prop · H303130 · 2016-05-25 00:00:00 — Det bör dock noteras att den höga aktieandelen kombinerat med en hävstång innebär att AP7 Såfa riskerar att ge en sämre avkastning än index i ett scenario då aktie- marknaden utvecklas svagt. : Sjunde AP-fonden förvaltade vid slutet av 2015 av premiepensionssystemets totala kapital. genererade förvalsalternativet AP7 Såfa i genomsnitt en avkastning på , medan premie- pensionsindex hade en genomsnittlig avkastning på . 2015 var avkastningen för Såfa , jämfört för premiepensionsindex. För perioden sedan start, 2001–2015, har Sjunde AP-fondens förvalsalternativ i genomsnitt avkastat jämfört för premiepensionsindex. Justerat för rabatter var den genomsnittliga avkastningen för Sjunde AP-fondens förvalsalternativ och för premie- pensionsindex . Skälen för regeringens bedömning: förnyade Sjunde AP-fonden på uppdrag det statliga erbjudandet i premie- pensionssystemet med målsättningen att den sammanlagda statliga pensionen ska bli högre (prop. 2009/10:44). I och med detta ersattes Premiesparfonden och Premievalsfonden av byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Sex nya produkter lanserades (kombina- tioner av de två byggstensfonderna), varav AP7 Såfa (förvaltningsalternativ) är förvalsalternativet för dem som inte aktivt väljer en annan förvaltare i premiepensionssystemet. AP7 Såfa är en åldersanpassad portfölj med en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Aktiefond har en global inriktning globala aktier, med en hävstång som innebär en ökad aktieexponering. I normalfallet innebär hävstången en exponering till aktiemarknaden om , men styrelsen beslutade att minska hävstången från till baserat på börsens värdering samt fondens risktolerans. Regeringen anser att det är positivt att Sjunde AP-fonden har en kontinuerlig process att överväga vilken riskprofil i förvaltningen som bedöms vara lämplig. Sjunde AP-fonden förvaltade , (33,av medlen i premiepensionssystemet) för ungefär 3,3 miljoner pensionssparare. Målet för förvalsalternativet är att avkast- ningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på . Sedan införandet av en ny förvaltningsmodell uppgår avkastningen i AP7 Såfa till , jämfört med de privata fondernas avkastning om (se tabell 5.6). Avkastningen i det statliga förvalsalternativet var därmed nästan dubbelt så hög jämfört med de privata alternativen . var dock avkastningen om marginellt lägre än snittet för de privata aktörerna på . Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell –2015 och 2001–2015 (procent) (%) (justerat, %) AP7 (PSF och SÅFA)1 Not 1: Utgörs av PSF (Premiesparfonden) – och SÅFA dec. SÅFA bestod den . 2015 av 92,AP7 Aktiefond och 7,AP7 Räntefond. Not 2: I SEK men inte valutasäkrad. Genomsnittlig avkastningen för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter). Not 3: Geometriskt snitt av den årliga avkastningen – . Not 4: Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgift och rabatt. Källa: , AP7 Årsredovisning, McKinsey-analys Regeringen anser att det är positivt att Sjunde AP-fonden når sitt mål för avkastning för alla tidsperioder förutom , särskilt med beaktande av att fondens förvaltning styrdes av regler som angav att risken skulle vara lägre än för genomsnittet av de privata fonderna (vilket, allt annat lika, begränsar möjligheterna till högre avkastning). Regeringen noterar dock att resultatet för AP7 Såfa bygger på att Sjunde AP-fonden skapar en hög aktierisk genom en kombination av en hög aktieexponering och en strategisk hävstång. Denna metod ställer speciella krav på Sjunde AP-fonden när det gäller kommunikation kring fondens förvaltningsmodell. AP7 Såfa bestod /2016 till av AP7 Aktiefond (och resten AP7 Räntefond) som har globala aktier i portföljen och en hävstång som hade dragits ner till , men där normalnivån är av värdet på portföljen. Trots den neddragna hävstången har AP7 Såfa en hög exponering mot aktiemarknaden, vilket ger en hög avkastning när marknaden utvecklas väl. Å andra