prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — för klimatanpassning vid har en central roll i att samla in, sammanställa och tillgänglig- göra kunskap om klimatets förändring och om klimatanpassning. Utredningen om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat som regeringen tillsatte tittar på frågor om ansvarsfördelning, finansiering och lagstiftning kring anpassningsåtgärder. Utredningens resultat kommer att utgöra ett viktigt underlag för att åtgärdsarbetet ska utvecklas. Klimatforskningen utgör en viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare forsknings- insatser både om hur utsläppen kan minskas och om hur samhället ska anpassas till pågående klimatförändringar och minska sårbarheten. I sin tur kräver detta avancerade klimatmodeller, tillgång till beräkningskraft och kostnads- krävande satellitdata. Svensk klimatforskning har fortsatt goda förutsättningar att bidra till kommande IPCC-rapporter, vilket är av stor vikt för som forskningsnation. Det finns också behov av mer forskning om hur klimatfrågor kopplar till andra samhälls- och miljömål liksom av att bättre sammanställa, sprida och tillgängliggöra klimatforskningens resultat. Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området rör utvecklingen vad gäller de luftföroreningar som utgör preciseringar av miljökvalitetsmålet. De är följande: –halten av bensen, –halten av bens(a)pyren, –halten av butadien, –halten av formaldehyd, –halten av partiklar (PM2.5), –halten av partiklar (PM10), –halten av marknära ozon, –halten av kvävedioxid, och –korrosion på kalksten. Bensen, butadien och formaldehyd Bensen, butadien och formaldehyd är alla cancerogena ämnen. Den främsta källan till utsläpp av bensen är bilavgaser och avdunstning av bensin. Bilavgaser är också en viktig källa för butadien och formaldehyd men andra källor som cigarettrök, förbränning av biomassa, industri- utsläpp och emissioner av byggnadsmaterial bidrar också till utsläppen. Preciseringen för bensen innebär att halten av bensen inte ska överstiga per kubikmeter luft, beräknat som årsmedelvärde. För butadien innebär preciseringen att halten inte överskrider per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, och för formaldehyd att halten inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett Halterna är i stort fortsatt låga eller i nivå med värdet för preciseringarna. För bensen finns det några enstaka platser med halter över preciseringens nivå. (a)pyren Preciseringen innebär att halten av bens(a)pyren inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde. Vedeldning är den största källan till utsläpp av bens(a)pyren och de högsta halterna uppkommer . De totala utsläppen från svenska källor har minskat något där de senaste årens mildra vintrar är en bidragande faktor. över en längre tidsperiod kan ingen tydlig trend utläsas. Enligt en landsomfattande uppskattning av årsmedel- värdet för bens(a)pyren riskerar ca 100 kommuner att överskrida preciseringen och omkring 15 kommuner bedöms ha halter som ligger över preciseringens nivå med . Åtgärder behöver vidtas för att halterna ska komma ner till de nivåer som preciseringen fastställer. Preciseringen innebär att halten av små partiklar (PM2,5) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde. För större partiklar (PM10) innebär preciseringen att halten inte överskrider per kubikmeter luft beräknat som årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde. Utsläppen av både små och stora partiklar har minskat marginellt det . Preciseringens årsmedelvärde för PM2,5 i princip i hela landet. Dygnsmedelvärdet överskrids emellertid frekvent i flera svenska städer, särskilt i medan det i landsbygdsmiljö finns en tydligt nedåtgående trend. Detta beror troligen på att åtgärder för att minska utsläpp av luft- föroreningar i har haft önskad effekt. Halten av större partiklar (PM10) överskrider preciseringens nivåer frekvent i gatumiljö även om den långsiktiga trenden är att nivåerna långsamt minskar i svenska tätorter och tydligast i de större städerna. Den största enskilda källan till förhöjda halter av större partiklar (PM10) är vägslitage från användning av dubbdäck. har andelen dubbfria vinterdäck i landet minskat jämfört med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 lämnat ett motiverat yttrande om upprepade överskridanden i flera svenska tätorter av EU:s gränsvärde för PM10. Preciseringen för skydd av människors hälsa innebär att halten av marknära ozon inte ska överstiga per kubikmeter luft beräknat som ett åtta-timmarsmedelvärde eller per kubikmeter luft