prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — Exempel på insatsresultat som redovisas av Sida är stärkt kompetens i att hantera klimatutmaningarna genom ett stöd till AfDB:s klimatprogram, en kraftig ökning av solpaneler i vilket bidragit till minskade koldioxidutsläpp och bättre ekonomi för hushållen, samt ökad medvetenhet kring hållbart företagande genom stöd till CSR . åtagande inom det amerikanska initiativet ”” innebär investeringar i bl.a. förnybar energi i om . Ett annat exempel är kärnstödet till () som gjort det möjligt för institutet att vara engagerad i viktiga policyprocesser på lokal, nationell och global nivå för hållbar utveckling, inklusive arbetet med Agenda 2030 och klimatförhandlingarna. SEI har även bidragit till att höja kompetensen i forskning och med att tillgängliggöra forskningsresultat. Myndigheten för samhällskydd och beredskaps (MSB) arbete med katastrofriskreducering har stärkt utsatta länders förmåga att förebygga naturhändelser och katastrofer. Kemikalieinspektionen har inom ramen för avtal om tjänsteexport med Sida bl. a. bidragit till en förbättrad kemikaliekontroll i . Havs- och vattenmyndigheten har verkat för räkning i de pågående förhandlingarna om ett nytt införandeavtal för marin biodiversitet på internationellt vatten som saknar ett regelverk under . Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet stödjer multilateralt utvecklingssamarbete inom miljö- och klimatområdet genom ett aktivt styrelsearbete i och bidrag till bl.a. Gröna klimatfonden (GCF), klimatinvesteringsfonder (), Globala miljöfaciliteten (GEF), de minst utvecklade ländernas fond (LDCF), Anpassningsfonden (AF), Nordiska utvecklingsfonden (NDF), Montrealprotokollets Multilaterala Fond (MLF), det öppnade Special Programme (SP) samt Ökenkonventionen (UNCCD). Gröna klimatfonden förväntas bli en central aktör för klimatfinansiering i utvecklingsländer. De första projektbesluten togs och fonden blev därmed fullt operativ. är i kraft av sjätte största givaren till fonden och den största givaren per capita en inflytelserik aktör som därigenom bidragit till att centrala policydokument har kunnat antas . har framgångsrikt drivit klimat- och biståndspolitiskt prioriterade frågor såsom förbättrad tillgång till klimatfinansiering för de minst utvecklade länderna och små ö-stater med utvecklingsstatus, jämställdhet samt att fonden ska bidra till ett paradigmskifte avseende finansiering av insatser för att begränsa klimatförändringarna och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Miljö- och klimatfrågorna står även högt på agendan i arbetet med andra multilaterala organisationer såsom och . UNDP bidrog till att stärka nationella och lokala förvaltningars kapacitet att utforma och genomföra åtgärder för att hantera klimatförändringar. UNDP hjälper också länder att få tillgång till klimatfinansiering. Inför klimatförhandlingarna i bistod UNDP 43 länder i arbetet med att ta fram sina klimatåtaganden. Insatser under och har lett till betydande resultat . stöd till FN:s miljöprogram har särskilt bidragit till organisationens arbete för resurseffektivitet, mot klimatförändringar, för skydd av ozonskiktet och förvaltning av ekosystemtjänster liksom för hållbar konsumtion och produktion. Det har vidare bidragit till att främja en hållbar hantering av kemikalier och avfall bl.a. genom utvecklingen av en bättre kemikalielagstiftning och institutioner som kan sörja för dess efterlevnad. bidrar till tre av fyra fonder under . Fokus för dessa fonder och program är koldioxidsnål utveckling inom energi- och skogssektorerna. Av slutförda projekt, bl.a. en storskalig solfångaranläggning i , har investeringar under en av fonderna lett till utsläppsminskningar omfattande koldioxid, vilket motsvarar de årliga utsläppen från 4,5 miljoner bilar eller sex kolkraftverk. Genom programmet för förnybar energi i låginkomstländer har det tillförts 1,7 GW i kapacitet som förväntas bidra till att 16,8 miljoner människor får tillgång till energi. har aktivt drivit jämställdhetsfrågorna i , vilka nu får allt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 större genomslag i verksamheten. Bl.a. avser ett transportprojekt i att vika av nytillkomna arbetstillfällen åt kvinnor och särskilda vänthallar för kvinnor avses upprättas. Beslut togs också om insatser som ska leda till utsläppsminskningar av motsvarande koldioxid. Ytterligare insatser syftar till att åstadkomma förbättrad hållbarhet i av världens hotade fiskebestånd. har regeringen börjat tillämpa den överenskommelse som gjordes 2015 om att i de internationella finansiella institutionerna verka för att investeringar i och stöd till att fossil energi fasas ut som investeringar i förnybar energi ökar