prop · H303127 · 2016-05-23 00:00:00 — Med verksamheter som är nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporterna avses verksamheter såsom transporter på hamnområdet till och från fartyget, lastning och lossning av gods, på- och avstigning av passagerare, tillfällig uppläggning av gods, biljettförsäljning och bokning av sjötransporter och drift av gods- och passagerarterminaler. De nu nämnda verksamheterna utgör exempel på verksamheter som till sin art kan anses nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporter. Till området kvalificerade verksamheter hör även vissa verksamheter ombord på fartyg som används för sjötransport. Dessa s.k. ombordverk- samheter är försäljning av varor för konsumtion ombord, restaurang- verksamhet ombord, uthyrning av lokaler ombord och enklare under- hållning samt annan förströelse som tillhandhålls under sjötransporten och som ingår i priset för sjötransporten. Tonnagebeskattning innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygets nettodräktighet. Tonnagebeskattning är till skillnad från den konventionella beskattningen inte resultatbaserad. Den beskattningsbara inkomsten består inte av överskottet av närings- verksamheten, utan av en schablonberäknad inkomst baserad på farty- gens nettotonnage. Denna kallas tonnageinkomst. Ett företag som har valt tonnagebeskattning beskattas därmed inte för faktiska inkomster som erhållits genom den tonnagebeskattade verksamheten och som en kon- sekvens får avdrag från tonnageinkomst inte göras. Tonnageinkomsten ska beräknas för varje kvalificerat fartyg utifrån fartygets nettodräktighet per 100 nettoton med fasta belopp. De fasta beloppen föreslås vara in- dexerade och följa den svenska prisutvecklingen. Utredningen föreslår att de fasta beloppen utgörs av en procentuell andel av prisbasbeloppet. Den framräknade tonnageinkomsten ska läggas samman med den skattskyl- diges övriga inkomster av näringsverksamhet och sedan beskattas med bolagsskattestatsen. De företag som efter inträdet i tonnageskattesystemet bedriver en blandad verksamhet ska fördela tillgångar och skulder, inklusive obe- skattade reserver, till den verksamhet de hör. Om inventarier kan anses höra till både tonnagebeskattad verksamhet och konventionellt beskattad verksamhet ska inventariet hänföras till den verksamhet i vilken det ska användas till övervägande del. Fartyg som ska användas i den tonnage- beskattade verksamheten ska hänföras till den verksamheten. Om andra tillgångar eller skulder ska fördelas mellan verksamheterna ska det göras efter vad som kan anses skäligt. Fördelningen ska företas vid ingången av det första beskattningsåret med tonnagebeskattning. Företag kommer vid övergången till tonnagebeskattning i många fall att ha avsättningar, underskott och ackumulerade överavskrivningar, dvs. rester av den konventionella beskattningsmetoden. Tidigare års avsätt- ningar till periodiseringsfonder, ersättningsfonder och expansionsfonder ingår inte i den tonnagebeskattade verksamheten, utan ska återföras enligt bestämmelserna i 30, 31 och 34 kap. inkomstskattelagen, dvs. de ska tas upp i den konventionella beskattningen. Samma princip ska gälla tidigare års underskott. Tidigare års underskott ingår inte i den tonnage- beskattade verksamheten, utan får i den utsträckning det är möjligt, dras av inom ramen för konventionell beskattning enligt befintliga bestäm- melser i 40 kap. inkomstskattelagen. Enligt utredningens direktiv ska latenta skatteskulder på ackumulerade överavskrivningarna inte efterges, men en avskattning av dessa skulder ska heller inte ske . Vidare framgår det att den metod för avskattning som väljs, bör syfta till att uppmuntra företagen att bibehålla eller öka den verksamhet företaget har vid övergången till tonnage- beskattning. De latenta skatteskulderna består huvudsakligen av ackumu- lerade överavskrivningar på fartyg. Utredningen föreslår att de ackumu- lerade överavskrivningarna ska, till den del de är hänförliga till inventa- rier som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten, fastställas i ett skillnadsbelopp. Om det bokförda värdet på fartygen och de andra inven- tarierna som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten vid utgången av beskattningsåret närmast före det första beskattningsåret som tonnage- beskattning ska ske överstiger det skattemässiga värdet, ska skillnaden fastställas i ett skillnadsbelopp. För skillnadsbeloppet ska en särskild av- sättning göras i företagets räkenskaper. Avsättningen ska göras från och med med tonnagebeskattning. Om skillnadsbeloppet tas upp som intäkt, helt eller delvis, ska avsättningen sättas ned med mot- svarande belopp. Skillnadsbeloppet ska återföras till beskattning. Om ett företag