räknat som ett timmedelvärde. För ozonindex innebär preciseringen för skydd av växtlighet att det inte ska överstiga per kubikmeter luft beräknat som ett AOT40- värde april–september. Utsläppen i av föroreningar som bildar marknära ozon, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen, har minskat med mellan 2000–2013, sista årets minskning var dock knappt en procent. Preciseringen till skydd för människors hälsa överskrids fortfarande och de högsta halterna uppmäts på landsbygden och i fjällmiljöer. Nivån till skydd av växtlighet i allmänhet på landsbygden, men överskrids i kustområden. Det finns ingen tydlig trend för medelvärdet för halten av marknära ozon . Preciseringen innebär att halten av kvävedioxid inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil). De totala svenska utsläppen av kväveoxider minskar och har halverats , men preciseringens halter överskrids på flera håll i landet. De huvudsakliga källorna till utsläppen är trafik, arbetsmaskiner och i vissa delar av landet sjöfart. Den största delen av utsläppen från transporter kommer från personbilar samt lätta och tunga lastbilar. har andelen från personbilar ökat vilket beror på att antalet dieselbilar ökat kraftigt, ökade utsläppen av kväveoxider från dieselbilar . Halterna i och visar en statistiskt säkerställd nedåtgående trend för årsmedelvärdet, motsvarande trend för timmedelvärdet saknas. I och i städer med över 50 000 invånare är trenden oklar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Etappmål om gränsöverskridande luftföroreningar har som första part ratificerat ändringarna i det reviderade Göteborgs- protokollet inom . För att protokollet ska träda i kraft krävs dock att två tredjedelar av parterna ratificerar ändringarna. Flertalet EU-länder har deklarerat att de inte kommer att kunna ratificera ändringarna innan förhandlingarna om ett nytt takdirektiv är klara och ett nytt direktiv finns på plats vilket gör att det är osäkert när protokollet kan träda i kraft. Etappmål om luftföroreningar från småskalig vedeldning har EU fattat beslut om nya produktkrav för fastbränslepannor och kaminer. De första kraven för pannor gällande energi- märkning gäller och eko- designkrav . För kaminer kommer ekodesignkraven att börja gälla . Detta innebär en klar förbättring jämfört med nuläget och är ett steg i rätt riktning, även om kraven har en relativt låg ambitionsnivå med tanke på den långa genomförandetiden. Utvecklingen för luftkvaliteten i är i huvudsak positiv, men regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet inte nås utan ytterligare insatser. Överskridanden sker fortfarande av högsta acceptabla halter angivna i de olika preciseringarna för flera av luftföroreningarna. Det är fortsatt angeläget att genomföra insatser såväl nationellt som internationellt för att miljö- kvalitetsmålet ska nås. För etappmålet om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i gör regeringen bedömningen att detta inte har uppnåtts och att målet inte nås utan ytterligare insatser. nåddes en överenskommelse mellan och om ett nytt EU-direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luft- föroreningar (takdirektivet). Regeringens bedömning är att etappmålet om luftföroreningar från småskalig vedeldning har uppnåtts. har en rad viktiga beslut fattats inom EU som kommer att bidra till möjligheterna att nå målen. Det gäller bl.a. om s.k. ekodesignkrav för fastbränsleeldning. Kraven kommer att gälla utrustning som sätts på marknaden för pannor, och 2022 för lokaleldstäder och kaminer, vilket kan bidra till minskade utsläpp av förbränningsrelaterade utsläpp. trädde det nya direktivet om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från mellanstora förbränningsanläggningar (MCP- direktivet) i kraft. Regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra direktivet i nationell lagstiftning. Det kommer att bidra till minskade förbränningsrelaterade utsläpp i men även till minskad intransport av luftföroreningar från övriga . Hur stor effekten blir beror på hur länderna väljer att genomföra direktivets möjligheter till undantag. På nationell nivå har fattat beslut om att höja och utöka trängselskatten i samt infört möjligheten för kommuner och landsting att söka stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, så kallat stadsmiljöavtal. Stödet uppgår till –2018. På regional nivå har utökat områden med dubbdäcksförbud och flera län arbetar för att öka andelen invånare som reser med kollektiva färdmedel samt underlättar för cykeltransporter. Förutsättningarna för att nå preciseringarna för bens(a)pyren