sidan är det viktigt att understryka att hävstången verkar även åt andra hållet, dvs. i nedåt- gående marknader presterar AP7 Såfa sannolikt sämre än motsvarande aktieportföljer utan hävstång även om hävstången nu är mindre andel . Regeringen har i tidigare utvärderingar uttryckt att behovet av informa- tion till allmänheten om förvalsalternativets inriktning och risknivå är betydande. Det kan konstateras att Sjunde AP-fonden har förbättrat kommunikation kring inriktning och risknivå. Regeringen anser dock att det fortsatt är mycket angeläget att Sjunde AP-fonden tar ett fortsatt stort ansvar när det gäller den information som delges pensionsspararna med tanke på den höga risken i förvaltningsmodellen. Regeringens bedömning: Sjunde AP-fonden genererade positiva resultat från samtliga aktiva förvaltningsstrategier men utfallen var blandade i relation till respektive mål, men sammantaget överskred dock resultatet fondens långsiktiga mål för den aktiva förvaltningen. Transparensen i frågan om nyttan av den aktiva förvaltningen bör öka, särskilt när det gäller eventuella positiva effekter för övrig förvaltning. Dessutom bör Sjunde AP-fonden tydligare redovisa resultaten för den aktiva förvaltningen och dess tre delar. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Sjunde AP- fonden genererade resultat från alfaförvaltningen inom den aktiva förvaltningen som översteg de internt satta målet, medan utfallet för den taktiska allokeringen var mindre övertygande 2014. angeläget att Sjunde AP-fonden genomför en utvärdering av den taktiska förvaltningen i relation till de interna mål som fonden har satt, så snart detta är möjligt. Fonden bör fortsätta att utveckla redovisningen av resultaten av den aktiva förvaltningen. : Den aktiva avkastningen 2015 för Sjunde AP-fondens aktiefond respektive räntefond var 56 respektive minus 1 baspunkt. var den aktiva avkastningen för aktiefonden och räntefonden 4 respektive minus 31 baspunkter . Skälen för regeringens bedömning: Sjunde AP-fondens produkter är till övervägande del passivt förvaltade, men en mindre del av kapitalet är Den aktiva avkastningen för AP7 Aktiefond var positiv 2015 och –2015 med 56 respektive 4 baspunkter efter kostnader, medan den aktiva avkastningen för AP7 Räntefond var negativ både 2015 och 2010‒2015 med 3 respektive 38 baspunkter. Inom ramen för den aktiva förvaltningen av AP7 Aktiefond har Sjunde AP-fonden mål för medelfristig förvaltning (taktisk allokering), absolutavkastande förvaltning (alfamandat) och onoterade tillgångar Med taktisk allokering avses avsteg från hävstångens normalnivå på tillåtet avvikelseintervall i normalfallet inom 38– 2015 tog dock styrelsen beslutet att minska hävstången till på grund av värderingen av börsen. taktiska allokeringen bidrog med till resultatet för 2015, och den årliga genomsnittsavkastningen för perioden 2012‒2015 var 103 miljoner. Den taktiska allokeringen har en femårig utvärderingshorisont med ett mål om i genomsnitt i För den absolutavkastande alfaförvaltningen är målet att ge en positivt bidrag om , och den genomsnittliga avkastningen för perioden till slutet av 2015 var 116 miljoner Sjunde AP-fonden har även mål för onoterade aktier att generera en avkastning som överstiger jämförelseindex (MSCI All Country Index) över rullande tioårsperioder, men de årliga 2015/16:130 resultaten för förvaltningen av onoterade aktier redovisas inte i Sjunde AP-fondens årsredovisning eller i rapport. Regeringen konstaterar att Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning 2015, jämfört med valda benchmark, var under de mål som styrelsen har satt för denna förvaltning även om bidraget till resultatet var positivt för både den taktiska allokeringen och alfaförvaltningen. Regeringens anser fortsatt att transparensen i fråga om nyttan av den aktiva förvaltningen bör öka särskilt när det gäller eventuella positiva effekter för övrig förvaltning. Dessutom ser regeringen gärna en tydligare redovisning av den aktiva förvaltningen och dess tre delar (taktisk allokering, absolutavkastande alfaförvaltning och förvaltning av onoterade aktier). 