har ökat både sitt totala nettotonnage och den ägda andelen av nettotonnaget behöver någon återföring inte ske. Om det totala och ägda nettotonnaget däremot är oförändrat eller har minskat, ska av skillnads- beloppet tas upp till beskattning. Har andelen nettotonnage minskat med , ska skillnadsbeloppet tas upp till beskattning med belopp motsvarande andelelen minskat nettotonnage. Skillnadsbeloppet ska tas upp som intäkt enligt 15 kap. inkomstskattelagen, dvs. i den konventionella beskattningen. En avstämning av nettotonnaget för prövning om skillnadsbeloppet ska tas upp till beskattning ska göras det femte beskattningsåret med tonnagebeskattning och därefter i förhållande till den förra avstämningen. Skillnadsbeloppet ska återföras till beskattning senast när företaget lämnar tonnageskattesystemet och återgår till konventionell beskattning. Vid utträde ur tonnageskattsystemet eller vid återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning ska därför skillnadsbeloppet, eller vad som återstår av det, tas upp som intäkt med tonnage- beskattning eller det beskattningsår som återkallelsen sker. med tonnagebeskattning ska företag som bedriver både tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet som beskattas kon- ventionellt, s.k. blandad verksamhet, löpande fördela intäktsposter och kostnadsposter samt tillgångar och skulder till den verksamhet de hör. Det företag som har blandad verksamhet och som har finansiella intäkter eller kostnader ska fördela dessa i proportion till tillgångarnas bokförda värde i respektive verksamhet. Om den som bedriver verksamheten kan visa en mer lämplig fördelningsgrund, t.ex. en omsättningsbaserad sådan, kan annan fördelningsprincip få tillämpas. Principerna för fördelning ska anges i ansökan om godkännande för tonnagebeskattning. Övriga intäkts- poster och kostnadsposter som inte kan hänföras till varken tonnage- beskattad eller konventionellt beskattad verksamhet, ska fördelas mellan tonnagebeskattad och konventionellt beskattad verksamhet utefter vad som är skäligt. Fartyg som utgör inventarier i tonnagebeskattad verksam- het kan inte utgöra inventarier i annan verksamhet. inventarier än fartyg ingår och används i både tonnagebeskattad och konventionellt beskattad verksamhet ska de hänföras till den verksamhet i vilken de används till övervägande del. För tonnagebeskattad verksamhet ska vidare gälla att bokföringen och dokumentationen ska vara lätt att urskilja och följa. För värdeöver- föringar till eller från en tonnagebeskattad verksamhet ska den s.k. arm- längdsprincipen gälla. Reglerna om uttagsbeskattning ska tillämpas när tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet som är konven- tionellt beskattad till en tonnagebeskattad del. Vid transaktioner mellan tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet gäller att dessa ska behandlas som om överföringen av tillgångar och tjänster har skett mot ersättning som motsvarar marknadsvärdet. En godkänd ansökan om att ingå i tonnageskattesystemet ska gälla för om . Under den tiden har företaget åtagit sig att upp- fylla förutsättningarna för tonnagebeskattning. Precis som det är valfritt för företag att träda in i tonnageskattsystemet är det efter en period om minst tio beskattningsår med tonnagebeskattning valfritt att träda ut ur systemet och återgå till konventionell beskattning. Byten mellan tonnage- beskattning och konventionell beskattning föranledda av t.ex. förändring av konjunkturen eller inkomstutvecklingen i ett företag ska inte vara möjliga att göra direkt. En begäran om utträde ska därför göras och ha kommit in till innan som tonnagebeskattning ska ske. Om tiden med tonnagebeskattning kommer att ha varat (giltighetstid) kommer utträde att beviljas. Det får inte vara möjligt att när som helst växla mellan tonnage- beskattning och konventionell beskattning för att uppnå skattefördelar. Den som träder ut ur tonnageskattsystemet är därför förhindrad att under en spärrtid åter godkännas för att träda in i tonnageskatte- systemet. Om ett företag inte längre uppfyller förutsättningarna för att ingå i ton- nageskattesystemet kan tonnagebeskattningen inte fortgå. Godkännandet för tonnagebeskattning måste då återkallas. Återkallelse ska ske om förutsättningarna för tonnagebeskattning är uppfyllda, t.ex. om kravet på att av bruttotonnaget av de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten är registerat i det svenska registret inte uppfylls. Återkallelse kan även ske om bokförings- eller dokumentationsskyldigheten inte fullgörs eller om lagen mot skatteflykt (1995:575) har tillämpats på den som är godkänd för tonnagebeskattning. Återkallelsen av godkännandet för tonnagebeskattning innebär att ton- nagebeskattning aldrig