prop · H4031 · 2016-09-20 00:00:00 — Den ändring som föreslås i avsnitt 6.13.11 Följdändring i skatteförfarandelagen är en följd av förslagen i tidigare avsnitt och bör därför träda i kraft med de ovannämnda förslagen, dvs. Vad gäller förslagen i avsnitt 6.13.12 Skattskyldighet för nätinnehavare m.m. anser regeringen, såsom även utvecklas i avsnitt 6.13.12.1, att nätinnehavarna bör ges före ikraftträdandet för förberedelsearbete och anser därför att ändringarna bör träda i kraft . Förslagets ikraftträdande skjuts således, i likhet med vad och E.ON efterfrågar, upp jämfört med utredningens ursprungliga förslag till ikraft- trädande. Äldre bestämmelser föreslås fortsätta att gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandedatumet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga avseende elektrisk kraft där skattskyldigheten inträtt före ikraftträdandet. En följd blir även att registrering och deklarationsskyldighet m.m. ska följa äldre bestämmelser för dessa situationer. Förslagen om förändringar av energiskatten på elektrisk kraft i denna proposition berör bl.a. anpassningar av regelverket till för statligt stöd. Utgångspunkter för dessa förslag är de förslag som lämnades i betänkandet Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el, samt i promemoria Den särskilda norrlandsskattenivån och vissa statsstödskrav på elskatteområdet (dnr Fi2015/04727/S2). Därutöver behandlas även förslaget om en överflytt av skattskyldigheten för energiskatt på elektrisk kraft till elnätsföretagen. Utgångspunkten för det förslaget är det förslag som Utredningen om nettodebitering av el lämnade i betänkandet Beskattning av mikroproducerad el m.m. (SOU 2013:46). De föreslagna regeländringarna leder till effekter för såväl slutanvändarna av elektricitet som för elhandlare, elnätsföretag och myndigheter. Inledningsvis bör noteras att förslagen genomförs för att kunna säkerställa att om statligt stöd är uppfyllda och att stöd som kan vara att anse som olagliga statsstöd inte betalas ut. I förlängningen bedöms det vara en förutsättning att kan garantera att statsstödsreglerna följs för att få stöd godkända av . Det vill säga, att , i linje med de skattepolitiska riktlinjerna, ska ha hållbara regler i förhållande till (jämför prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, s. 104– 105). Ett alternativt jämförelsescenario kan därför t.ex. vara att den lägre energiskattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet i stället slopades. I fråga om den lägre energiskatten för hushåll och tjänsteföretag i vissa delar av norra behandlas även alternativa lösningar i avsnitt 6.13.10. Syftena med de föreslagna regeländringarna behandlas även mer utförligt i avsnitten 6.13.3–6.13.10. I detta avsnitt redogörs för förslagens effekter för företag i den omfattning som är nödvändig i det aktuella lagstiftningsärendet och avseende de aspekter som ska belysas enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. Det sker mot bakgrund av tillgängliga uppgifter och i den omfattning som är möjlig. Beskrivningar av förslaget och dess konsekvenser i andra avseenden finns även i andra delar av denna proposition. Härigenom anser regeringen, trots vad som framförs av , och av andra remissinstanser, att gällande krav på konsekvensanalyser har tillgodosetts. Förslagen om offentliggörande och information samt uttrycklig begränsning av stödgivningen till andra än företag utan rätt till statligt stöd avseende elskattestöd berör de företag som i egenskap av stödmottagare anses få del av skattelättnader som utgör statligt stöd. Det är företag verksamma inom industri- och tjänstesektorn som främst berörs av förslagen. Nedsatt energiskatt på el genom avdrag eller återbetalning De företag som har rätt till en lägre skatt än normalnivån, eller som inte omfattas av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 rätten till den nedsättning som gäller för vissa kommuner i norra , kommer med förslagen till anpassning