6 Utvärdering övriga förvaltningsfrågor 6.1Riskhantering, kontroll och regelefterlevnad Regeringens bedömning: fick i uppdrag att inom ramen för utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2015 utföra en fördjupad analys av AP-fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad (compliance). Enligt rapporten har AP-fonderna utvecklat arbetet inom detta område betydligt . Det är av stor vikt att AP-fonderna har en god riskhantering, kontroll och regelefterlevnad och att de fortsätter att utveckla detta. Det bidrar till ökad effektivitet i förvaltningen och jämförbarhet mellan AP-fonderna när det gäller extern rapportering. AP-fonderna bör ha en s.k. tredje försvarslinje i form av internrevision samt en renodlad riskfunktion som rapporterar direkt till verkställande direktör. : Regeringen gav i uppdrag att förutom den årliga utvärderingen av förvaltningen av buffertkapitalet utföra en fördjupad analys av AP-fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad (compliance). Syftet med fördjupningsarbetet är att beskriva hur AP-fonderna arbetar med dessa frågor och belysa viktiga likheter och skillnader mellan fonderna. Dessutom görs en jämförelse med ett antal andra institutionella investerare för att bedöma i vilken utsträckning AP-fonderna skiljer sig från dessa. Fördjupningen omfattar Första–Fjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden. Analysen fokuserar på fondernas arbete med riskhantering utifrån fem områden, riskstrategi, organisation och styrning, processer och systemstöd, kompetens- utveckling och samarbeten samt utveckling och prioriteringar framöver. för utvärdering av fondernas riskhantering Fondernas arbete med kontroll och regelefterlevnad analyseras utifrån fyra områden: översikt över styrande regelverk för AP-fonderna, AP- fondernas efterlevnad av regelverken, skillnader i regelverk jämfört med svenska privata institutionella investerare samt AP-fondernas frivilliga regelefterlevnad utöver de styrande regelverken. Figur 6.2 för utvärdering av kontroll av regelefterlevnad Analysen pekar på att samtliga AP-fonder har en hög ambitionsnivå kring arbetet med risk, kontroll och regelefterlevnad. har fonderna tagit viktiga steg för att etablera professionella risk- och compliancefunktioner. Sammantaget bedöms AP-fonderna ha kommit ungefär lika långt i arbetet. Nivån bedöms även vara i linje med andra ledande statliga pensionsfonder och privata institutionella investerare. I sitt arbete med riskhantering har AP-fonderna många likheter. består t.ex. i att fonderna identifierar samma typ av huvudsakliga risker. De finansiella riskerna hanteras och mäts på liknande sätt i linje med internationell standard i kapitalförvaltningsbranschen. likheter i organisation, eftersom samtliga fonder har separerat risk och compliance från förvaltningen för att skapa oberoende. har fokuserat på uppgradering av systemstöd för riskhantering till vad som anses vara branschstandard. systemkompetensen hos personalen har också höjts. genom olika samarbetsforum (exempelvis risk- och avkastningsanalys och juridik) samt har olika internationella utbyten (exempelvis vid deltagande i branschkonferenser). Det finns dock även skillnader i arbetet med riskhantering, t.ex. vad gäller hantering av operativa risker, organisation, styrning, processer samt rapportering till styrelse. på att utveckla sitt arbete med operativa risker och har inspirerats av föreskrifter om operativa risker. bredare i sin definition än finansiella risker och hanteras och mäts olika i AP-fonderna (jämför med finansiella risker som hanteras och mäts liknande i fonderna). Även bland privata institutionella investerare är det stor variation i definition och hantering av operativa risker. fonder identifierar operativa risker och har en årlig självutvärdering och rapportering av dessa inklusive rapportering av incidenter som