslagit att det införs en möjlighet att bedriva fjärrundervisning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på entreprenad, vilket kan bidra till en förbättrad modersmålsundervisning. Ytterligare medel bör dock avsättas för att öka antalet lärare i svenska som andraspråk och förlänga försöksverk- samheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . 9.2.4Ökad kvalitet och attraktivitet i gymnasieskolans yrkesutbildning Att ha fullföljt en gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Yrkesutbildning är basen för industrins och näringslivets kompetensför- sörjning. Ett väl fungerande system för yrkes- utbildning, såväl skolförlagd yrkesutbildning som lärlingsutbildning, där utbud och innehåll matchar såväl arbetsmarknadens behov som elevernas intressen, bidrar till att trygga kompetensförsörjningen, reducera arbets- lösheten och underlätta etableringen på arbets- marknaden. Regeringen föreslår därför fortsatta långsiktiga satsningar på utveckling av kvalitet och attraktivitet när det gäller yrkesutbildning i gymnasieskolan. Yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft Regeringen har tillsammans med Lands- organisationen i (LO) och utnämnt till Yrkesutbildningens år. Satsningen syftar till att öka intresset för yrkesprogrammen, visa på de goda chanserna till arbete efter utbildning och förbättra match- ningen på arbetsmarknaden. Yrkesutbildningens år har lagt en viktig grund för att stärka yrkes- utbildningarnas kvalitet och attraktivitet som regeringen ser en stor potential i att utveckla. Regeringen bedömer därför att det arbete som bedrivs under parollen Yrkesutbildningens år ska fortsätta kommande år för att fortsatt lyfta fram betydelsen av yrkesprogrammen och den yrkes- skicklighet de ger. Ökad samverkan mellan skola och arbetsliv Regeringen har inlett ett arbete med att främja att det i fler branscher utvecklas former för samverkan mellan skola och arbetsliv, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bl.a. genom införandet av statsbidrag för utveckling av regionala stödfunktioner, t.ex. för s.k. yrkescollege. Regeringen kommer att fort- sätta arbetet och bedömer att satsningen ska förstärkas. lämnade Yrkesprograms- utredningen sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97). Utredningen föreslår ett antal insatser som ska stärka yrkesutbildningen i och underlätta olika branschers kompetensför- sörjning, bl.a. genom att på försök inrätta s.k. branschskolor och att införa krav på praktisk arbetslivsorientering (prao) i och specialskolan. Förslagen har remitterats och regeringen avser att återkomma till med förslag när det gäller dessa frågor. Tekniksprånget förlängs och vidgas Det s.k. Tekniksprånget är en praktiksatsning som syftar till att bredda intresset bland unga kvinnor och män med gymnasieexamen från teknikprogrammet och naturvetenskaps- programmet att söka ingenjörsutbildningar och bidra till kompetensförsörjningen inom teknikintensiva företag och öka deras möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att satsningen på Teknik- språnget bör förlängas och beräknar att 2018 respektive 2019 ska avsättas för det ändamålet. Medlen bör även kunna omfatta insatser som riktas till nyanlända, bl.a. för att finansiera Jobbsprånget som är en försöksverksamhet med praktik för nyanlända ingenjörer som syftar till att under- lätta deras etablering på den svenska arbets- marknaden. Regeringen följer noga myndigheter- nas övergripande arbete och även de insatser som genomförs inom ramen för de uppdrag med särskilt jämställdhetsfokus som regeringen har gett. Ett exempel som kan nämnas är uppdraget till om nationella skolutveckl- ingsprogram, som innefattar kompetens- utvecklings- och stödinsatser. Syftet är att utveckla arbetet med jämställdhet, och även normkritik och arbete mot diskriminering och kränkande behandling, som är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett annat exempel är uppdraget om fortbildningsinsatser för studie- och yrkesvägledare för att stärka jämställdhets- perspektivet och därigenom bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön. Stärkta utbildningsmöjligheter för nationella minoriteter har fem nationella minoritetsspråk: finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Samhällets insatser för minoritets- språken är av stor vikt för bevarandet och utvecklandet av såväl språket som sådant som respektive minoritets identitet. Mot bakgrund av detta vill regeringen förlänga det befintliga stats- bidraget för att förstärka tillgången på lärare i minoritetsspråk. Regeringen vill även, bl.a. mot