till att få ökade administrativa kostnader. De kommer antingen själva att behöva göra avdrag för energiskatten på elektrisk kraft, som frivilligt skattskyldiga, eller söka återbetalning av skatten. För möjligheten att bli frivilligt skattskyldig vid hög elanvändning, och därigenom få ta del av skattenedsättningen genom löpande avdrag, föreslås ett krav om en minsta elanvändning på . Gränsen motiveras framför allt av de potentiella likviditetseffekter som i annat fall kan uppstå för dessa företag. Möjligheten till frivillig skattskyldighet föreslås bara gälla för de företag som beskattas med . Därför föreslås det även vara ett krav att en övervägande andel av elanvändningen ska ske i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i en datorhall (se avsnitt 6.13.9). , som inte har varit frivilligt skattskyldiga, kan därför utnyttja möjligheten till att bli frivilligt skattskyldiga, för att få skattenedsättning genom löpande avdrag. För dessa företag ökar de administrativa kostnaderna. Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) förväntas totalt 200–300 företag välja att bli frivilligt skattskyldiga och i genomsnitt lägga ca 40–och organisationsnummer på uppgiften. Regeringens bedömning är att denna tidsåtgång är rimlig även för de tillkommande företag som väljer att bli frivilligt skattskyldiga. Regeringens bedömning är att de administrativa kostnaderna för de frivilligt skattskyldiga företagen sammantaget kan förväntas öka med i storleksordningen 2– . I förslaget till anpassning till ingår att en gräns på införs för när återbetalning ska utgå. Utredningens om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el bedömning var att det finns upp till 70 000 företag som bedriver industriell verk- samhet och som kan komma i fråga för åter- betalning, samt att, med utredningens förslag på 56 000 företag kan ansöka om återbetalning. Med en lägre gräns om kan antalet företag som respektive år behöver ansöka om återbetalning förväntas vara högre. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 kommer 44 000– För de företag som berörs av återbetalnings- gränsen innefattar regeländringen att räkna ihop den elanvändning som är berättigad till skatte- nedsättning och fylla i den blankett som krävs för återbetalning. Beroende på företagets elanvändning görs detta en gång eller en gång per kvartal. Utredningen bedömde att tidsåtgången för företagen för att administrera dylika ansökningar uppgick per ansökningstillfälle. Företagen bör redan i utgångsläget ha god kännedom om hur stor andel av elanvändningen som används på ett sätt som ger rätt till en lägre skattesats. Regeringens bedömning är att den administrativa kostnaden för att ansöka om återbetalning sammantaget kan förväntas uppgå till 69–. Att förslagen till anpassning till innehåller en gräns för när återbetalning kan ske medför att företag med industriell verksamhet och som, inom ramen för nuvarande system, har rätt till en skattesats på för den elektriska kraft som används i tillverk- ningsprocessen, utöver ökade administrativa kostnader, även kan få högre skattekostnader. Gränsen innebär att samtliga företag som bedriver industriell verksamhet och som inte är skattskyldiga för energiskatten på elektrisk kraft, elektricitet i tillverkningsprocessen. Även företag med datacenterverksamhet och som föreslås få lägre energiskatt på elektrisk kraft berörs av den föreslagna återbetalnings- gränsen. För datacenter föreslås dock även en gräns för minsta installerad eleffekt, vilken innebär att samtliga datacenterföretag som omfattas av den lägre skattenivån bedöms ansöka om återbetalning för mer än (jämför avsnitt 6.13.9). De industriföretag som har en elanvändning som är för låg för att nå över gränsen för när återbetalning medges föreslås inte få del av skattenedsättningen. Dessa företag har i nuvarande system en nedsättning av skattesatsen till . Med en gräns på för att kunna söka om åter- ett punktestimat att ca kommer att ansöka om Det