och små partiklar (PM2,5) har förbättrats i och med besluten om ekodesignkrav och MCP-direktivet. Effekten på utsläppen är långsam på grund av den långa omsättnings- takten av eldningsutrustning och på grund av att kraven i MCP-direktivet börjar gälla först eller 2030. Nya krav på kontroll av utsläpp från fordon i verklig körning har beslutats inom EU och träder i kraft för godkända dieselbilar och 2019 för nya dieselbilar. En effekt av detta kommer att bli minskade utsläpp av kväveoxider från personbilar i verklig körning. Det är dock oklart i vilken utsträckning kraven kommer att påverka halterna av kvävedioxid i gatumiljö. Utvecklingen av större partiklar (PM10) beror främst på utvecklingen av dubbdäcksanvändningen. De senaste årens gynnsamma väder har hållit nere halterna. Det är möjligt att preciseringen för större partiklar (PM10) kan med befintliga åtgärder men det förutsätter fortsatt intensivt lokalt åtgärdsarbete i form av renhållning och dammbindning och lokala förbud. långsiktigt hållbar lösning är åtgärder som generellt minskar på utsläppen av slitagepartiklar från dubbdäck. För att klara preciseringarna för marknära ozon krävs ytterligare internationella åtgärder. Minskade utsläpp av luftföroreningar inom EU har bidragit till att episoder med särskilt höga halter har avtagit men motsvarande förbättringar är inte synliga för episoder med medelhöga nivåer eller i de norra delarna av landet. Internationella överenskommelser krävs för att dels minska intransporten av marknära ozon men även för att minska på utsläppen av ozon- bildande ämnen. avtalet kan bidra positivt till minskad intransport av marknära ozon om åtgärder för minskade utsläpp av metan genomförs. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenledningssystem, arkeologiska föremål och hällristningar. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –påverkan genom atmosfäriskt nedfall, –påverkan genom markanvändning, –försurade sjöar och vattendrag, –försurad mark. Påverkan genom atmosfäriskt nedfall Preciseringen innebär att nedfallet av luftburna svavel- och kväveföreningar från svenska och internationella källor inte medför att den kritiska belastningen för försurning av mark och vatten överskrids i någon del av . Nedfallet av försurande ämnen över har minskat i takt med att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider har minskat kraftigt inom . –2013 har utsläppen av svaveldioxid minskat och kväveoxider inom EU. De nationella utsläppen står för en mindre del av nedfallet över . av svavlet och av kvävet härstammar från svenska källor. En hög andel av nedfallet beror på utsläpp från sjöfart. Trenden är att kväve- nedfallet i norra och sydvästra fortsätter att minska, medan det för sydöstra delen av landet inte finns en motsvarande trend. ökade dock mängden nedfall av svavel och kväve jämfört med föregående år dels på grund av meteorologiska faktorer men framförallt på grund av ökat nedfall i norra delarna av landet på grund av ett vulkanutbrott på under sista halvan av året. I nordligaste motsvarade vulkanens bidrag till nedfallet av det totala svavelnedfallet vulkanen var aktiv. Preciseringen innebär att markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten ska motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Skogsbruket kan bidra långsiktigt till skogsmarkens försurning genom att näringsämnen i träden förs bort i samband med avverkning. Detta gäller särskilt där tillförseln av basiska ämnen genom vittring är litet, såsom t.ex. i delar av sydvästra . Mängden näringsämnen i stamveden som tas ut är dock mycket liten. Bidraget till försurning är särskilt stort i mark med granskog där man skördar de näringsrika grenarna och topparna (grot) utan att återföra aska. Grenar och toppar används som bioenergi och uttaget av grot har i princip fördubblats . har uttag gjorts på ca en tredjedel av den avverkade ytan i . minskade dock uttaget av grot vid slut- avverkning jämfört med . Tillförsel av aska från värmeverk och industri till skogsmark är en metod för att motverka försurningen orsakad av uttag av grot. Askåterföringen sker främst i där antalet hektar med återförd aska –2014 i genomsnitt var dubbelt så stor jämfört med . Försurade sjöar och vattendrag Preciseringen innebär att sjöar och vattendrag, oberoende av kalkning, ska uppnå minst god P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 status med avseende på försurning enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljö. Utvecklingen är positiv för andelen försurade sjöar och vatten- drag. Omkring 1990 när försurningen