betydligt. Denna överenskommelse innebär en tydlig ambitionshöjning för svensk politik på området. Resultat av EU:s utvecklingssamarbete Integrering av miljö och klimatperspektiv är högprioriterat i hela EU:s utvecklingssamarbete och EU verkar för att av dess budget för 2014-2020 ska riktas mot klimatrelaterade projekt och policys. En rad substantiella globala initiativ på området miljö har inletts, exempelvis flaggskeppet for Life där inom det tematiska programmet Global Public Goods and Challenges avsatts under 2014-2020 för att främja gröna ekonomier och skydda ekosystem. Genom EU:s andra externa instrument har klimatmålsättningen förverkligats genom riktade program för att underlätta övergången till grön ekonomi. Utöver detta har EU deltagit i FN:s initiativ för hållbar energi, SE4ALL, och andra energiinitiativ, där, under Energy Facility, mer än tre miljoner människor dragit nytta av insatser för att öka tillförseln av hållbar energi till landsbygden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.9 Indikatorer i urval: Miljö och klimat Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Andelen insatser som har miljö och klimat Andelen insatser som har andel av totalt kärnstöd 2015: 4,resp. 5, Minskade utsläpp av växthusgaser (miljoner andel av totalt kärnstöd 2015: 3,resp. Antal länder som integrerar andel av totalt kärnstöd katastrofriskhantering som en nationell 2015: 3, Effektivt bevarande och förvaltning av av totalt kärnstöd 2015: naturskyddsområden (miljoner ha) Antal länder/regioner med klimatstrategier (a) framtagna och/eller (b) genomförda med Antal hektar skyddad mark som Antal små och medelstora företag som tillämpar hållbara konsumtions- och 1 En ny beräkningsmetod tillämpades 2015 för att bättre reflektera GEFs programmering under ett visst kalenderår. Siffran reflekterar summan av uppskattade CO2-minskningar för alla projekt som endosserades eller godkändes under . rapportering baserades istället på slutförda projekt under ett visst kalenderår men där besluten fattades . Regeringen bedömer att såväl Sidas bilaterala insatser som stödet till multilaterala organisationer och EU, har fått genomslag och bidragit till goda resultat när det gäller miljö och klimat. Klimat är ett förhållandevis nytt område inom biståndet. Flertalet befintliga multilaterala klimatfonder och program har etablerats och framåt. Många projekt och program har fleråriga genomförandecykler och uppvisar ofta slutresultat först på medellång eller lång sikt. uppnådda resultat visar dock tydligt att stödet spelar en viktig roll för utvecklingsländernas möjligheter att uppnå en hållbar utveckling genom att öka deras förutsättningar att anpassa sig till klimatförändringar och att bygga hållbara samhällen baserade på klimatsmarta lösningar. Regeringen drar slutsatsen att fortsatt stöd till fonderna och program är viktigt också för att bidra till att ländernas åtaganden i genomförs. Regeringen anser att kvinnors medverkan i hållbart brukande av naturresurser, hantering av kemikalier och avfall och i klimatfrågor är en förutsättning för att åstadkomma en långsiktigt hållbar utveckling i världen. Studier visar att kvinnors deltagande leder både till minskad sårbarhet för miljö- och klimatförändringar och ett mer effektivt arbete inom såväl policyskapande som genomförande. Investeringar i förnybar energi visar sig också skapa fler arbetstillfällen för kvinnor och främja kvinnligt företagande än motsvarande investeringar i den traditionella energisektorn. Regeringen har framgångsrikt drivit jämställdhetsfrågorna i de stora miljö- och klimatfonderna och program där arbetet har fått genomslag på både policy- och projektnivå. Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är såväl mål i sig själva som medel att uppnå andra mål. De har stärkts men har utmanats i allt högre grad. Många länder har antagit lagar som stärkt respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. har denna utveckling setts som hotfull av många regimer och aktörer, vilket lett till en tilltagande och oroande trend av att de mänskliga rättigheternas universalitet ifrågasätts, det civila samhällets och demokratins utrymme krymper och rättsstatens principer inte upprätthålls. Denna trend har underblåsts av en svår geopolitisk utveckling i vår omvärld. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundförutsättningar för genomförandet av Agenda 2030. arbetade proaktivt under förhandlingarna för starkast möjliga skrivningar inom detta område. Mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen och den tyngd detta ges i den inledande deklarationen är viktiga steg framåt, särskilt i jämförelse med Milleniemålen. har väsentligt högre ambitioner vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet Det bilaterala utvecklingssamarbetet som syftar till stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter sker i samtliga samarbetsländer och återfinns i nästan samtliga strategier. Förväntade strategiresultat avser främst främjad demokratisk utveckling, stärkta demokratiska institutioner, stärkt civilsamhälle, ökad respekt för mänskliga rättigheter och ökad jämställdhet. Även rättstatens principer, medias oberoende och frågor kring transparens omfattas. Insatsportföljerna har genomförts enligt plan respektive delvis enligt plan i omkring samma utsträckning. Utvecklingen har gått i önskvärd riktning för en tredjedel av de förväntade P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 resultaten och i delvis önskad riktning för nästan två tredjedelar av dessa. Även i länder där utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter varit under press eller negativ har enskilda insatser kunnat bidra positivt. Exempel på detta är projekt i som bidragit till ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter och demokrati inom utbildningsväsendet samt i där svenskt stöd bidragit till att ett trettiotal syriska mediaorganisationer har skrivit under en nyframtagen etisk charter, den första i sitt slag för , samt att oberoende radiostationer och tidningar når ett par miljoner syrier . Många insatser har bidragit till kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. Ett exempel är förbättrad lagstiftning och ökad medvetenhet hos rättsliga institutioner i inom jämställdhet och SRHR genom stöd till ett antal nationella civilsamhällsorganisationer. Ett annat exempel är handboken ”ABC on a ” som färdigställdes av syriska organisationer och internationella experter; ett resultat av en längre process som bidragit till ökad kunskap om jämställdhet och kvinnors rättigheter bland flera syriska civilsamhällsaktörer och advokatnätverk, en kunskap viktig för en framtida konstitutionsprocess. Många insatser har också bidragit till barnets rättigheter, t.ex. Rädda Barnens internationella verksamhet, det globala som arbetar för en värld fri från barnsexhandel och stödet till hälsosektorn som i flera länder bidragit till avsevärda förbättringar när det gäller minskad barna- och mödradödlighet. Ytterligare ett exempel på insatsresultat är avslöjandet av en omfattande korruptionsskandal i som bl.a. ledde till åtal av dåvarande president . Det gjordes möjligt genom en organisation som sedan starten fått svenskt stöd för att motverka straffrihet vid korruptionsbrott. Sida har även bidragit till en global fond för hbtq-personers rättigheter som stödjer civilsamhällsorganisationer som arbetar med detta och därigenom stärker hbtq-rörelser. En betydande del av Sidas stöd inom demokrati och mänskliga rättigheter har gått till aktörer inom det civila samhället. Stöd har också utgått till offentliga institutioner med fokus på att P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 stärka kvaliteten och opartiskheten i myndighetsutövningen. Genom att rättighetsperspektivet är integrerat i alla sektorer bidrar det till att mänskliga rättigheter stärkts även inom områden så som hälsa och utbildning. Arbetet för fler fristäder för förföljda författare och en utveckling av fristadssystemet i redogörs för under utgiftsområde 17, avsnitt 3. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet stöder OHCHR som har det huvudsakliga ansvaret för FN:s arbete för de mänskliga rättigheterna. OHCHR har en central roll för det normativa arbetet och verkar även för att stärka internationella instrument för mänskliga rättigheter, bekämpa straffrihet, stärka ansvarsutkrävande och rättsstatens principer, främja jämställdhet och motverka diskriminering. OHCHR har i samarbete med andra FN- organ och civilsamhällesorganisationer utvecklat indikatorer som mäter efterlevnaden av mänskliga rättigheter. Ett exempel på verksamhet är i där landets kvinnliga domare har fått stöd i arbetet mot våld och diskriminering och i att genomföra en jämställdhetspolicy. Även UNDP är en viktig aktör på området i de över 170 länder där organisationen verkar. UNDP har bl.a. en koordinerande och samordnande roll inom FN-systemet på landnivå och en nära dialog med värdländernas regeringar. stöd till UNDP har bidragit till att stärka nationella parlaments, valmyndigheter och konstitutionella institutioners kapacitet i 92 länder. Nationella parlament i 45 länder har fått hjälp med expertis och kapacitetsutveckling för att bättre kunna fullgöra sitt uppdrag. I 39 länder har UNDP bistått nationella valmyndigheter med kapacitetsbyggande åtgärder. Vidare har UNDP förbättrat civilsamhällets förmåga att delta i viktiga utvecklings- och krisrelaterade processer i 74 länder. Genom stöd till UN Women