bakgrund av den pågående utvecklingen av fjärrundervisningen, öka Sameskolstyrelsens anslag. En resursförstärkning för bör även öka myndighetens möjligheter att stärka sin ekonomiadministrativa kompetens. Civilsamhället fyller en viktig roll i bevarandet och utvecklandet av den samiska identiteten. Regeringen vill därför tillföra medel till den 9.2.5Fler insatser för en bättre skola samiska ungdomsföreningen som Lika möjligheter och villkor för flickor och pojkar, kvinnor och män, är av stor betydelse för en jämlik skola. Det är i den dagliga verksam- heten på skolor som viktiga steg mot jämställdhet tas. Här kan statens insatser vara ett viktigt stöd. Det pågående arbetet med jäm- ställdhetsintegrering inom skolmyndigheterna (se avsnitt 3.3.3) syftar till att möta de jämställd- hetsutmaningar som har identifierats inom skol- besöker skolor för att berätta om samernas språk och kultur. Förstärkt arbete med it och innovationer Målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitali- seringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett allt mer digitaliserat samhälle. En central frågeställning är hur den strategiska potential som it kan ha för skolutvecklingen kan tillvaratas som ett peda- gogiskt verktyg i undervisningen och för en effektivare administration, vilket bl.a. kan bidra positivt till lärares arbetsmiljö. Regeringen arbetar, utifrån de förslag som redovisat , med att utarbeta it-strategier inom skolväsendet. Strategierna avser förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet och samt mot- svarande skolformer respektive gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna. Det svenska utbildningsväsendet behöver uppmuntra insatser som görs för att fler personer ska utveckla kunskaper och förmågor som innebär att de är förberedda för ett aktivt deltagande i ett allt mer teknikorienterat arbets- och samhällsliv och för ett stärkt entreprenöriellt lärande och med hjälp av it stimulera innovativa förmågor. Betydelsen av socialt och hållbart företagande ska poängteras i detta arbete. Bättre insyn i fristående skolor Regeringen står fast vid den sexpartiöverens- kommelse i friskolefrågor som slöts i . Överenskommelsen är ett steg framåt för att säkerställa att verksamheten i skolan har en god kvalitet och att de offentliga medel som avsätts för skolverksamheten kommer eleverna till del. I enlighet med sexpartiöverenskommelsen avser regeringen att återkomma till med förslag om införande av offentlighets- principen och meddelarskydd i privat bedriven verksamhet inom skolväsendet, som så långt möjligt motsvarar den som gäller för kommunala huvudmän. För att meddelarskydd ska börja gälla avser regeringen att, baserat på SOU 2013:79 och på den lagråds- remiss som regeringen har fattat beslut om, lämna en proposition om att anställda m.fl. som deltar i enskilt bedriven men offentligt finansierad skola ska omfattas av meddelarskydd. har i uppdrag att föreslå hur en öppen redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå kan införas för kommunala och fristående skolor (dir. 2014:126, dir. 2015:100 och dir. 2015:108). Utredningen ska även (dir. 2015:37) bl.a. föreslå hur kommunerna kan ges ett avgörande inflytande 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 över nyetableringar av skolor som drivs med vinstsyfte. har i uppdrag (dir. 2015:22) att bl.a. föreslå hur offentliga medel ska användas till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer bru- karna till godo. Vidare ska utredaren vidare- utveckla förslag om ökade krav på ekonomisk långsiktighet och ägar- och ledningsprövning för tillstånd att bedriva verksamhet inom välfärdssektorn (se utg. omr. 25 avsnitt 3.5.4). Utvecklad styrning på skolområdet Regeringen avser att på flera sätt utveckla styr- ningen av myndigheter. Bland annat bör detalj- styrningen minska till förmån för en mer strategisk styrning som kännetecknas av tillit och förtroende. Inriktningen är att skapa bästa möjliga förutsättningar för den offentliga för- valtningen att förverkliga regeringens politik. När det gäller har bl.a. Stats- kontoret visat på behovet av att minska detalje- ringsnivån i regeringens styrning. I vissa fall kan en hög grad av konkretion vara nödvändig, i andra fall minskar detta möjlighet att utföra en ändamålsenlig verksamhet utifrån den kunskap som myndigheten har, bl.a. genom kontakter med skolhuvudmän och skolväsendets professioner. För att förbättra den finansiella styrningen av föreslås att merparten av förvalt- ningsmedlen på de anslag som myndigheten ansvarar för samlas på myndighetens