klassas som operativa (exempelvis överträdelser av interna riskmandat eller av andra interna regelverk). Däremot skiljer sig fonderna avseende detaljrikedom i klassificeringen av operativa risker där Andra, Sjunde och delvis Tredje AP-fonden har en mer detaljerad riskklassifikation. Vidare skiljer sig metodiken för hur operativ risk i processer genomlyses där Första och Andra AP-fonderna har etablerat formaliserade organ för genomlysning av utvalda processer. fonden gör kontroller av utvalda processer över året baserat på en Andra AP-fonden har utvecklat sitt arbete med operativa risker , bl.a. med hjälp av externa konsulter. tydlig systematik för processrisker (som inkluderar kartläggning, prioritering, ansvar, genomlysning och rapportering) har också En annan skillnad är att fonderna har valt två olika organisations- modeller för riskfunktionen, även om båda modellerna är oberoende från Första och Tredje AP-fonderna har kombinerat riskfunktionen med administrationen, medan Andra, Fjärde och Sjunde AP-fonderna har en renodlad riskfunktion. riskchef rapporterar direkt till verkställande direktören (även om Första AP-fondens riskchef inte organisatoriskt befinner sig direkt under verkställande direktören så finns en direktrapportering i relevanta forum). Bland internationella statliga pensionsfonder finns det en stor bredd i val av organisationsmodell för riskfunktionen, men bästa praxis anses vara en renodlad riskfunktion. Vidare finns det skillnader i hur fondernas styrelser arbetar med risk. Andra AP-fonden har både ett risk- och ett revisionsutskott, Fjärde AP- fonden har ett riskutskott (men inget revisionsutskott) och Första, Tredje och Sjunde AP-fonderna har ett revisionsutskott som också behandlar De fonder som inte har ett separat riskutskott har diskuterat om det Skr. 2015/16:130 ska etableras, men gjort bedömningen att det inte är rätt för deras fonder i Ett skäl till detta är att samma personer i ett riskutskott sitter i nuvarande revisionsutskott. Ett annat skäl är begränsningar i fondernas möjlighet att ytterligare arvodera styrelsearbete i utskott. Sjunde AP- fonden har ett konjunkturråd bestående av personer ur styrelse och ledning, vilka fokuserar på riskbedömningen för hävstången. De flesta privata svenska institutionella investerare har ett revisionsutskott som även behandlar risk i likhet med Första, Tredje och Sjunde AP-fonderna. Alla fonder utom Andra AP-fonden följer principen om tre försvarslinjer, men har ännu inte upphandlat extern internrevision (beslut togs 2015). (Den första försvarslinjen är ledning och affärsverksamhet, den andra är de funktioner som arbetar specifikt med att övervaka risktagande inom affärsverksamheten och den tredje utgörs främst av internrevisionsfunktionen.) Styrelsen i Andra AP- fonden har diskuterat frågan om tre försvarslinjer i styrelsen, men inte funnit något behov för att aktivera tredje linjen . Andra, Tredje och Sjunde AP-fonderna har formaliserade organ för dialog om risk i ledningen, som kallas riskhanteringskommitté eller dylikt, där fonderna samlar alla riskfrågor med relevanta personer ur ledningen. Första och Fjärde AP-fonderna beaktar samma riskfrågor, men lyfter dem i olika organ beroende på art. AP-fondernas riskrapportering till styrelse visar också på viss variation i innehåll och framställning, exempelvis huruvida materialet täcker samtliga risktyper och tydligheten i sammanfattningen. Figur 6.3 Organisationsmodeller och resurser per fond AP-fondernas arbete med kontroll och regelefterlevnad präglas av de regelverk som styr fonderna. AP-fonderna regleras främst av lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). regleras också av den lagen men även av vissa bestämmelser i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. Lagen om allmänna pensionsfonder 2015/16:130 (AP-fonder) lämnar stor självständighet och tolkningsutrymme (exempelvis har Första‒Fjärde AP-fonderna ingen tillsynsmyndighet och fondernas risktolerans styrs av att ”den