drivs arbetet med såväl stärkt demokrati som för att möjliggöra lika mänskliga rättigheter för kvinnor och män, inklusive SRHR. UN Women verkar för att öka andelen kvinnor som leder och deltar i beslutsfattande processer på alla nivåer. och UN Women höll en bilateral workshop som bidrog till ett erfarenhetsutbyte mellan ett flertal länder om jämställdhetsbudgetering och om feministiska utrikes- och utvecklingspolitik såväl som feministiska regering. Samarbetet bidrog till UN Womens förmåga att stärka kvinnors demokratiska rättigheter. I det multilaterala systemet spelar FN:s specialrapportörer för tematiska och landspecifika MR-frågor en viktig roll i arbetet med att värna och främja de mänskliga rättigheterna. stöd till FN:s specialrapportör för förenings- och församlingsfrihet har resulterat i ett antal regionala konsultationer om hur de restriktioner som genomförts i många länder gentemot civilsamhället ska bemötas. Resultat av EU:s utvecklingssamarbete för mänskliga rättigheter och demokrati anger EU:s mål och prioriteringar på området och är utformad för att öka effektivitet och koherens i EU:s politik i stort. antogs en andra handlingsplan för genomförandet av ramverket med särskilt fokus på att stärka civilsamhällets aktörer, på stödet till MR-försvarare och ett på ökat ägarskap hos lokala institutioner. har verkat för att det inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter nu finns möjlighet till små, skyndsamma stöd. Därtill har den s.k. Human Rights Crisis Facility för de mest svåra MR- situationerna, där öppna ansökningsförfaranden inte är möjliga, blivit operativt senare halvan av 2015. Kommissionen tog även initiativ till en global plattform för omlokalisering och tillfälligt skydd av MR-försvarare i fara, något som varit efterfrågat. EU:s demokratistöd är brett och utgår från flera olika finansiella och politiska instrument. Mer än har allokerats globalt för att stödja valprocesser, stärka politiska partier och parlament samt till att utveckla fri och oberoende media. Bl.a. finns EU:s demokratistöd för de södra och östliga grannskapen som på innovativa och flexibla sätt stödjer individer och organisationer som kämpar för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. har aktivt drivit att demokrati ska vara en integrerad del av landstrategier med gemensamma prioriteringar för EU:s arbete på lokal nivå med mänskliga rättigheter. Landstrategierna har resulterat i mer samarbete mellan EU-delegationer och ambassader lokalt om mänskliga rättigheter. lanserade vidare valstödsprojekt för att långsiktigt stärka trovärdighet, transparens och inklusivitet. Kapacitetsbyggnad av Afrikanska unionens valobservation pågår och EU:s egen valobservatörsverksamhet är en central del av internationell valobservation. EU:s instrument för stöd inför anslutningen (IPA II) ger omfattande stöd till stärkandet av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer till länderna på och . Exempelvis resulterade stödet till polisväsende och åklagarmyndighet till ökat fokus på högnivåkorruption. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 EU:s grannskapsinstrument () ger omfattande stöd till stärkandet av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer till länderna som omfattas av det östliga partnerskapet samt länderna i det södra grannskapet. I bidrog EU:s stöd till att hjälpa landet genom den kris som den ryska aggressionen inneburit genom stöd till genomförandet av nödvändiga reformer inom den civila säkerhetssektorn. I det södra grannskapet har EU:s stöd till , syftande till ökad insyn i statliga institutioner och myndigheter, lett till ett stärkt och mer självständigt rättsväsende. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.10 Indikatorer i urval: Demokrati och mänskliga rättigheter Utveckling mot förväntade strategiresultat: Sidas bedömning; andel av I riktning mot resultaten Delvis i riktning mot resultaten Ej i riktning mot resultaten Sidas bedömning; andel av I huvudsak enligt plan Andelen insatser som har demokrati och Antal länder som på egen begäran tagit emot stöd för att stärka valförrättande kärnstöd 2015: 8, Antal länder som på egen begäran mottagit andel av totalt kärnstöd stöd för att stärka operativa institutioner som 2015: 8, stöttar uppfyllandet av åtaganden om mänskliga rättigheter som ratificerats på nationell och internationell basis Antal länder där organisationen är verksam andel av totalt kärnstöd där mekanismer för översyn, ansvarsutkrävande och skydd har etablerats, eller kommit att bättre anpassas till internationella standards för mänskliga Antal länder där organisationen är verksam andel av totalt kärnstöd där användandet av internationell människorättslag i domstolar har ökat Antal