skulle ha skett. Möjligheterna till omprövning av beskattningsbesluten begränsar dock möjligheterna att återställa beskatt- ningen för hela perioden. Vid återkallelse av godkännande för tonnage- beskattning ska omprövning av beskattning ske enligt bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244). Det innebär att omprövning t.ex. genom efterbeskattning kan göras upp till efter utgången av ett beskattningsår. Eventuella underskott som uppkommit får inte dras av. Återkallelse av godkännandet ska även avse de kvarvarande beskatt- ningsåren av giltighetstiden. Spärrtid ska även tillämpas vid återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning. Spärrtiden för återinträde i tonnageskattesystemet ska vid återkallelse löpa av minst tio beskattningsår räknat från utgången av det år som återkallelsen avser. Om det finns synnerliga skäl ska återkallelse av godkännandet dock underlåtas. Ett exempel på synnerliga skäl är om kravet på att av bruttotonnaget ska vara registerat i det svenska registret tillfälligt inte uppfylls och det beror på att ett beställt fartyg inte levererats . Vid återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning ska en åter- kallelseavgift tas ut. Återkallelseavgiften består av två delar, en grund- avgift och en tilläggsavgift. Grundavgiften tas ut för de tidigare beskatt- ningsår som återkallelsen avser. Tilläggsavgiften tas ut för de beskatt- ningsår som återkallelsen avser och som inte omfattas av grundavgiften. Vid utträde ur tonnageskattesystemet eller vid återkallelse av god- kännande ska anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamhet som varit tonnagebeskattad beräknas såsom vid beskattningsinträde enligt bestämmelserna i 20 a kap. inkomstskattelagen. För företag som ingår i koncerner ska gälla som särskild förutsättning att de endast kan godkännas för tonnagebeskattning om alla företag inom koncernen som avser bedriva kvalificerad verksamhet, ansöker om god- kännande för tonnagebeskattning . För företag som ingår i kon- ska även gälla särskilda bestämmelser med tonnage- beskattning. Vid ägarförändringar eller verksamhetsförändringar i en koncern som innebär att företag med kvalificerad verksamhet, utan att vara godkända för tonnagebeskattning, kommer att ingå i en koncern med företag som är tonnagebeskattade, ska de kvalificerade företagen ansöka om godkännande . Perioden räknas från det att förändringen ägde rum. Även vid fusioner och fissoner som involverar företag som är godkända för tonnagebeskattning föreslås regler om ansökan om godkännande för tonnagebeskattning. Vid ägar- och verksamhetsförändringar i en koncern samt vid fusioner och fissoner kan giltighetstiden ändras för de inblandade företagen utifrån den giltig- hetstid som löper för det företag som senast godkänts för tonnage- beskattning. Utredningens uppfattning är att den nuvarande ordningen för stöd till sjöfartsnäringen enligt förordningen om sjöfartsstöd ska vara oförändrat till sitt innehåll. För att finansiera tonnageskattesystemet har utredningen dock föreslagit ändringar som beloppsmässig motsvarar en del av kost- naderna för tonnageskattesystemet. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1, dels att 1 kap. 5 och 7 §§, 14 kap. 21 §, 15 kap. 1 §, 22 kap. 5 §, 23 kap. 2 § och 62 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 20 a kap. 1 a § och 40 kap. 21 a §, samt närmast före 40 kap. 21 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 39 b kap., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fysiska personers skatt på förvärvsinkomster ska beräknas på den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Denna ska beräknas på följande Summan av överskott i inkomst- Summan av överskott i inkomst- slagen tjänst och näringsverksam- het minskas med allmänna avdrag. enligt 39 b kap. och övrigt över- Det återstående beloppet avrundas skott i inkomstslaget näringsverk- nedåt till helt hundratal kronor och är den fastställda förvärvs- avrundas nedåt till helt hundratal kronor och är den fastställda för- Från den fastställda förvärvsinkomsten dras grundavdrag och sjö- inkomstavdrag. Avdragen ska göras i nu nämnd ordning. Det återstående beloppet är den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Juridiska personers skatt ska beräknas på den beskattningsbara inkomsten. Denna ska beräknas på följande sätt. Tonnageinkomst enligt 39 b kap. och övrigt överskott i inkomstsla- beloppet avrundas nedåt till helt med allmänna avdrag. tiotal kronor och är den fastställda stående beloppet avrundas nedåt och den beskattningsbara inkomst- till helt tiotal kronor och är den fastställda och den beskattnings- Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2011:1256. Senaste lydelse 2013:960. För sådana ideella föreningar och registrerade trossamfund som upp- fyller kraven i 7 kap. 4–6 och 10 §§ minskas den fastställda inkomsten Det belopp som återstår är den beskattningsbara Överskott och underskott i en näringsverksamhet ska beräknas genom att intäktsposterna minskas med kostnadsposterna. Särskilda bestämmelser om be- finns i 39 b kap. Särskilda bestämmelser om makar som tillsammans deltar i närings- verksamhet finns i 60 kap. Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverksam- heten ska tas upp som intäkt. inkomster i 8, 17–39, 44–48, 49– inkomster i 8, 17–39, 39 b, 44–48, 52, 55 och 60 kap. I 42 kap. 43 och 49–52, 55 och 60 kap. I 42 kap. 43 44 §§ finns även bestämmelser om och 44 §§ finns även bestämmelser schablonintäkt vid innehav av an- om schablonintäkt vid innehav av delar i en värdepappersfond eller andelar i en värdepappersfond eller Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas även vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaff- ningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksam- het som varit tonnagebeskattad enligt 39 b kap. Som uttag räknas också att 1.en näringsverksamhet upphör, 2.skattskyldigheten för inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis upphör, 4 Senaste lydelse 2013:569. 4. inkomsten från en närings- verksamhet helt eller delvis inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal,5. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om den senare delen men inte den förra är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal, eller6. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet som inte omfattas av bestämmelserna i 39 b kap. till en annan del som omfattas av dessa bestämmelser. 3. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om skattskyldighet föreligger för inkomst från den förra delen men inte för inkomst från den senare delen, 4. inkomsten från en närings- verksamhet helt eller delvis inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal, eller 5. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om den senare delen men inte den förra är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal. 2 §5 Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om 1. bestämmelserna om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. ska tillämpas på överlåtelsen, 2. överlåtelsen innebär att sådana andelar i fastighetsförval- sådana andelar i fastighetsförval- tande företag som är lagertill- tande företag som är lagertill- gångar enligt 27 kap. 6 § delas ut gångar enligt 27 kap. 6 § delas ut enligt 42 kap. 16 § eller skiftas ut enligt 42 kap. 16 § eller skiftas ut enligt 42 kap. 20 §, eller enligt 42 kap. 20 §, 3. marknadsvärdet på tillgången är lika med eller lägre än till- är lika med eller lägre är till- gångens skattemässiga värde. gångens skattemässiga värde, eller tillgångar förs över till en bestämmelserna i 39 b kap. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte heller om en kapitalvinst vid en avyttring är skattefri enligt bestämmelserna i 25 a kap. eller ersätt- ningen ska tas upp som kapitalvinst på grund av bestämmelsen om skal- bolagsbeskattning i 25 a kap. 9 §. Bestämmelserna i 11 och 12 §§ tillämpas dock när en näringsbetingad andel, en andel som avses i 25 a kap. 3 a § eller en delägarrätt som avses i 25 a kap. 23 § överlåts utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat om – det förvärvande företaget är ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, ett svenskt handelsbolag, ett utländskt bolag som motsvarar något sådant företag och som hör hemma i en stat inom 5 Senaste lydelse 2011:1510. Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom EES, –det förvärvande företaget inte, direkt eller indirekt, äger andel i det överlåtande företaget, och –förutsättningarna i 19 § är uppfyllda. 39 b kap. Tonnagebeskattad verksamhet I detta kapitel finns bestäm- melser om beräkning av resultatet av viss rederiverksamhet (tonnage- beskattad verksamhet). Företag som är godkänt för tonnagebeskattning enligt bestäm- melserna i 13 a kap. skatteför- farandelagen (2011:1244) ska be- räkna resultatet av sådan kvalifi- cerad verksamhet som avses i 5 § enligt bestämmelserna i detta kapitel. avses i detta kapitel en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredo- visningslagen (1995:1554). Med kvalificerat fartyg avses i detta kapitel fartyg som –har ett bruttotonnage på minst 100, –har sin strategiska och eko- nomiska ledning i , och –under beskattningsåret huvud- sakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. Ett fartyg är dock kvalificerat endast om 1. av brutto- tonnaget för de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksam- heten under respektive beskatt- ningsår