prop · H303102 · 2016-06-22 00:00:00 — Som villkor för att beviljas statsbidrag skulle landstingen uppfylla ett antal grundläggande krav, bl.a. besluta om att införa systemet med standardiserade vårdförlopp och lämna in en handlingsplan för hur de skulle införa detta system. Landstingen skulle därefter bl.a. lämna in en redovisning för hur de hade infört fem standardiserade vårdförlopp. Överenskommelsen mellan regeringen och SKL omfattade ca , varav avsåg statsbidrag till landstingen. Inom överenskommelsen avsattes även till de regionala cancercentrumen (RCC) för regionalt stöd samt till SKL för nationellt och regionalt stöd. RCC är landstingens kunskapsorganisation inom cancerområdet. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen. –2015 fanns ett särskilt statsbidrag som uppgick till , vars syfte var att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården, den s.k. kömiljarden (dnr S2013/08788/FS). Kömiljarden var en prestationsbaserad satsning för att landstingen skulle korta väntetiderna i vården. Satsningen reglerades i årliga överenskommelser mellan regeringen och SKL. För att få ta del av medlen inom ramen för överenskommelsen skulle landstingen uppfylla ett antal grundläggande krav, bl.a. rapportera väntetider och ledtider till den nationella väntetidsdatabasen. Landstingen skulle därutöver erbjuda patienter ett besök eller en behandling i den specialiserade vården från det att beslut om remiss till första besök fattats, alternativt från det att beslut om operation eller behandling fattats. Kraven var högre än de krav som ställs enligt den lagreglerade nationella vårdgarantin. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick av patienterna vård inom den nationella vårdgarantins gränser 2014, men det fanns betydande skillnader mellan och inom landsting. Några generella skillnader i väntetid mellan män och kvinnor har dock inte konstaterats (Varierande väntan på vård, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 2015:5). Samtliga landsting fick ta del av statsbidraget som fastställdes i relation till respektive landstings andel av rikets befolkning och utifrån uppnådda resultat. Endast ett landsting klarade samtliga krav och erhöll därmed fullt bidrag. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen. Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Ett särskilt statsbidrag utgår för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar i syfte att förstärka och komplettera de insatser som landstingen och vissa kommuner vidtar mot dessa sjukdomar. Statsbidraget utbetalas i enlighet med förordningen (2013:666) om statsbidrag till landsting och vissa kommuner för insatser mot hivinfektioner. In- satserna syftar till att begränsa spridningen av hivinfektion samt att förstärka och komplettera insatser mot andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Vidare ska insatserna begränsa konsekvenserna av hivinfektionen för samhället och enskilda samt skapa öppenhet om infektionen och aids för att undvika att personer som lever med en sådan infektion eller deras anhöriga stigmatiseras och diskrimineras. Insatserna ska även förstärka samverkan mellan landsting och kommuner för kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling. Statsbidrag får enligt den ovan nämnda förordningen lämnas till , läns landsting eller Västra eller till kommuner som ingår i dessa landsting. Statsbidrag får endast lämnas för insatser som grundar sig på vetenskap och beprövad erfarenhet, eller vars resultat kan följas upp och utvärderas genom vetenskapliga metoder, och som vidtas för att uppnå de mål som anges ovan. fördelar statsbidraget utifrån inkomna ansökningar. Med utgångspunkt i den rådande epidemiologiska situationen i landet ska sådana ansökningar prioriteras som bedöms ha betydelse för smittskyddet i hela landet. Ansökningar som bedöms stödja det smittskyddsarbete som ett landsting är skyldigt att bedriva enligt smittskyddslagen (2004:168) ska också proriteras. Även ansökningar som avser insatser som ska genomföras i samverkan mellan landsting, mellan kommuner eller mellan landsting och kommuner, eller avser insatser som ska genomföras i samverkan med ideella organisationer som företräder olika preventionsgrupper, ska prioriteras. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till kommunerna och till landstingen. Kvinnors hälsa och förlossningsvård 2014/15:99, 2014/15:FiU21, rskr 2014/15:255) statsbidrag för att förbättra förlossningsvården och att stärka insatserna för kvinnors hälsa. Mot denna bakgrund ingick staten och SKL en överenskommelse om satsningar i förlossningsvården och om vård som stärker kvinnors hälsa (dnr S2015/07777/FS). För att få ta del av statsbidraget skulle landstingen åta sig att i efterhand redovisa vilka insatser detta använts till, samt motivera valet av insatsen och ange vilken nytta insatsen hade medfört och/eller kommer att medföra inom förlossningsvården samt övrig hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa. Vidare skulle landstingen redogöra för sin bedömning av behovet av kompetens på 1–inom förlossningsvården och övrig hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa. Statsbidraget fördelades i relation till landstingens andel av rikets befolkning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till landstingen. Rett Center i är ett nationellt center för Rett syndrom, som är en sällsynt, men svår neurologisk störning. Syndromet drabbar företrädesvis flickor i spädbarnsåldern, men förekommer även bland pojkar. Centret samlar en tvärprofessionell kompetens för att möta komplexa funktionshinder hos personer med Rett syndrom samt för att stödja anhöriga. Centret fungerar som specialistklinik för högspeciali- 2015/16:102 serad vård, som klinisk forskningsenhet och som kompetenscenter. Rett Center har beviljats statsbidrag om 2003. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till . Sjukvård i internationella förhållanden Som en följd av det svenska EU-medlemskapet och de sjukvårdsavtal som har tecknat med andra EU-länder har kostnader för gränsöverskridande vård. Anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bekostar konventionsvård, turistvård, pensionärsvård och sjuk- och tandvårdstjänster för vilka staten har ett kostnadsansvar. Staten lämnar bidrag till landstingen för deras kostnader i enlighet med förordningen (2013:711) om ersättningar för vissa kostnader för gränsöverskridande vård. Utbetalningarna påverkas av personers mönster för boende, studier, arbete och resande. Det finns också administrativa faktorer, t.ex. eftersläpning i debiteringen från andra länder för turist- och pensionärsvård, som påverkar utgifterna. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts för stödet på anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen. Efter förslag i budgetpropositionen påbörjades en fyraårig satsning på att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9, bet. 2013/14:SoU1, rskr. 2013/2014:125). Satsningen pågår fram . Inom ramen för satsningen har en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar beslutats av regeringen (dnr S2014/00395/FS). Därutöver fördelar regeringen statsbidrag till olika insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. fördelades totalt till insatser av detta slag. Bland annat ingick regeringen en överenskommelse med SKL om kunskapsstöd och uppföljning inom hälso- och sjukvården (dnr S2014/06936/FS). I överenskommelsen ingick att främja spridning och tillämpning av nationella kunskapsstöd och gemensamma behandlingsrekommendationer för landstingen. Vidare ingick att främja ett patientcentrerat arbetssätt och metoder samt att följa upp verksamheterna inom primärvården. För dessa insatser avsattes totalt , varav fördelades direkt till landstingen utifrån lokala behov och förslag på utvecklingsprojekt med särskild koppling till uppföljning och patientcentrerad vård i primärvården. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades som planerats till landstingen. Inom ramen för satsningen på kroniska sjukdomar (se ovan) beslutade regeringen även om statsbidrag till Nätverket hälsofrämjande hälso- och sjukvård, som är huvudman för (dnr S2015/02266/FS). Beslutet fattades efter att nätverket ansökt om att få genomföra insatser som bidrar till arbetet med den nationella strategin för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Det övergripande syftet med insatserna var att stärka hälsofrämjande arbete och patientcentrerade förhållningssätt i hälso- och sjukvården. Nätverket hälsofrämjande hälso- och sjukvård är en del av det internationella and , som initierades av 1993. Nätverket arbetar med utvecklingen av en hälsofrämjande hälso- och sjukvård med fokus på god vård och jämlik hälsa för patienter, medarbetare och befolkning. De flesta landsting ingår i nätverket. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela detta belopp utbetalades till . Av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2008:17) om läkares specialiseringstjänstgöring framgår att det för varje specialitet finns ett antal delmål som ska vara uppfyllda för att den enskilda läkaren ska uppnå kraven för att få bevis om specialistkompetens. Varje delmål ska uppfyllas genom en fastställd metod för lärande, t.ex. klinisk tjänstgöring, teoretiska studier och kurser. Varje sjukvårdshuvudman ska planera för vidareutbildning av de läkare som är anställda hos huvudmannen. Statens ansvar är att sätta tydliga mål för kompetenskraven. Dessutom stödjer staten landstingen genom att ta ett särskilt, i huvudsak finansiellt, ansvar för vissa kurser, s.k. specialistkompetenskurser inom ramen för specialistutbildningen. I enlighet med förordningen (2015:284) med instruktion för beslutade myndigheten om tillhandahållande och fördelning av platser till de specialistkompetenskurser som anordnas med statliga medel. fördelade statsbidrag till landstingen för anordnandet av dessa kurser 2015. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen. Rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS Insatsen rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder (råd och stöd) är en av de nio insatser som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Till skillnad från övriga insatser enligt LSS, som kommunerna ansvarar för, är det landstingen som ansvarar för insatsen råd och stöd. Insatsens syfte är att tillförsäkra enskilda rätten till expertstöd som ett komplement till andra insatser, t.ex. habilitering, rehabilitering och socialtjänst. LSS ska säkerställa enskilda som omfattas av lagen, och deras anhöriga, insatser av rådgivande och allmänt stödjande karaktär på medicinska, psykologiska, sociala och pedagogiska områden. I samband med att LSS trädde i kraft infördes ett statsbidrag till landstingen med syftet att kompensera dessa för den kostnadsökning som införandet av lagen medförde. fördelar medlen efter en fördelningsmodell baserad på respektive landstings andel av befolkningen i riket. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till landstingen. Enligt HSL ska landstingen erbjuda tolktjänst för vardagstolkning för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet. erhåller landstingen statsbidrag för att kompensera dessa för de ökade kostnader som följde av att begreppet vardagstolkning utvidgades (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). Antalet registrerade tolkanvändare uppgick till ca 7 400 personer och utfördes ca . fördelar statsbidraget till landstingen enligt en fördelningsmodell, med utgångspunkten att statsbidraget i genomsnitt ska täcka av landstingens kostnader för tolktjänsten. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet från anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades till landstingen. Utrustning för elektronisk kommunikation Statsbidraget till utrustning för elektronisk kommunikation syftar enligt förordningen (2014:298) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation till att stimulera landstingen att tillhandahålla sådan utrustning till döva eller gravt hörselskadade personer och personer med dövblindhet, talskada eller språkstörning. Målgruppen omfattar ca 1 000 personer och ca 250 närstående till dessa. Statsbidraget syftar vidare till att utveckla kompetensen hos den berörda personalen. Statsbidraget har betalats ut i olika former . betalar ut statsbidraget till landstingen utan föregående rekvisition. Medlen fördelas enligt en modell som utgår från landstingens genomsnittliga kostnader för utrustning till elektronisk kommunikation de tre föregående åren och respektive landstings andel av befolkningen i riket. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av detta belopp utbetalades till landstingen. En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess har regeringen och SKL ingått överenskommelser för att stimulera landstingen till att ge frågor om sjukskrivning högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen, den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Genom överenskommelserna har landstingen getts ekonomiska drivkrafter att prioritera frågor om sjukskriving för att därmed åstadkomma en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivningsprocess och bidra till en stabil sjukfrånvaro. Överenskommelserna har omfattat . De åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att stärka vårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Ledningsnivåerna inom hälso- och sjukvården bedöms nu i större utsträckning än tidigare se sjukskrivning som en del av vård och behandling och följer även upp arbetet (Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning, , 2013). Utbetalningsmodellen var tvådelad och bestod dels av en villkorad del, kopplad till konkreta åtgärder som hälso- och sjukvården skulle genomföra, dels en rörlig del kopplad till förändringar i sjukfrånvaron i respektive landstingsområde (dnr S2013/08823/SF). Av den villkorade delen, som uppgick till , utbetalades till landstingen 2015. På grund av att några landsting inte uppfyllt alla villkor betalades av statsbidraget inte ut. Av den rörliga delen, som uppgick till , utbetalades till landstingen. På grund av att alla landsting inte uppfyllt villkoren för den rörliga delen betalades av de avsatta medlen inte ut. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Av detta belopp utbetalades till landstingen. –2015 ingick staten överenskommelser med SKL om en rehabiliteringsgaranti. Huvudsyftet med rehabiliteringsgarantin var att de diagnosgrupper som stod för merparten av både de korta och de långa sjukskrivningarna skulle erbjudas utökad möjlighet till medicinsk rehabilitering för att förebygga sjukfrånvaro eller underlätta återgång i arbete. Inom rehabiliteringsgarantin fördelades statsbidrag till landstingen för vissa behandlings- och rehabiliteringsinsatser riktade mot en avgränsad krets av personer. Ett krav för att en specifik behandlingsmetod skulle omfattas av garantin var att det skulle finnas vetenskapligt stöd för att metoden ledde till bättre hälsa och förbättrad arbetsförmåga Av detta belopp avsattes för landstingens behandlingar och för forskning, implementering, utvärdering och utveckling (dnr S2014/08820/SF). Statsbidraget till landstingen baserades på en ersättning per patient som avslutat behandlings- eller re- 2015/16:102 habiliteringsinsatser inom ramen för vissa angivna utgångspunkter i överenskommelsen. genomförde regeringen en översyn av rehabiliteringsgarantin. I översynen beaktades de utvärderingar av garantin som gjorts av bl.a. och (se t.ex. Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning [, 2013], Rehabiliteringsgarantins effekter på hälsa och sjukfrånvaro [ISF 2014:12], Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej [RIR 2014:20] och Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner [RIR 2015:19]). I sina granskningar hade bl.a. kritiserat den höga detaljeringsgraden i överenskommelsen. En slutsats som drogs med anledning av översynen var att rehabiliteringsgarantin påverkade vårdens förutsättningar på ett sätt som inte var önskvärt och att den förväntade effekten på sjukfrånvaron hade uteblivit. Mot denna bakgrund avvecklades rehabiliteringsgarantin . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet med sjukdom och funktionsnedsättning. Av detta belopp utbetalades till landstingen. har staten och SKL ingått överenskommelser om ersättning till landsting som inom föreskriven tid, på beställning genomför och levererar fördjupade medicinska utredningar åt . Enligt överenskommelserna kan beställa utredningar som ska baseras på enbart en läkares utredning, s.k. särskilt läkarutlåtande, och utredningar som, förutom undersökning av läkare, innehåller inslag av flera kompetenser inom hälso- och sjukvården, s.k. teambaserad medicinsk utredning. Överenskommelsen mellan regeringen och SKL 2013 omfattade dels statsbidrag om för fördjupade medicinska utredningar, dels statsbidrag om för genomförande av en pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar (dnr S2013/08822/SF). Statsbidragets storlek baserades på en ersättning om högst per levererad teambaserad medicinsk utredning och med högst per levererat särskilt läkarutlåtande. I enlighet med överenskommelsen om pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar utbetalades statsbidrag till de sex landsting som 2015 deltog i pilotverksamheten. Statsbidraget bestod i denna del av dels ett fast belopp som motsvarade av den prognostiserade volymen utredningar, dels en styckersättning på högst per utredning som översteg denna nivå. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Av detta belopp utbetalades till landstingen. Verksamheterna inom består av omsorg om äldre personer, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt individ- och familjeomsorg. Individ- och familjeomsorg är i sin tur uppdelad i den sociala barn- och ungdomsvården, vård av vuxna personer med missbruks- och beroendeproblem, stöd till brottsoffer samt ekonomiskt bistånd. Antalet anställda i verksamheterna som inom område bedrevs i regi uppgick till 218 500 personer. Av de anställda var kvinnor (Personalstatistik, SKL). Kostnaderna för verksamheterna inom uppgick till totalt 2014. Fördelningen av dessa kostnader framgår av diagram 6.1. Diagram 6.1 Kostnader per verksamhet för socialtjänst 2014 Individ- och familjeomsorg 40 Vård och omsorg om äldre Insatser till personer med funktionsnedsättning Källa: Räkenskapssammandraget för kommuner, . 6.1.1Omsorg om äldre personer Kommunernas äldreomsorg ska enligt socialtjänstlagen (2001:453) inriktas på att äldre ska få leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Kommunerna ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden samt ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Kommunerna ska även verka för att äldre får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet samt annan lättåtkomlig service. Kommunerna ska vidare inrätta särskilda boendeformer för dem som behöver särskilt stöd. 2015/16:102 Kommunerna ska också göra sig väl förtrogna med levnadsförhållandena för äldre och planera sina insatser för dessa. Vid planeringen ska kommunerna samverka med landstingen samt andra samhällsorgan och organisationer. Kommunerna ska vidare verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i tre av de nationella minoritetsspråken – finska, meänkieli och samiska – när detta behövs i omvårdnaden om äldre. Därutöver har beslutat om nationella mål för äldrepolitiken (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Enligt dessa mål ska äldre kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, samt kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. De ska bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. 6.1.2Insatser för personer med funktionsnedsättning Kommunerna ska enligt socialtjänstlagen verka för att personer som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. Kommunerna ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd samt inrätta bostäder med särskild service. Kommunerna ska vidare göra sig väl förtrogna med levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättningar och planera sina insatser för dessa. Vid planeringen ska kommunerna samverka med landstingen samt andra samhällsorgan och organisationer. I samband med åtgärder som rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Målsättningen med verksamhet som bedrivs enligt LSS är att personer med omfattande funktionsnedsättning ska få möjlighet att leva som andra. Verksamheterna ska enligt lagen främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Verksamheterna ska grundas på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet, och de berörda personerna ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatserna. Därutöver har beslutat om nationella mål för funktionshinderspolitiken (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 avsnitt 1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). Målen är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning.