prop · H4031d14 · 2016-09-20 00:00:00 — Det är inte bara inkomsternas nivå och utvecklingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, exempelvis gällande hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.3 De familjeekonomiska stödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2015 E kv 2 + S 3+ barn E m 2+ E kv 1 barn S 2 barn E man 1 S 1 barn Anm: Sammanboendehushåll förkortas i förklaringen S, Ensamståendehushåll E. De familjeekonomiska stödens betydelse för barnfamiljernas inkomster ökar med antalet barn i hushållet. Av den disponibla inkomsten för samtliga barnhushåll kommer i genomsnitt nästan en tiondel från de familjeekonomiska stöden. Diagram 3.3 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Familjestöden utgör en större andel av hushållens disponibla inkomst för ensamstående kvinnor och män med barn än för sammanboende med barn. beräknas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående kvinnor med två eller flera barn utgöras av olika former av familjeekonomiska stöd. För ensamstående män med två eller fler barn beräknas denna andel till . De behovsprövade bidragen, exempelvis bostadsbidraget, har störst betydelse för ensamstående föräldrar med barn medan försäkringsförmånerna utgör en större andel för sammanboendehushållen. De generella bidragens betydelse ökar med antalet barn i hushållet oberoende av hushållstyp. En allmän trend för alla typer av hushåll är att de familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten har minskat . En allt större andel av hushållens inkomster kommer från arbete och kapital. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljerna Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. Ur ett barnrättsperspektiv har frågan stor betydelse. En vanlig orsak till att barn lever i hushåll med ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete eller endast har en förgymnasial utbildning och därmed har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden. De samlade insatserna, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt stöden inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på data där hushållens och individernas ekonomiska resurser är beräknade. De hushåll vars inkomster faller under en viss gräns betraktas som hushåll med låg ekonomisk standard. Mått på låg ekonomisk standard – absoluta och relativa mått Den inkomstgräns som väljs för att beskriva låg ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att det finns en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisutveckling). En relativ inkomstgräns förändras däremot i takt med att medianinkomsten ändras. I diagrammen och tabellerna i detta avsnitt presenteras resultaten utifrån dels ett relativt mått, dels ett absolut mått. Det relativa måttet visar andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten. För det relativa måttet på låg ekonomisk standard varierar inkomstgränsen . I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk utsatthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för låg ekonomisk standard, trots att någon förändring av denna grupps reala inkomster inte behöver ha skett. Det absoluta måttet utgår års relativa gräns och skrivs sedan upp med utvecklingen av konsumentprisindex. När utvecklingen av andelen hushåll med låg ekonomisk standard studeras beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. De olika måtten har för- och nackdelar och genom att redovisa resultat baserat på flera, kompletterande mått ges en mer nyanserad bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras . Det finns också svårigheter med att mäta hushållens ekonomiska standard, framförallt för dem med låga inkomster6. 6 Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll. Inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Personer kan även välja att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet. Personer kan även avstå från att söka bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till dessa, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt väl. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ensamstående med barn har oftare låg ekonomisk standard än andra hushåll Både när det absoluta eller det relativa måttet används för att mäta ekonomisk utsatthet har ensamstående, både kvinnor och män, med barn oftare låg ekonomisk standard än sammanboende med barn. För ensamstående kvinnor med barn är andelen med låg ekonomisk standard högst. Även ensamstående män har i större utsträckning låg ekonomisk standard oberoende av vilket mått som används. Låg ekonomisk standard är förknippat med större försörjningsbörda. Hushåll med många barn har också i genomsnitt lägre ekonomisk standard. För ensamstående män är dock inte antalet barn lika avgörande för låg ekonomisk standard som för ensamstående kvinnor. Hushåll med ensamstående kvinnor eller män löper större risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det vanligen enbart finns en löneinkomst i hushållet. Hushåll med en löneinkomst löper en större risk för ekonomisk utsatthet vid till exempel sjukdom eller arbetslöshet. Fler kvinnor än män har sjukpenning eller sjuk- eller aktivitetsersättning, se vidare utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Det faktum att de familjeekonomiska stöden utgörs av ett belopp som inte skrivs upp regelmässigt, som exempelvis barnbidrag, eller följer prisutvecklingen, gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn halkar efter i tider av positiv reallöneutveckling. Inkomsterna i dessa hushåll utgörs i högre grad av familjeekonomiska stöd. I sammanhanget kan nämnas att ISF 2014 i en rapport har visat att det reala värdet av de familjeekonomiska stödens nivåer –2012 har varit relativt , trots vissa höjningar av ersättningsnivåer.7 I rapporten anges att för exempelvis adoptionsbidrag har beloppet inte höjts och bidragsnivån har minskat realt . har den genomsnittliga kostnaden för adoptioner ökat mycket snabbare än konsumentpriserna i . för den senaste höjningen 2001 täckte bidraget av föräldrarnas genomsnittliga 7 Utvecklingen av socialförsäkringsförmåner (Inspektionen för socialförsäkringen ISF 2014:4). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 kostnader för en adoption jämfört med 2014.8 I ISF:s rapport anges även att konstanta nivåer kan få fördelningspolitiska konsekvenser, främst för personer med svag förankring på arbetsmarknaden.9 I statistiken definieras i allmänhet enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. Att en del barn till ensamstående föräldrar egentligen bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna (s.k. växelvist boende) innebär att både barnet och den förälder som definieras som ensamstående med barn faktiskt har en annan ekonomisk standard än vad som framgår i statistiken. Diagram 3.4 Andelen hushåll med låg ekonomisk standard, relativt mått och absolut mått, 2010–2015 Relativt mått, hushåll utan barn Relativt mått, hushåll med barn Absolut mått, hushåll utan barn Absolut mått, hushåll med barn Vid en jämförelse av de olika måtten är andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard, oavsett hushållstyp, högst utifrån det relativa måttet se Diagram 3.4. Med det relativa måttet beräknas totalt av hushållen med barn leva med låg ekonomisk standard 2015. Motsvarande andel är med det absoluta måttet. Skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet förklaras av att har även de med låga inkomster haft en inkomstökning som har överstigit inflationen. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster inte ökat lika snabbt som medianinkomsten i samhället totalt, vilket inne- 8 Årsredovisning , (Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 2016). bär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat , dvs. skillnaden i köpkraft mellan olika hushållstyper har ökat . Utvecklingen för olika hushållstyper skiljer sig dock åt även t.ex. för ensamstående föräldrar med barn, se Diagram 3.5. Diagram 3.5 Andelen ensamstående kvinnor och män med barn som lever med en låg ekonomisk standard, relativt mått, 2009–2015 Ensamtående 1 barn, man Ensamstående 1 barn, kvinna Ensamstående 2+ barn, man Ensamstående 2 + barn, kvinna Rörelserna är små men för ensamstående kvinnor med barn, som redan i början av perioden utmärker sig med en betydligt högre andel i ekonomisk utsatthet, har andelen som lever med låg ekonomisk standard ökat något . Andelen ensamstående män med låg ekonomisk standard, är betydligt färre till antalet, vilket gör att nivån i större utsträckning skiljer sig mellan olika år. En hög andel barnhushåll där föräldrarna är födda utomlands har låg ekonomisk standard Barnhushåll där någon förälder är född utomlands har betydligt högre risk för låg ekonomisk standard än hushåll där föräldrarna är födda i . Högst andel med låg ekonomisk standard finns i hushåll med barn där en utrikes född kvinna är ensamstående. var av de ensamstående föräldrarna utrikes födda. Andelen kvinnor bland de utrikes födda ensamstående föräldrarna var och var män. Tabell 3.6 visar andelen hushåll med låg ekonomisk standard, mätt både med det absoluta och med det relativa måttet samt förändringen över tid (i procentenheter) för hushåll där föräldrarna är inrikes respektive utrikes födda. Det relativa måttet visar en högre andel med låg ekonomisk standard än det absoluta måttet. Även skillnaderna mellan hushåll med inrikes respektive utrikes födda föräldrar är mindre med det absoluta måttet. Oavsett vilket mått som används finns det dock skillnader mellan grupperna. Andelen hushåll med låg ekonomisk standard är högst bland utrikes födda ensamstående kvinnor, där så många som vartannat hushåll har en låg ekonomisk standard. har det dock skett förbättringar för i stort sett alla hushållstyper som studerats. –2015 har andelen med låg ekonomisk standard, oavsett mått, minskat bland barnhushåll med utrikes födda föräldrar. Minskningen är också större än för hushåll med en eller båda föräldrarna födda i , där andelen till och med ökat i vissa fall. Det innebär att de ekonomiska skillnaderna mellan hushåll med enbart utrikes respektive enbart inrikes födda föräldrar minskar. Skillnaderna mellan hushållen är dock fortsatt stora. Tabell 3.6 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar Procent samt förändringen i procentenheter med barn, båda -1,5 med barn, en -0,4 -4,4 med barn, båda -2,3 -10,4 kvinna med barn, -10,0 man med barn, kvinna med barn, -8,5 man med barn, -18,1 -30,2 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Få barnfamiljer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarigt låg ekonomisk standard är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard för ett visst år. Hushållsdefinitionerna är något annorlunda för nedanstående indikator jämfört med övriga uppgifter i avsnittet, vilket innebär att jämförelser med andra redovisade uppgifter om låg ekonomisk standard inte kan göras. Samma mönster som har identifierats tidigare kvarstår. Risken för låg ekonomisk standard ökar om barnen bor i ensamståendehushåll, om föräldern är född utomlands och om den ensamstående föräldern är kvinna. Av inrikes födda sammanboende föräldrar med ett barn var det som hade låg ekonomisk standard , men endast som hade låg ekonomisk standard samtliga , med det absoluta måttet. För föräldrar som var utrikes födda låg nivån betydligt högre, och av dessa hushåll som hade en låg ekonomisk standard under samtliga , med det absoluta måttet. Diagram 3.6 Långvarig låg ekonomisk standard under 1–5 år (absolut mått) för ensamståendehushåll, 2010–2014 Ensamstående far, utländsk bakgrund Ensamstående mor, utländsk bakgrund Ensamstående far, svensk bakgrund Ensamstående mor, svensk bakgrund Anm: Ensamståendehushåll förkortas i förklaringen E. Diagram 3.6 visar utvecklingen för ensamståendehushåll som levde med låg ekonomisk standard –2014, mätt med absolut mått. I diagrammet framgår hur stor andel barnhushåll som levde med låg ekonomisk standard under minst ett, två, tre, fyra eller . Andelen med låg ekonomisk standard blir lägre utifrån antal år i perioden. Mönstret är tydligt för samtliga grupper av ensamstående föräldrar, även om nivån skiljer sig åt. Om föräldern är född utom- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 lands är det större sannolikhet att hushållet har låg ekonomisk standard, vilket i störst utsträckning gäller kvinnor. Av ensamstående utrikes födda kvinnor med barn var det som hade låg ekonomisk standard . Andelen som haft låg ekonomisk standard var . För ensamstående utrikes födda män med barn, som är betydligt färre till antalet, var andelen med låg ekonomisk standard respektive för dem med låg ekonomisk standard . En förklaring till att andelen med låg ekonomisk standard är högre för utrikes födda är att den gruppen i genomsnitt har en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Detta gäller särskilt för utrikes födda kvinnor. Tiden i har stor betydelse för etableringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända, men den stiger med tiden i . I genomsnitt tar kvinnors etablering på arbetsmarknaden än mäns. Den ekonomiska familjepolitikens olika stöd ökar barnfamiljernas ekonomiska standard Ett sätt att mäta effekten av de familjepolitiska stöden är att använda en indikator som visar i vilken utsträckning de familjeekonomiska stöden bidrar till att barnhushåll hamnar över gränsen för låg ekonomisk standard. Utan dessa stöd skulle av barnhushållen vara ekonomiskt utsatta. Med de familjeekonomiska stöden minskade den andelen till . Diagram 3.7 Effekt på låg ekonomisk standard av familjeekonomiska stöd, prognos 2015 S 1 barn S2 barn S 3+ barn E kvinna 1 E kvinna 2 Låg ekonomisk standard Låg ekonomisk standard utan familjekonomiska stöd Anm: Sammanboendehushåll förkortas i förklaringen S. Ensamståendehushåll förkortas i förklaringen E. I Diagram 3.7 framgår skillnaderna mellan olika grupper när det gäller effekterna av de familjeekonomiska stöden på låg ekonomisk standard. För ensamstående kvinnor med två barn är effekten större än för genomsnittet. I den gruppen har i genomsnitt låg ekonomisk standard. Utan de familjeekonomiska stöden skulle i genomsnitt av dessa hushåll ha en låg ekonomisk standard. För ensamstående män med två barn minskar andelen hushåll med låg ekonomisk standard från som en följd av stöden. Det övergripande målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Ett av regeringens delmål är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Regeringen har kompletterat utgiftsområdesmålet med att den ekonomiska familjepolitiken även ska bidra till ett jämställt föräldraskap. Ett jämställt föräldraskap påverkas av en rad faktorer. Utformningen av föräldraförsäkringen och andra delar av socialförsäkringen har stor betydelse liksom andra faktorer såsom bland annat offentligt subventionerad barnomsorg, skattesystemet, arbetsmarknadens funktionssätt och normer i samhället kring kvinnors och mäns föräldraskap.10 Sysselsättning för kvinnor och män En grundläggande förutsättning för jämställdhet är kvinnors och mäns sysselsättning och möjligheter att försörja sig själva och sina barn. I ett internationellt perspektiv har både kvinnor och män med barn i en mycket hög förvärvsfrekvens.11 Sysselsättningsgraden är i jämförelse med andra länder särskilt hög i när det gäller kvinnor med barn. Andelen kvinnor och män som är sysselsätta skiljer sig åt be- 10Familjepolitik för alla- En om föräldrapenning och jämställdhet (En rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () 2015:5). 11Arbetskraftsundersökningarna () (2015). roende på om de är ensamstående eller inte framförallt för kvinnor, se Diagram 3.8. Gifta eller sammanboende föräldrar har högre sysselsättningsgrad än ensamstående föräldrar. Över tid har sysselsättningsgraden för kvinnor som är sammanboende ökat något och den ökar återigen även för ensamstående kvinnor. Diagram 3.8 Sysselsättningsgrad för kvinnor och män 15–med hemmavarande barn , Gift/sambo män Gift/sambo kvinnor Anm: Axeln är bruten. Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna () 2016. Deltidsarbete och fördelning av hem- och omsorgsarbete Om barnen är yngre påverkar det sysselsättningsgraden framför allt för kvinnor. Den förändras däremot inte nämnvärt för männen. Efter att kvinnor och män blir föräldrar etableras ofta ett mönster som innebär att hem- och omsorgsarbetet fördelas på ett sätt som inte är jämställt. har i en rapport visat att om en kvinna tar ut mer än hälften av föräldraledigheten är det mycket mer sannolikt att hon längre fram kommer att förvärvsarbeta i mindre omfattning än mannen, än om föräldrarna hade delat jämställt på ledigheten.12 Andelen kvinnor som har barn och arbetar heltid har stadigt ökat . arbetade av de sysselsatta kvinnorna i åldern 15–, med barn , heltid. Det är dock fortfarande en stor skillnad i förhållande till män med barn där av de sysselsatta männen arbetade heltid. 12Ojämställd arbetsbörda (, Socialförsäkringsrapport 2013:9). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Av ensamstående pappor med barn arbetar av de sysselsatta heltid, vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna som är sysselsatta arbetar heltid. För ensamstående kvinnor med barn har det dock skett en ökning när av de sysselsatta arbetade heltid.13 Sammanboende föräldrar med barn fördelar också deltidsarbete mer ojämnt mellan sig än kvinnor och män i befolkningen i stort. En betydligt större andel sammanboende kvinnor med hemmavarande barn arbetar deltid än vad män med samma familjesituation gör. De föräldrar som arbetar deltid utför också en större andel av obetalt hushålls- och omsorgsarbete. Av tidigare nämnda rapport framgår att kvinnor utför majoriteten av omsorgsarbetet kopplat till barnen i hushållet. Det framgår att av kvinnorna uppger att de utför mer än hälften av omsorgsarbetet, vilket kan jämföras av männen.14 Dessa livsmönster innebär att löneinkomsterna, livsinkomsterna och även pensionsinkomsterna för kvinnor och män skiljer sig åt och är en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. Familjepolitiken har bidragit till att kvinnor och män inte behöver välja mellan barn och förvärvsarbete. I finns det dock fortfarande könsskillnader kvar i fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män. Familjepolitiken kan leda till förändrade beteenden och en ökad jämställdhet.15 De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken har visserligen olika syften och mål, men gemensamt för dessa stöd är att de ska underlätta möjligheterna att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap för både kvinnor och män. Flera familjeekonomiska stöd som föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning, vårdbidrag och barnårsrätt är pensionsgrundande. För dessa stöd betalar staten ålders- 13 Arbetskraftsundersökningarna () (2015). 14Ojämställd arbetsbörda (, Socialförsäkringsrapport 2013:9). 15 Familjepolitik för alla – En om föräldrapenning och jämställdhet (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2015:5). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Eftersom fler kvinnor än män får dessa ersättningar jämnar de statliga pensionsavgifterna till viss del ut skillnader i livsinkomst mellan kvinnor och män. Regeringen kompletterade i budgetpropositionen utgiftsområdets mål med ett jämställdhetspolitiskt mål: Skillnaderna i hur män och kvinnor tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning ska minska. Det finns tydliga indikationer på att det finns ett samband mellan ett jämställt föräldraledighetsuttag och en mer jämställd fördelning av det obetalda hemarbetet och det betalda förvärvsarbetet. En jämnare fördelning av föräldraledighet mellan kvinnor och män kan även bidra till jämställdhet inom andra områden.16 Föräldrar med gemensam vårdnad har vardera rätt till föräldrapenning när de är föräldralediga. har en tredje månad i föräldraförsäkringen reserverats för vardera föräldern. Det innebär att totalt av de totalt är inte kan överlåtas mellan föräldrar med gemensam vårdnad. Hur stor påverkan en tredje reserverad månad får på fördelningen av föräldrapenningdagar mellan kvinnor och män är så snart efter införandet för tidigt att bedöma. De tidigare reserverade månaderna har dock påverkat uttagsmönstret i riktning mot ett mer jämställt uttag. Över tid har det genomsnittliga antalet dagar som män tagit ut föräldrapenning för ökat. Mäns uttag av föräldrapenning ökar dock långsamt, se Diagram 3.9. betalades av dagar med föräldrapenning ut till kvinnor och till män. För barn födda hade männen i genomsnitt tagit ut föräldrapenning när barnet fyllt (kvinnor ). För barn födda hade genomsnittet för män stigit (kvinnor ). Andelen par där föräldrarna delat lika på uttaget av föräldrapenning under barnets två första år har ökat från för barn födda för barn födda . 16 Familjepolitik för alla- En om föräldrapenning och jämställdhet (En rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () 2015:5). Diagram 3.9 Utbetald föräldrapenning, nettodagar för kvinnor och män, 2005–2015 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Föräldrar har rätt att vara föräldralediga till dess att barnet är gammalt och rätt att förkorta sin normala arbetstid tills barnet är , oavsett om de tar ut föräldrapenning eller ej. Detta innebär att föräldrar kan vara föräldralediga eller under fler dagar än de får ersättning från för. Föräldraledighetens faktiska längd är relevant för föräldrars tid utanför arbetskraften. Det finns indikationer på att kvinnor och män är föräldralediga utan ersättning i olika omfattning och att den obetalda frånvaron från förvärvsarbete har ökat särskilt för kvinnor. Kvinnors föräldraledighet har inte heller förkortats i takt med att mäns har förlängts, som uttagsmönstret skiljer sig åt mellan könen. Ledighetens längd och hur den fördelas mellan kvinnor och män är relevant för utvecklingen mot ett jämställt föräldraskap.17 Den tillfälliga föräldrapenningen ger föräldrar möjlighet till ledighet från arbetet samt ersättning för inkomstförlust t.ex. när barnet är sjukt. Föräldrars uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn är mer jämställt än uttaget av föräldrapenning. betalades av dagar med tillfällig föräldrapenning ut till kvinnor och till män, se Diagram 3.10. Andelen män som tar ut tillfällig för- 17 Föräldrapenning och föräldraledighet- Mått på olika aspekter av föräldraledighet (Inspektionen för socialförsäkringen ISF 2013:13). äldrapenning för vård av barn har bara ökat marginellt –2015. Diagram 3.10 Utbetald tillfällig föräldrapenning för vård av barn, nettodagar för kvinnor och män, 2005–2015 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 skedde en förändring av reglerna för vem som ska vara mottagare av barnbidrag.