ägs av den som bedriver verksamheten eller är inhyrt utan besättning, 2.minst 20 procent av brutto- tonnaget för de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksam- heten under respektive beskatt- ningsår är registrerat i det svenska registret, och 3.andelen bruttotonnage för de fartyg som ingår i den tonnage- beskattade verksamheten och som är registrerade i ett register inom Europeiska unionen (EU) ökas eller bibehålles under respektive beskattningsår. Vad som sägs i andra stycket punkt 3 gäller inte om av bruttotonnaget för de fartyg som ingår i den tonnage- beskattade verksamheten i före- taget eller i den koncern företaget ingår i är registrerat i ett register inom EU. Med kvalificerad verksamhet avses i detta kapitel –transport av gods eller passa- gerare till sjöss med ett kvalifi- cerat fartyg (sjötransport), –verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till sjö- transporten och som ingår i ersätt- ningen för sjötransporten, –transport utanför hamnområ- det som ingår sjötranportens pris, om den som bedriver verksam- heten har köpt transporten till ett marknadsmässigt pris av ett annat företag, –uthyrning av ett kvalificerat fartyg med besättning, och –uthyrning av kvalificerat far- tyg utan besättning under högst och till högst av det samman- lagda bruttotonnaget för de kvali- ficerade fartygen. Med kvalificerad verksamhet avses även följande verksamheter ombord på ett kvalificerat fartyg som används för sådan sjötrans- port som avses i 5 §: –försäljning av varor för kon- sumtion ombord, –uthyrning av lokaler ombord, –enklare underhållning och an- nan förströelse som ingår i ersätt- ningen för sjötransporten. Med verksamheter som är nöd- vändiga för eller nära anknutna till sjötransporterna och som ingår i ersättningen för sådana trans- porter avses verksamheter såsom –transport på hamnområdet till och från fartyget, –lastning och lossning av gods, –på- och avstigning av passa- gerare, –tillfällig uppläggning av gods, –biljettförsäljning och bokning av sjötransporter, –administrativ verksamhet, och –drift av passagerar- och gods- terminal. Inkomsten från den tonnage- beskattade verksamheten (tonna- geinkomst) ska beräknas för varje kvalificerat fartyg som ingår i den kvalificerade verksamheten med följande belopp per 100 nettoton- nage (NT) och läggas samman. Upp till och med 1 000 NT av prisbas- beloppet, 1 001–10 000 NT av prisbastbasbeloppet, 10 001–25 000 NT med av prisbas- beloppet, Över 25 000 NT av prisbasbeloppet. Om ett fartyg ägs eller hyrs in av flera företag ska tonnageinkoms- ten som beräknats för fartyget för- delas mellan företagen efter deras andel i fartyget. Från tonnageinkomst beräknad enligt 8 § får avdrag inte göras. Företag som bedriver tonnage- beskattad verksamhet och annan verksamhet Om företag som bedriver ton- nagebeskattad verksamhet även bedriver annan verksamhet, ska intäktsposter och kostnadsposter samt tillgångar och skulder hän- föras till den verksamhet de tillhör. Finansiella intäkter och kostna- der ska dock fördelas i proportion till tillgångarnas bokförda värde i respektive verksamhet, om inte en annan fördelning kan visas vara mer lämplig. Om företag ska fördela intäkts- poster eller kostnadsposter mellan tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet, ska fördelning- en göras efter vad som är skäligt. Om företag som bedriver ton- nagebeskattad verksamhet även bedriver annan verksamhet, ska fartyg som utgör inventarier i den tonnagebeskattade verksamheten inte utgöra inventarier i den andra verksamheten. Övriga inventarier ska hänföras till den verksamhet i vilken de används till övervägande del. Om andra tillgångar eller skulder ska fördelas mellan ton- nagebeskattad verksamhet och annan verksamhet, ska fördelning- en göras efter vad som är skäligt. Transaktioner mellan tonnage- beskattad verksamhet och annan verksamhet Överföringar av tillgångar och tjänster mellan tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet ska behandlas som om överförin- gen skett mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Koncernbidrag ingår inte i den tonnagebeskattade verksamheten utan ska tas upp som intäkt enligt 35 kap. Vid övergången till tonnage- beskattning Fördelning av tillgångar och skulder mellan tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet Om företag som bedriver tonnagebeskattad verksamhet även bedriver annan verksamhet, ska vid ingången av första beskatt- ningsåret tillgångar och skulder inklusive ackumulerade överav- skrivningar hänföras till den verk- samhet de tillhör. Inventarier som ska användas i såväl i tonnagebeskattad verk- samhet som i annan verksamhet, ska hänföras till den verksamhet i vilken de ska användas till över- vägande del.