totala risknivån i fondernas placering ska vara låg”) och därför är en utvärdering av regelefterlevnad svår att genomföra och baseras på fondernas egna rapporterade incidenter. Lagen innehåller ett antal regler, t.ex. placeringsreglerna, som är enklare att kontrollera om de följs. Figur 6.4 Styrelsens involvering i risk, kontroll och regelefterlevnad AP-fonderna påverkas också som aktörer på de finansiella marknaderna av trender i kapitalförvaltningsbranschen – bl.a. ökat fokus på Det syns genom att compliance har fått ett ökat fokus även hos AP-fonderna, vilket bl.a. resulterat i tydligare rollbeskrivningar, myndighetsreglering gäller också för AP-fonderna, främst vad gäller det Vidare måste samtliga fonder följa delar av nationella och internationella finansmarknadsregler för handel på I en jämförelse mellan AP-fondernas regelverk och regelverk för privata institutionella investerare är det viktigt att beakta att olika professionella investerare lyder under olika regelverk beroende på verksamhetens art. Första‒Fjärde AP-fondernas regelverk har en lägre grad av detaljering jämfört med privata institutionella investerare. lägre graden av detaljering kan motiveras av tre viktiga skillnader; AP- fonderna förvaltar inte enskilda privatpersoners kapital, är myndigheter och är inte kritiska för stabiliteten i det finansiella systemet. skiljer sig både inom kontroll, rapportering och uppföljning (privata aktörer måste t.ex. redovisa och rapportera enligt föreskrifter FFFS 2013:9 och är under tillsyn) samt inom placeringsregler (exempelvis privata aktörer ska ha ”lämplig fördelning av placeringar” med hänsyn till vald riskprofil). fondens regelverk är mer detaljerat då fonden styrs av lagen om Skr. 2015/16:130 värdepappersfonder i vissa delar, exempelvis placeringsregler samt Detta är naturligt med tanke på att Sjunde AP- fonden förvaltar privatpersoners enskilda kapital och agerar mer likt andra privata institutionella investerare. Figur 6.5 Huvudsakliga styrande regelverk för AP-fonderna Som aktör på de finansiella marknaderna påverkas AP-fonderna av nuvarande och kommande regelverk även om regelverken inte alltid är direkt tillämpliga. Ledning och styrelse i samtliga AP-fonder är angelägna om att hålla sig uppdaterade och agera likt privata aktörer på de finansiella marknaderna. Sjunde AP-fonden har fattat ett styrelsebeslut om att följa lagen om värdepappersfonder fullt ut för relevanta delar utöver lagstadgade delar, exempelvis intern organisation. Samtliga fonder har inspirerats av icke styrande regelverk, exempelvis för att utforma risk- och compliancefunktioner och interna regelverk över anställdas affärer eller policy för gåvor, representation och andra förmåner. Fonderna har ett visst samarbete kring regelverksutveckling. konstaterar att AP-fonderna befinner sig på en utvecklingsresa och att de har etablerat professionella risk- AP-fonderna bör fortsätta ha en ambitiös ansats för vidare utveckling, med inspiration från andra ledande Baserat på resultatet från den fördjupade analysen så har tagit fram ett antal rekommendationer för fortsatt utveckling av fondernas riskhantering och regelefterlevnad. Fortsätta utveckla systematiken i arbetet med operativa risker. AP-fonderna har utvecklat sin hantering av operativa risker, men kan t.ex. utveckla mer detaljerade riskidentifikationer och tydliggöra rapportering per risktyp (som t.ex. Sjunde AP-fondens riskklassificering) 2015/16:130 samt genomföra genomlysning av nyckelprocesser (som t.ex. Andra AP- fondens processöversyn ) baserat på en process- kartläggning. Över tid se över möjligheter att ytterligare förstärka styrning och organisation. Detta kan ske i linje med utvecklingen bland andra ledande institutionella investerare, som hänsyn tas till AP- fondernas förutsättningar i termer av exempelvis storlek och förvaltningsmodeller. Nedan finns tre exempel på möjliga åtgärder som många ledande aktörer och vissa av AP-fonderna redan har implementerat fullt ut eller