förvalt- ningsanslag. Detta gäller medel för befintliga permanenta satsningar. Överföringen innebär bl.a. betydande överföringar i fråga om satsningarna Samverkan för bästa skola samt de nationella skolutvecklingsprogrammen. Den föreslagna förändringen ökar transparensen i anslaget samt ger förbättrade för- utsättningar att utföra sitt uppdrag. Generella statsbidrag bör vara utgångs- punkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpligt att använda. Läget inom skolväsendet är sådant att det finns behov av riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen är i sig ett symtom på den oklara styrkedja som bland annat identifierat. Därför har regeringen tillsatt Skol- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommission (se avsnitt 9.2.3) som kan bidra till att långsiktigt minska behoven av de många riktade statsbidrag som finns på området. Regeringen arbetar också kontinuerligt för att uppnå en strategisk användning av statsbidragen. I denna proposition sker genom välfärds- miljarderna ett stort tillskott till de generella statsbidragen till kommunerna, vilket bl.a. möjliggör ökade satsningar inom skolområdet. De skolspecifika reformerna domineras även av satsningar där kommunerna kompenseras för nya uppgifter genom generella statsbidrag, t.ex. genom att ett riktat statsbidrag minskas sam- tidigt som ett generellt åtagande införs såsom i fallet med lovskola. Regeringen avser att fortsätta förbättra styr- ningen inom skolans område. Detta bedöms öka den samlade effekten av statens satsningar och på så sätt bidra till en bättre skola för alla elever. 9.3Ett kunskapslyft – för ett livslångt lärande Regeringen genomför ett betydande kunskapslyft för ett livslångt lärande och högre sysselsättning. ger människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ökat deltagande i samhällslivet och för personlig utveckling. omfattar ca 44 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux), vuxenutbildning (komvux) i övrigt, , folkhög- skolan samt inom universitet och högskolor. föreslås byggas ut till drygt 68 000 platser fram . innefattar bl.a. en kraftig utbyggnad av yrkesutbildningen för vuxna och ett förslag om att införa en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. innehåller även en utbyggnad av och den första större utbyggnaden med permanenta utbildningsplatser på universitet och högskolor . Satsningen på ett nytt rekryterande studiestartsstöd som aviseras i denna proposition är också en viktig del i regeringens fortsatta satsning på (se utg.omr. Utöver utbildningsplatser inom och kommunernas vuxen- utbildning samt högskolan och folkhögskolan (se även utg.omr. 14 och 17) tillkommer även inom ramen för regeringens jobbsatsning utbildning för personer inom vissa arbets- marknadsreformer, bl.a. avseende traineejobb och andra insatser inom arbets- marknadspolitiken (se utg.omr. Utbildning måste finnas tillgänglig för människor genom hela livet. Ett införande av en rätt till komvux kombinerat med övriga stora satsningar inom stärker kraftigt den möjligheten och ökar jämlikheten i utbildningssystemet. som människor som vill utvecklas får möjlighet att göra det, förstärks också möjligheten för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver. Tillgången på rätt utbildad arbetskraft är avgörande för svensk tillväxt, jobb och välfärd. Den brist på rätt utbildad personal som flera branscher upplever riskerar syssel- sättningsuppgången. De stora investeringarna i och fokuseringen på matchning är viktiga för . För att klara kompetensförsörjningen avser regeringen att bjuda in parter och branscher till samtal kring hur de satsningar som är gjorda inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken kan utvecklas för att klara de framtida utmaningarna. Tabell 9.1 Beräknat antal utbildningsplatser –201933 Folkhögskolan (allmän och Folkhögskolan (kurser för inom äldreomsorg och hälso- En utbyggd och regionaliserad yrkesutbildning för vuxna Regeringen vill fortsätta att öka satsningarna på ett stadigvarande kunskapslyft med fler permanenta utbildningsplatser inom yrkesvux och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen föreslår därför en utbyggnad av yrkesvux till totalt motsvarande ca 27 750 platser och en utbyggnad av lärlingsvux till ca 3 150 platser . Satsningen på yrkesvux och lärlingsvux syftar till att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, ge människor möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke och nå de grupper som 33Utöver de utbildningsplatser som redovisas i tabellen tillkommer i regeringens jobbsatsning insatser inom arbetsmarknadspolitiken, se utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 34För 2016 ingår även statsbidrag till komvux. 