var som störst var andelen försurade sjöar i hela landet men till 2010 hade andelen minskat till . Den största andelen försurade sjöar, , finns i sydvästra medan lägsta andelen försurade sjöar, , finns i inland. Försurningens skadliga effekter kan lindras genom kalkning. har ca i statliga medel använts. Dagens kalknings- verksamhet omfattar drygt 4 000 sjöar och vattendrag. Preciseringen innebär att försurningen av mark inte ska påskynda korrosion av tekniska material och arkeologiska föremål i mark och inte skada den biologiska mångfalden inom land- och vattenekosystem. av de provytor som inventeras hade hög eller mycket hög försurningsgrad 2010. I sydvästra gällde detta av provytorna och andelen med höga eller mycket höga försur- ningsgrader har minskat. I är andelen mark med hög eller mycket hög surhetsgrad betydligt lägre men här ökar andelen. var andelen mark med hög eller mycket hög surhetsgrad för landet som helhet. Orsaken till den negativa utvecklingen i är inte klarlagd och behöver utredas. Även om depositionen fortsätter att minska kommer marken, särskilt i , sannolikt att vara försurad och återhämtningen sker mycket långsamt. I de regionala uppföljningarna av miljökvalitets- målet bedömer 16 av de 21 länen att målet inte är möjligt att nå med befintliga eller beslutade styrmedel. Hälften av länen gör bedömningen att utvecklingen i miljön är oförändrad och resterande att utvecklingen är positiv. Många av länen bedömer att skogs- brukets relativa bidrag till försurningspåverkan på mark och vatten tilltar. Flera påtalar att askåterföring och andra åtgärder krävs. Kalkning av sjöar och vattendrag sker fortfarande i en majoritet av länen och behovet bedöms kvarstå som en åtgärd för växt- och djurliv i många försurade sjöar och vattendrag. Etappmål om utsläpp av luftföroreningar från sjöfart Etappmålet är att utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och partiklar ska ha börjat minska från fartygstrafiken i och . Utsläppen av svaveldioxid och partiklar har minskat och visar även beräkningar för utsläppen av kväveoxider på en sådan utveckling. Det finns dock stora osäkerheter i bedömningen av trenden för kväveoxider. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet inte är nått och inte kommer kunna nås med befintliga och beslutade styrmedel och åtgärder. Utvecklingen i miljön är överlag positiv och nedfallet av försurande ämnen har minskat under . Tillståndet i sjöar och vattendrag har förbättrats något medan trenden för skogsmark är oklar. Målet nås inte utan ytterligare internationella åtgärder och fokus bör fortsatt ligga på att minska utsläppen av försurande ämnen. Framförallt krävs insatser inom EU, och inom internationell sjöfart där utsläppen fortsatt behöver och kan minskas. Det krävs även nationella åtgärder. Etappmålet om utsläpp av luftföroreningar från sjöfart har uppnåtts, men bedömningen är mycket osäker. Regeringen anser därför att målet fortsatt bör följas upp och att ytterligare insatser kan krävas. Flera aktuella beslut på EU-nivå kommer att förbättra förutsättningarna för fortsatta utsläppsminskningar av försurande ämnen inom EU. Direktivet om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från mellanstora förbränningsanläggningar (MCP-direktivet) kommer sannolikt att bidra till minskade utsläpp av försurande ämnen inom EU. har förhandlingarna kring förslag till nytt direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar (takdirektivet) intensifierats. Direktivet omfattar nationella utsläppstak för utsläpp till luft av svavel- och kväveföreningar . , som första part, ratificerat Göteborgsprotokollets ändringar. Det reviderade protokollet träder dock inte i kraft förrän två tredjedelar av de undertecknande parterna har ratificerat. Om takdirektivet antas, väntas många länder följa efter . Inom sjöfarten har internationella regler trätt i kraft som innebär att svavelhalten i marint bränsle inom de så kallade svavelkontrollområdena , , och Engelska kanalen får vara högst . Även arbetet för att inrätta skyddsområden för utsläpp av kväveoxider i och har gått framåt. En färdplan har antagits för en parallell process för ansökan om kvävekontrollområde i och där inriktningen är att kraven ska träda i kraft . Utsläppen har minskat men är fortfarande betydande. Den tekniska utvecklingen går framåt och innebär möjligheter för skärpta krav och styrmedel. Utvecklingen behöver följas noga. Skogssty- relsen har tagit fram och påbörjat arbetet med en handlingsplan för askåterföring som bygger på de förslag som aktörsrådet för askåterföring presenterade 2014. Arbetet syftar till att stimulera askåterföring till skogsmark som kompensation för skogsbrukets försurande påverkan av uttag av skogsbränsle. Det är viktigt att arbetet följs upp. Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av natur- främmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt före- kommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. De bedömningsgrunder och indikatorer som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen, –användningen av särskilt farliga ämnen, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper, –förorenade områden, –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper, och –information om farliga ämnen i material, produkter och varor. Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen Preciseringen handlar om att minska användning och den sammanlagda exponeringen av farliga ämnen för miljön och människor. antogs inom ramen för FN:s globala kemikaliestrategi (SAICM) en vägledning om vilka åtgärder som behövs för att uppnå en fungerande kemikaliekontroll i ett land. Exempel på sådana åtgärder är framtagandet av lagstiftning och skapandet av institutioner för genomförande samt tillsyn. EU har vidtagit ett antal åtgärder som kommer att minska vår exponering för farliga ämnen. Som exempel kan nämnas nya eller utökade förbud mot flera särskilt farliga ämnen. Ett annat exempel är att ett antal ämnen har klassificerats som särskilt farliga och i och med det förbjudits i leksaker. För bisfenol A har en strängare klassificering röstats igenom. Dessutom har kommissionen lagt fram ett förslag om att förbjuda bisfenol A i termopapper, till exempel kvitton och biljetter. Kommissionen lade ett förslag till förordning som utvidgar tillämpnings- området för om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel till att omfatta bisfenol A i lacker och ytskikt. Förslaget innehåller även ett sänkt migrations- gränsvärde och en allokeringsfaktor som syftar till ökad försiktighet. har ett nationellt förbud mot bisfenol A i bl.a. lock till barnmats- burkar. Regeringen vill se att detta skydd för barn bibehålls även fortsättningsvis och helst på EU-nivå. Om det inte är möjligt kommer regeringen att verka för att kan behålla sitt nationella förbud. Konsumtionen av textila varor har ökat betydligt inom EU . Stora volymer kemikalier används för produktion av textilier, från tillverkning av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 textilfibrer och råmaterial till behandling av de färdiga textilvarorna. Textilier kan innehålla kemikalier som har hälso- eller miljöfarliga egenskaper. Det kan till exempel vara ämnen som är cancerframkallande, stör fortplantningen, framkallar allergi eller är skadliga för vatten- miljön. Regeringen har tillsammans med företrädare för den svenska textilbranschen och de nordiska länderna drivit på för att EU ska begränsa förekomsten av farliga kemikalier i textilier. har bidragit med underlag till kommissionen i dess arbete med det föreslagna förbudet för ämnen som kan orsaka cancer, skada arvsmassan eller vara reprodukt- ionsstörande, s.k. CMR-ämnen. Om begränsningarna för CMR-ämnen kompletteras med begränsningar för allergiframkallande, miljöfarliga och hormonstörande ämnen så finns det en möjlighet att bygga en mer sammanhållen reglering som ger en högre skyddsnivå. presenterade Europeiska kommissionen sitt meddelande för en cirkulär ekonomi. Det är en framgång för som lyft frågan om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Meddelandet innehåller två delar. En handlingsplan för en cirkulär ekonomi samt ett nytt avfallspaket med förslag på revideringar av samma sex direktiv på avfallsområdet. Förslagen innehåller bland annat nya definitioner, höjda återvinningsmål och minskad deponering. överlämnade Kemikalieskatte- utredningen sitt betänkande (SOU 2014:30). Utredningen har valt att ta fram förslag på punktskatter som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Vanliga källor till farliga ämnen i människors hemmiljö är enligt utredningen flamskyddsmedel i elektronik samt ftalater i golv- och andra bygg- varor som innehåller polymerer av vinylklorid, PVC. Regeringen föreslår nu en skatt på kemikalier i viss elektronik (Förslag till statens budget, Finansplan m.m., avsnitt 6.16). Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om skattens effektivitet samt styrande effekt avseende hälsa och miljö kan öka. Kemikalieinspektionen fick i uppdrag att undersöka behovet av nationella begränsningar gällande farliga ämnen i bygg- produkter i syfte att minska barns exponering för sådana ämnen.