människorättsförsvarare som fått EU- M: 9 400 K: 10 000 -: 12 600 Antal val som fått stöd av EU där valprocesen av oberoende observatörer bedömts som fria Antal individers som direkt dragit nytta av EU- finansierade program för justitie-, rättsstats- M: 126 000 K: 7 700 -: 63 300 års utveckling innebärande ökat förtryck, restriktivare lagstiftning, krympande utrymme för civilsamhällesaktörer, ökad övervakning fler it-attacker, allt starkare motreaktioner i internationella fora samt färre aktörer i det internationella samfundet som står upp för grundläggande rättigheter är en utmaning för det svenska biståndet. Till detta kommer krig och konflikt i ett flertal samarbetsländer. Regeringen bedömer att svenska insatser lämnat viktiga bidrag till demokrati och mänskliga rättigheter. I det bilaterala samarbetet kan dock konstateras att utmaningarna att genomföra insatsportföljen enligt plan generellt sett är större här än på andra tematiska områden, och att samhällsutvecklingen inte alltid går i önskvärd riktning. Detta beror på att biståndet sker i en kontext där det även finns starka krafter emot stärkt demokrati och mänskliga Insatserna kan dock ha dämpat den negativa utvecklingen och effekter måste ses i ett långt perspektiv. Det är centralt att genom utvecklingssamarbetet arbetar strategiskt och med kraft för att motverka den negativa trenden. I bemötandet av de nya utmaningarna behövs kreativitet, rörlighet och anpasslighet, liksom att arbetsmetoder kontinuerligt utvecklas i förhållande till en föränderlig omvärld. Erfarenheter visar att långsiktighet i arbetet är viktigt. Arbetet med att stödja civilsamhället, journalister och människorättsförsvarare när dessa utsätts för ökat tryck måste prioriteras. I multilaterala fora ska fortsatt vara en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter. Sidas utveckling av sitt interna stöd för arbetet med en rättighetsbaserad ansats och jämställdhetsintegrering är viktig. Ökad jämställdhet liksom uppfyllandet av alla kvinnors och flickors mänskliga rättigheter är centralt för en hållbar utveckling, demokrati och uppfyllandet av rättsstatens principer. Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling Det svenska utvecklingssamarbetet ska bidra till en mer inkluderande ekonomisk utveckling med fler och bättre jobb med goda arbetsvillkor, rätt att organisera sig fackligt och tillgång till social trygghet. Regeringen har också särskilt uppmärksammat bl.a. jord- och skogsbruk, fri och rättvis handel, bättre fungerande marknader och institutioner, hållbart företagande, tryggad hållbar livsmedelsförsörjning och ökad användning av informations- och kommunikationsteknologi. Även miljödimensionen är central i hållbar ekonomisk utveckling. Uppföljningen av millenniemålen visar att den ekonomiska fattigdomen minskat kraftigt globalt sett . Bl.a. har antalet personer i världen som lever i extrem fattigdom mer än halverats men det finns stora skillnader mellan och inom länder. Även den andra delen av millenniemålet, om att halvera andelen hungrande, var nära att uppnås och antalet hungrande har minskat med 216 miljoner sedan mätperioden /92. 72 av 129 utvecklingsländer nådde millenniemålet. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Många av samarbetsländer har det haft en relativt stark ekonomisk tillväxt med handel och investeringar som drivkraft, trots nedgångar och kriser i den globala ekonomin med fallande export- och råvarupriser. Fattiga människors möjligheter att bidra till och dra nytta av denna tillväxt har dock varit begränsad. Fattigdomen är fortfarande utbredd och ojämlikheten hög och delvis ökande vilket bl.a. avspeglas i en hög arbetslöshet med osäkra villkor, social otrygghet, begränsade ägande- och brukanderättigheter. Detta handlar till stora delar om brist på strukturomvandling, handelsmöjligheter, ett lågproduktivt jordbruk, en stor informell sektor, svagt investeringsklimat, svaga institutioner och instabilitet i områden där biståndet verkar. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet Hälften av de bilaterala strategierna inkluderar mål om inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling. Återkommande målgrupper är kvinnor, ungdomar, småskaliga lantbrukare och entreprenörer. Insatsportföljerna har mestadels kunnat genomföras helt eller delvis enligt plan. Utvecklingen har gått i riktning mot knappt hälften av de förväntade strategiresultaten och delvis i riktning mot knappt hälften. För ett fåtal har utvecklingen inte gått i riktning mot resultaten. Ett exempel på resultat av svenska insatser är skapandet av 2 700 arbetstillfällen i små och medelstora företag inom förnybar energi genom stöd till ett miljöprogram i . Kvinnor upptog av dessa arbetstillfällen.