delvis: Att göra risk till en renodlad funktion med direktrapportering till verkställande direktören. Denna variant av organisation ger högt oberoende för riskfunktionen och möjligheter till djup kompetens- utveckling. Att etablera ett dedikerat riskforum i verksamheten, en ”riskhanteringskommitté” eller dylikt där Riskchef, , verkställande direktör och Compliance Office löpande diskuterar samtliga riskfrågor. Det kan underlätta och stärka styrning och rapportering av riskhanteringen. Att etablera ett riskutskott i styrelsen. Om/när förutsättningar råder kan fonderna överväga att bilda ett separat riskutskott för att öka fokus på riskfrågor i styrelsen (som hela styrelsen fortsätter att ha högt fokus på risk). Fortsätta utveckla riskfunktionens roll som viktig diskussions- partner till förvaltningen genom att säkerställa investeringskompetens för att skapa transparens och djup i riskbedömningen (exempelvis för alternativa investeringar) och involvering vid investeringsbeslut (exempelvis beredning i riskkommitté). 4.Fortsätta utveckla rapportering till ledning och styrelse inom risk och compliance för att så tydligt som möjligt ge en bild över status, prioriteringar och rekommenderade åtgärder. Vidare bör ambitionen vara att daglig rapportering automatiseras i större utsträckning, vilket kan frigöra mer tid till analys och insikt. 5.Fortsätta att aktivt utvärdera samt selektivt och pragmatiskt följa regelverk för privata institutionella investerare. Detta bör ske i relevanta delar sett till AP-fondernas förutsättningar så som uppdrag och storlek. Här måste dock fundamentala skillnader beaktas såsom att AP- fonderna inte förvaltar privatpersoners enskilda kapital, att de är myndigheter och att de inte är kritiska för det finansiella systemets stabilitet. Se över möjligheterna att öka samarbetet mellan AP-fonderna kring risk och kontroll. Det kan ske exempelvis kring inköp och hantering av riskhanteringssystem, gemensam utveckling av förhåll- ningssätt till regelverk för privata aktörer samt ”bästa praxis” för hanteringen operativa risker (exempelvis definition, metodik för mätning och uppföljning). Ökat samarbete inom valda områden bedöms kunna utveckling av arbetet med riskhantering, kontroll och Skälen för regeringens bedömning: Riskhantering, kontroll och regelefterlevnad är viktigt att hantera på ett korrekt sätt inom kapitalförvaltningsverksamheter. Liksom anser regeringen att förutom att följa lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) är det viktigt att AP-fonderna kontinuerligt utvecklar de ovan nämnda områdena och söker ledning i lagstiftning för andra finansiella aktörer i och i hur svenska såväl som internationella aktörer arbetar med dessa frågor. Eftersom lagen om allmänna pensionsfonder inte är särskilt detaljerad i de aktuella avseendena ökar behovet av att AP-fonderna kontinuerligt arbetar med att utveckla riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. När det gäller mer specifika rekommendationer från , anser regeringen att det är speciellt viktigt med internrevision och att AP- fonderna därmed organiseras utifrån de s.k. tre försvarslinjerna. Sedan lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) infördes har kraven på intern styrning och kontroll skärpts för övriga myndigheter under regeringen bl.a. genom internrevisionsförordningen (2006:1228) som infördes , där det ställs krav på internrevision hos myndigheter. Regeringen anser att det finns goda skäl att även AP-fonderna inför internrevision. Regeringen anser dessutom att det är viktigt att AP-fonderna har en renodlad riskfunktion som rapporterar direkt till verkställande direktören, för att säkerställa självständigheten i denna funktion. Dessutom anser regeringen att det finns god anledning att respektive AP-fond utvärderar initiativ av de övriga AP-fonderna för att etablera best-practise. Regeringen anser att AP-fonderna, i enlighet den rekommendation som ger ovan, bör öka samarbetet när det gäller risk och kontroll.