innebär att elanvändningen för ca 17 000 företag inom tillverkningsindustrin inte förväntas vara tillräckligt hög för att komma över gränsen för rätt till återbetalning. Dessa företags elanvändning kommer därför enligt förslaget att beskattas enligt normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft i stället för med . Med antagande om att dessa företag i genomsnitt förbrukar 20 000 kilo- wattimmar och med utgångspunkt i skattesatserna kan dessa företags bruttoelkostnader förväntas i genomsnitt öka med . Den genomsnittliga nettokostnaden bedöms öka med ca . De företag inom tillverkningsindustrin, som har en elanvändning som innebär att de kommer över gränsen, föreslås få rätt till återbetalning för den överskjutande delen av elanvändningen. Elanvändningen upp t.o.m. gränsen kommer att beskattas enligt normalnivån. Det innebär t.ex. att ett företag vars elförbrukning resulterar i en årlig kostnad för energiskatt på elektrisk kraft, enligt normalnivån, om kommer att ha rätt till återbetalning ned till för av den energiskatt på elektrisk kraft som de har betalt in , dvs. företaget kommer att få en återbetalning som, med utgångspunkt i förväntade skatte- satser, uppgår till för . Återbetalningens storlek kan för detta exempel beräknas som följer: = (8 500 − ) × ((29,5 − )⁄29,) Regeringen bedömer att tillverkningsindustri- företagens bruttoskattekostnader till följd av återbetalningsgränsen sammantaget kommer att öka med ca . Nettoeffekten beräknas uppgå till ca . Därutöver uppstår även en ränteeffekt för de företag med industriell verksamhet som föreslås få vänta på återbetalningen. Det föreslagna återbetalningsförfarandet innebär att företagen får betala in energiskatt på elektrisk kraft enligt normalnivån och får återbetalning av skillnaden ned till den lägre skattenivån i samband med återbetalningsförfarandet. erhåller företagen i normalfallet den lägre skattesatsen redan på fakturan. Därmed uppstår en upp- bördsförskjutning för de energiskattebetalningar som omfattas av återbetalningsförfarandet. Uppbördsförändringarna innebär att företagens upplåningsbehov kan förväntas öka, vilket leder till att räntekostnader uppstår för de företag som påverkas av förslaget. Sammantaget bedöms ränteeffekten motsvara en bruttokostnad för företagen som uppgår till ca . Nettoeffekten beräknas till ca . Även skattenedsättningen för den s.k. land- strömmen föreslås hanteras genom återbetal- ning. Det gäller också den el som används i yrkesmässig växthusodling. Företag med yrkesmässig växthusodling föreslås omfattas av samma regler som övrig jordbruksverksamhet, dvs. gränsen för återbetalning går vid . Antalet företag i branschen uppgick enligt till knappt 1 000. Tidsåtgången för att administrera ansökningar bedöms uppgå per ansöknings- tillfälle. Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el förväntas av uttagspunkterna ha tillräckligt hög elförbrukning för att få ansöka om kvartalsvis återbetalning. Dessa företag kommer att ansöka om återbetalning kvartalsvis, dvs. Regeringens bedömning är att den administrativa kostnaden för ansökan om återbetalning uppgår till ca för den elektriska kraft som används i yrkesmässig växthusodling. Övergången till ett återbetalningsförfarande kan även leda till likviditetseffekter för de yrkesmässiga växthusodlarna. Enligt Utred- ningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el använder dock de flesta växthusen relativt lite elektricitet. Återbetal- ningen för medianväxthuset uppgår t.ex. till . Utredningens bedömning var att det inte medför några betydande likviditetsproblem. Även om medelväxthuset använder mer elektricitet torde likviditetseffekterna likväl vara små, speciellt med tanke på att kvartalsvis återbetalning är möjlig när elanvändningen överstiger 150 mega- wattimmar . Regeringens bedömning är därför att likviditetseffekterna för växthusen sammantaget kan förväntas vara begränsade. För de skattskyldiga, i första hand elhandelsföretagen, innebär de föreslagna anpassningarna till överlag en minskad administrativ börda. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 företagen är av olika storlek, allt från små företag med 100 kunder till stora företag med hundratusentals kunder. Samtliga elhandelsbolag berörs dock av förslagen. Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el lägger ett genomsnittligt elhandelsföretag ner ca per kund och år på att hantera dagens skilda skattesatser för elanvändning i olika verksamheter. Utredningen bedömer även att elhandelsföretagen totalt hanterar 60 000–70 000 60 000–70 000 För att de statliga stöden på elskatteområdet ska kunna omfattas av någon av de aktuella gruppundantagsförordningarna på statsstöds- området måste stöden uppfylla de krav som ställs i dessa förordningar. Ett av dessa krav är att vissa uppgifter om individuella stödmottagare måste inhämtas för offentliggörande. För att statligt stöd i form av skattebefrielse på elskatteområdet ska beviljas bedömer regeringen därför att krav bör införas om att den som yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning lämnar uppgifter till om vilken sektor stödmottagaren är verksam inom, i vilken region stödmottagaren finns samt om stödmottagaren definieras som ett litet/medelstort eller stort företag (se avsnitt 6.13.8). Kraven på uppgifts- lämnande begränsas så att de endast får betydelse om nedsättningen för den enskilde stöd- mottagaren inom stödordningen under kalenderåret uppgår till i det fall det rör sig om stöd till vattenbruk, och i övriga fall. initialt kräva en viss ytterligare informations- inhämtning för de skattskyldiga. Bland vattenbruken bedöms inga företag träffas av kraven, men för övriga aktörer bedöms uppgifter behöva inhämtas och rapporteras in för i storleksordningen 1 500–2 000 företag. Regeringen bedömer att uppgiftsinhämtningen medför engångsvisa kostnader för de skattskyldiga om ca 7–. Efter- som uppdatering av uppgifter endast behöver ske vid förändring av tidigare rapporterade uppgifter bedöms de löpande kostnaderna öka med 0,1–0,. Noteras bör även att skattskyldigheten föreslås överföras till elnätsföretagen fr.o.m. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 2018 (se avsnitt 6.13.12). De föreslagna regeländringar som berörs i detta avsnitt bedöms dock inte medföra några ytterligare förändringar av den administrativa bördan för elnätsbolagen i och med att dessa regeländringar då redan har trätt i kraft. Lägre energiskatt på el för större datacenter Förslaget om att den el som används av vissa företag i datacenterbranschen ska beskattas med den lägre skattesatsen innebär att skattekostnaden för dessa företag avsevärt minskar. Det kan emellertid vara förenat med ytterligare administrativ börda för att företagen ska kunna få ta del av den lägre skattesatsen. Antalet företag som berörs av förslaget bedöms vara begränsat. De krav som förslaget ställer på en installerad effekt om för att något ska betraktas som en datorhall innebär att mindre datacenterföretags elanvändning inte kommer att omfattas av den lägre skattesatsen. Enligt Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el (SOU 2015:87) uppgår antalet berörda datacenterföretag till ett hundratal med en total installerad effekt om . Regeringens bedömning är att bruttoskatte- intäkterna för datacenterbranschen sammantaget minskar med ca , medan nettoeffekten bedöms till ca . För individuella datorhallar med en installerad effekt på 1, 5 respektive beräknas skattenedsättningen, beroende på var i landet datorhallarna är belägna, innebära ett minskat skatteuttag i enlighet med tabell 6.7. Noteras bör även att de större datacenterföretagen kommer att omfattas av den föreslagna återbetalnings- gränsen (jämför avsnitt 6.13.4). Att skattesänkningarna blir lägre för datorhallar belägna i vissa kommuner i norra beror på att skattenivån är lägre i dessa kommuner. Tabell 6.7 Exempel på effekter för datorhallar av olika storlek (GWh/år) (mnkr/år) (mnkr/år) -1,55 -2,32 -1,21 -1,81 -7,76 -11,60 -6,05 -9,05 -65,96 -98,60 -51,44 -76,91 Anm.: I beräkningen beaktas den föreslagna återbetalningsgränsen om (jmf avsnitt 6.13.4). I beräkningen av nettoeffekter beaktas även att punktskatten är avdragsgill mot bolagsskatten. Källa: SOU 2015:87. Flertalet av de datacenterföretag som föreslås omfattas av den lägre skattesatsen bedöms vara i storleksordningen 0,5–installerad effekt. Inom branschen finns även ett fåtal företag med en installerad effekt som överstiger . Den administrativa bördan bedöms, som för andra företag som omfattas av skattenedsättning, i genomsnitt uppgå till och företag. För branschen som helhet bedöms de administrativa kostnaderna därför öka med 100 000–. Införandet av ett gränsvärde för när den lägre skattesatsen börjar gälla medför att tröskel- effekter kan uppstå. Det finns en risk för att gränsen leder till färre mindre datacenter eftersom lagstiftningen ger skattemässiga incitament för att bedriva datacenterverksamhet i större enheter. Gränsvärdet kan också leda till att vissa företag väljer att köpa in datacenter- tjänsten från externa utförare snarare än att välja att utföra den i egen regi, eftersom det kan innebära lägre totala kostnader. En gräns som bygger på installerad effekt kan också få företag som är nära gränsen att öka sin installerade effekt i syfte att komma i åtnjutande av den lägre skattesatsen, även om det inte nödvändigtvis är verksamhetsmässigt motiverat. Bedömningen är att risken för den typen av beteende är låg. De negativa effekter som eventuellt kan uppstå uppvägs också av att det i första hand är större datacenterföretag som kan anses vara särskilt skyddsvärda och utsatta för internationell konkurrens. Enligt regeringen är det därför rimligt att nedsättningen avgränsas till att omfatta större datacenterföretag. En annan tänkbar effekt av förslaget är att de som bedriver verksamhet i datorhallar kan behöva installera ytterligare mätutrustning för att kunna verifiera elanvändningen i olika delar av den installerade utrustningen. Behovet av sådana investeringar skiljer sig dock åt mellan anläggningarna och det har inte bedömts vara möjligt att kvantifiera detta eventuella tillkommande investeringsbehov. För de större datacenterföretag som föreslås beskattas med den lägre skattesatsen medför den lägre beskattningsnivån att dessa företags konkurrensförutsättningar avsevärt förstärks. Ett sätt att illustrera hur konkurrenskraften förstärks är att jämföra kostnaderna för elektricitet i olika länder. Ett sådant exempel presenteras av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el, där presenteras en jämförelse för ett datacenter med installerad effekt som är placerat bl.a. i , , och . Med nuvarande modell är elkostnaden högre för ett datacenter i , men med den föreslagna skattesänkningen blir elkostnaden för ett datacenter lägst i bland de jämförda länderna. visar utredningens jämförelse att elkostnader är en betydande kostnadspost för datacenterföretag. Elkostnaden kan uppgå till av driftskostnaderna för ett datacenter och i vissa fall närma sig . De elrelaterade kostnadernas storlek är således en viktig konkurrensfaktor för datacenter. Förslaget kommer även att påverka konkur- rensförhållandena mellan datacenterföretag internt inom landet. Det beror på det föreslagna gränsvärdet för när den lägre skattesatsen börjar gälla. De datacenter som har en installerad effekt som är lägre än gränsen föreslås inte få ta del av den lägre skattesatsen, eftersom de inte utgör datorhallar. De mindre datacentren får följakt- ligen en relativ konkurrensnackdel. Därmed bedöms förslaget i viss utsträckning styra mot en ökad konsolidering av datacenterbranschen. Datacenterbranschen är i stark tillväxt och bedömningen är att det finns goda möjligheter för att få nya investeringar inom sektorn. Ur ett investerarperspektiv har många fördelar, t.ex. en stabil och väl utbyggd el- och bredbandsinfrastruktur och klimatrelaterade