35I budgetpropositionen redovisades inte antalet platser inom lärlingsutbildningen för vuxna som en del av . har dock medel motsvarande 1 679 utbildningsplatser avsatts för utbildningen. 36Inkluderar i budgetpropositionen föreslagen utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. En utbyggnad av vuxenutbildningen skapar möjligheter för fler utan arbete att genom utbildning komma in på arbetsmarknaden. Många unga saknar en gymnasieutbildning och behöver i ökad utsträckning stöd för att fullfölja sådan utbildning. Även andra gruppers behov av stöd i studierna eller för att påbörja studier behöver tillgodoses. Kommunerna och Arbetsförmedlingen bör samverka för att undanröja hinder för personer som har kort eller bristfällig utbildning att delta i reguljär utbildning. För att yrkesvux ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner är det lämpligt att utbildningarna både planeras och genomförs på regional nivå, av flera kommuner i samverkan. Regeringen avser därför att utveckla formerna för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna. Regeringen avser att som villkor för att ta del av det utbyggda yrkesvux ställa krav på att ansökande kommuner själva finansierar minst motsvarande antal utbildningsplatser. Regeringen avser även att reservera delar av satsningarna på yrkesvux och lärlingsvux för elever inom svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. För att ytterligare utveckla yrkesutbildningen för vuxna på gymnasial nivå avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur yrkesutbildningen för vuxna, med särskilt fokus på nyanländas etablering, kan reformeras, t.ex. genom införandet av yrkesskolor. Regeringen föreslår också en utbildnings- satsning för tidsbegränsat anställda inom äldre- omsorg och hälso- och sjukvård. Satsningen ska möjliggöra viktig kompetensutveckling och förbättra kompetensförsörjningen inom vård och omsorg och stärka de tidsbegränsat anställdas långsiktiga anknytning till arbets- marknaden inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård (se vidare utg.omr. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux Regeringen avser att i anslutning till denna proposition lämna en proposition till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux. Satsningen innebär att vuxna ges rätt att studera inom komvux i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet och särskilda kunskaper när det gäller högskole- utbildning och yrkeshögskoleutbildning. Rättigheten är tänkt att införas . Rätten till komvux är en av de största reformerna av vuxenutbildningen . En högre utbildning är i många fall en förutsättning för att få ett jobb. Därför behöver de som inte har en fullständig gymnasie- utbildning, som är arbetslösa eller har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden få möjlighet att fullfölja eller komplettera en gymnasie- utbildning för att kunna läsa vidare. ska vuxenutbildningen också finnas för yrkesverksamma som vill gå vidare och höja sin kompetens. Det kan t.ex. vara fråga om personer med en teoretisk bakgrund som vill studera inom . Efterfrågan på arbetskraft med en yrkeshögskoleutbildning är mycket stor. Införandet av rättigheten kan komma att innebära att kommunerna behöver förstärka delar av infrastrukturen för det livslånga lärandet. Det kan t.ex. handla om att utveckla studie- och yrkesvägledningen, valideringen, det flexibla lärandet och modersmålsstödet. Modersmålsstöd kan vara särskilt viktigt för unga nyanlända som behöver komplettera sin gymnasieutbildning. Effektivare validering för jobb och utbildning En effektiv vuxenutbildning förutsätter även att elever erbjuds validering av sitt tidigare lärande så att utbildningen kan utformas efter individens behov och förutsättningar. För att öka tillgången till validering har i promemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) bl.a. föreslagit en ändring av skollagen (2010:800) så att det ska finnas en skyldighet för huvudmannen att erbjuda elever i komvux och särvux validering. I promemorian föreslås även att skyldigheten för utbildningsanordnare inom att pröva om reell kompetens kan tillgodoräknas för studier på en yrkeshögskoleutbildning ska tydliggöras. Därutöver föreslås bl.a. att Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för samt Universitets- och högskolerådet ska få i uppdrag att främja och samordna utvecklingen och användningen av validering inom sina respektive områden. Promemorian har remitterats.