fördelar. Den jämförelsevis höga energiskatten på elektrisk kraft för tjänsteföretag kan dock vara en nackdel i detta P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 Det innebär att förslaget kan bidra till att nya datacenterföretag väljer att etablera sig i . Enligt t.ex. kommer det att finnas ett behov av att bygga ett flertal nya större datacenter i . Den samhällsekonomiska påverkan som etableringen av nya datacenterföretag kan ha har diskuterats i olika sammanhang, men är svår att kvantifiera. Givet att kan attrahera fler nyetableringar av datacenter innebär det att ett antal nya arbetstillfällen kan skapas i . Därutöver tillkommer de möjligheter etableringen av datacenter innebär för andra företag i informations- och kommunikations- tekniksektorn. Det är svårt att säkert bedöma hur och var etableringar hade skett utan stöd. För de skattskyldiga, i första hand elhandelsföretagen, bedöms förslaget om att datorhallar ska beskattas med den lägre skatte- satsen inte medföra någon ytterligare administrativ börda. Dator- hallarna kommer att inordnas i systemet med återbetalning eller frivillig skattskyldighet, därmed påverkas inte de skattskyldigas administrativa börda av den föreslagna regel- ändringen. Noteras bör även att skattskyldigheten föreslås överföras till elnätsföretagen (se avsnitt 6.13.12). De föreslagna regeländringar som berörs i detta avsnitt bedöms dock inte medföra några ytterligare förändringar av den administrativa bördan för elnätsbolagen i och med att dessa regeländringar då redan har trätt i kraft. Nedsättning för tjänsteföretag i vissa kommuner i norra Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el föreslår i sitt betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) att den lägre skattesatsen som gäller i vissa kommuner i norra ska tas bort. I likhet med ett flertal remissinstanser anser regeringen att nedsätt- ningen ska vara kvar, om än i något modifierad form (jämför avsnitt 6.13.10). De föreslagna ändringarna av nedsättningen leder till att effekter uppstår för såväl de tjänste- och industriföretag som bedriver verksamhet i de kommuner som omfattas av den lägre skatte- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 nivån som för de skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft. Nedsättningen av energiskatten på elektrisk kraft föreslås begränsas till i berörda kommuner. Begräns- ningen av nedsättningen innebär en viss skatte- höjning för de tjänsteföretag som är verksamma i dessa kommuner. Skattehöjningen bedöms, med beaktande av förändringen av konsument- prisindex, motsvara . Tjänsteföretagens bruttoskatte- kostnad för energiskatten på elektrisk kraft beräknas sammantaget öka med ca . Eftersom energiskatten på elektrisk kraft är avdragsgill mot bolagsskatten bedöms tjänsteföretagens nettokostnader totalt öka med ca i berörda kommuner. Enligt finns det ca 85 000 företag registrerade i de kommuner som berörs av förslaget. Uppskattningsvis är ungefär 45 000 företag i dessa kommuner att betrakta som tjänsteföretag. verksamma i datacenterbranschen påverkas inte av den föreslagna begränsningen av nedsättningen, eftersom de föreslås beskattas med en lägre skattesats (jämför avsnitt 6.13.9). Alla andra tjänsteföretag i berörda kommuner kommer att, oavsett storlek och verksamhet, påverkas av den föreslagna regeländringen. För tjänsteföretag med försäljning i berörda kommuner, t.ex. livsmedelsbutiker, innebär förslaget en viss kostnadsökning som med hänsyn tagen till skattehöjningens storlek normalt bedöms kunna kompenseras för genom höjda försäljningspriser. Även i de fall det inte är möjligt att skjuta över kostnaderna på kundkollektivet bedöms effekterna på de berörda tjänsteföretagens konkurrensförutsätt- ningar vara mycket begränsade. I jämförelse med konkurrerande företag i övriga delar av landet kommer tjänsteföretagen i vissa kommuner i norra fortsatt ha en betydande skatte- nedsättning motsvarande per kilowat- timme använd elektricitet.