prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — exempelvis auktorisationer, ägarprövningar, bolagsordningsändringar, ledningsprövningar, prospektgranskning och gränsöverskridande verksamhet. tar även ut årliga avgifter från alla som står under myndighetens tillsyn eller är registrerade hos myndigheten. tar ut avgifter för att registrera företag. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet, dels avgifter från de som i sin yrkesverksamhet använder utrustning med icke- joniserande strålning bl.a. för lasrar och röntgenutrustning. offentligrättsliga avgifter omfattar t.ex. elsäkerhetsavgifter, elberedskaps- avgifter och nätövervakningsavgifter. tar ut avgifter för bl.a. patent- och varumärkesregistreringar. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet minskade Minskningen med av intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet beror främst på ett affärsverk och två andra myndigheter som sammantaget minskade med , medan avgiftsintäkterna hos övriga myndigheter och affärsverk totalt sett ökade. Svenska kraftnäts intäkter minskade med , främst för balans- och frekvensregleringen till stor del beroende på det låga elpriset. Volymen köpt balanskraft ökade jämfört med föregående år men då genom- snittspriset minskade blev intäkterna lägre. Såväl intäkter som kostnader påverkas bruttomässigt av marknadspriset på el och volymen balanskraft i respektive elområde och det kan därför vara stora skillnader mellan åren. I Svenska kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag, s.k. balansansvariga åtagit sig att planera sin elproduktion och elinköp med sin förbrukning så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna och redovisar köpt respektive såld balanskraft i sin resultaträkning. avgifter minskade med på grund av att intäkterna från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet minskade medan avgift för administration av premiepensions- systemet ökade något. Avgifterna i uppdrags- verksamhet minskade med , vilket främst beror på minskad volym av investeringsprojekt där kommuners anlägg- ningar byggs som . uppdragsverksamhet består i övrigt huvudsakligen av försäljning av järnvägsmaterial till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. Största ökningen av avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet hade Statens institutions- styrelse. Vårdavgifter för vård och behandling ökade med på grund av hög efterfrågan på vårddygn inom både ungdoms- och missbruksvården. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 180 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda exportkredit- och investeringsgarantier. Avgifterna avser premie- intäkter som ska täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster, och premiens storlek beror på risken i varje affär. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. , och redovisar intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. uppdragsintäkter är ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensions- avgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet är i huvudsak deras distriktsveterinärorgani- sation. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. uppdrags- intäkter kommer från djursjukvård, forsknings- uppdrag och övriga konsulttjänster, hyres- intäkter samt jordbruksprodukter. intäkter avser i huvudsak konsulttjänster. intäkter avser bl.a. försäljning av sjökort och konsultuppdrag. Intäkter av andra ersättningar minskade Den avgörande anledningen till minskningen av intäkter av andra ersättningar är att ersättningar minskade med . Minskningen följer efter en kraftig ökning 2014 på grund av realisationsvinster som uppstod vid försäljning av mark. Marken övertogs 2013 till bokfört värde från Ersättningsmark i . Omfattningen av försäljningen var lägre 2015 men det är realisationsvinster från den fortsatta försäljningen av marken som även 2015 utgör majoriteten av andra ersätt- ningar. Totalt minskade intäkter av andra ersättningar bara med eftersom att de ökade totalt sett exklusive . andra ersättningar ökade med vilket huvudsakligen beror på att ersättningen för pensionärsvården inom EU ökade då fler pensionärer från länder inom EU tillbringade mer tid i och den genomsnittliga kostnaden för vården därmed ökade. andra ersättningar ökade med på grund av att viten var ovanligt låga 2014 till följd av krediteringar av tidigare utställda vitesfakturor samt att skadeersättningar och kvalitetsavgifter ökade. redovisar bl.a. viten, intäkter från försäkringsbolag för skadeersättningar på väganläggningar och kvalitetsavgifter kopplat till banavgifterna som andra ersättningar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar ökade med och är främst finansieringsavgifter som arbetslöshetskassorna betalar. Ökningen berodde på att flera arbetslöshetskassor höjde medlemsavgifterna eftersom att taket för den inkomstrelaterade ersättningen höjdes 2015, vilket även orsakade en höjning av den finansieringsavgift som arbetslöshetskassorna betalar. redovisar återvunna skadebelopp som andra ersättningar. Åter- vinningarna ökade med , främst på grund av ett multilateralt avtal om betalning av skulder. Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisade omkring 100 myndigheter intäkter av andra ersättningar. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och löne- kostnader från som andra ersättningar. CSN redovisar återkravsintäkter från återkrav som uppstår om en studerande t.ex. avbrutit studierna utan att meddela CSN. Transportstyrelsen redovisar bl.a. felparker- ingsavgifter som andra ersättningar. Andra ersättningar hos är bl.a. återbetalda statsbidrag. redovisar investeringsbidrag som andra ersättningar. Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag från fonden för integration av Bidrag från Europeiska flykting- och Bidrag från Fonden för inre säkerhet Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har totalt sett minskat med . Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetal- ning av ålderspensioner och de ålderspensions- avgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. ökade utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonden med medan avgifterna som tillförs AP- fonderna ökade med . Det innebär att AP-fondens nettobidrag till staten minskade med . Intäkter av EU-medel uppgår till och visar på återflödet från EU- budgeten. har dessa minskat med vilket främst beror på att programperioden –2013 går mot sitt slut och programperioden –2020 inte har påbörjats i särskilt hög grad. Europeiska kommissionen betalade ut bidrag till transeuropeiska nätverk om som utgör EU-stöd för investeringar och utvecklingsinsatser. Bland större projekt som fick bidrag 2015 märks Baltic Link –(upprustning av järnvägen mellan och ), muddring i hamn samt åtgärder inom ITS-området. Bland EU-bidragen utgör del till universitet och högskolor som huvudsakligen ska användas för forskning. EU, företag inom och utom , och olika forskningsstiftelser finansierar till stor del denna forskning. Universitet och högskolor redovisade intäkter av bidrag från EU med . Från andra finansiärer än EU förekommer universitet och högskolor med redovisade intäkter av bidrag på vilket är en mindre ökning jämfört med föregående år. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostna- den för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. Intäkter av bidrag, exklusive bidrag från EU, ökade med jämfört med . Den främsta orsaken är att bidrag till investeringar för i ökade . () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänste- pensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget (anslagsfinansierade förmåner) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Övrigt arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala Bidrag till folkbildningsorganisationer, Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Integration, Etableringslotsar, Integration, Etableringsersättning till vissa Insatser för den ideella sektorn, Myndigheten för ungdoms- och Särskilda insatser inom folkbildningen, Summa migration och integration till Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket för Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Stöd till kommuner och landsting Summa allmänna bidrag till kommuner exkl det tillfälliga stödet för migration och integration Allmänna bidrag, tillfälligt stöd för migration och integration: Tillfälligt stöd till kommuner, Tillfälligt stöd till landsting, Summa allmänna bidrag till kommuner, tillfälligt stöd för migration och integration: Summa allmänna bidrag till kommuner Ersättningar och bostadskostnader, Ersättningar för ensamkommande barn, Summa migration och integration vid Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m. (Hälso- och sjukvårdspolitik), Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och varav: Lönebidrag och m.m. (Barn-, ungdoms- och Utveckling av skolväsendet och annan Statligt stöd till vuxenutbildning Lågstadielyftet, del till kommuner Integration, del av Utveckling av Ersättning vid sjukdom och Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvud- sak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfereringar som och hanterar. Här ingår ålders- pensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktions- nedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringar till hushåll ökade med . De transfere- ringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålders- pensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensions- rätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,2015) finns med bland transfereringar till hushålls- sektorn men redovisas separat. Nettoöver- föringen till premiepensionssystemet var 2015, vilket var mer än 2014. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3. Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med 9,5 miljarder kronor till följd av att antalet ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad pension blir fler. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- och tilläggspensionerna till personer upp . fick 2 057 567 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, 44 105 personer fler än . Premiepensioner ökade med eller . Den ökningen beror på den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går in i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension . Fler förklaringar är att börskurserna ökade relativt kraftigt , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk vilket medförde kursvinster. Detta påver- kade uppräkningen av många premiepensioner 2015. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Garantipension minskade med då prisbasbeloppet har sänkts. Bostads- tillägget ökade med . Ökningen beror på att bostadstillägget höjdes från av boendekostnaderna. Dessutom var boende- kostnaderna högre och antalet pensionärer med bostadstillägg något fler. Sjukskrivningarna ökar och psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet nya sjukfall fortsatt att öka. Enligt en rapport från har den årliga ökningstakten i sjukpenningtalen tilltagit . Sjukpenningtalet var , vilket var en ökning med eller . har kvinnor ett högre sjukpenningtal, , än män, . Ökningen är störst bland kvinnor och gäller framför allt psykiska diagnoser. Dessa är nu den vanligaste orsaken till sjukfrånvaro både för kvinnor och män. Sjukpenningen ökar mest för sjukfall längre än . Där har antalet personer ökat . De långa sjukfallen ökade starkast bland män vilket beror på att antalet sjukfall med psykisk diagnos nu ökar snabbare bland män än bland kvinnor. fick 193 372 personer sjukpenning, vilket är 17 000 fler än . Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Men färre får aktivitets- och sjukersättning Aktivitets och sjukersättningen minskade med (1,). Sjukersätt- ning kan beviljas till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 307 446 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjuk- ersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till 37 599 personer . Det är en ökning jämfört med . För nybeviljade aktivitets- ersättningar ökar andelen med psykiatriska diagnoser något. Det gäller främst huvud- diagnoserna genomgripande utvecklings- störningar och hyperaktivitetsstörningar. Fler män än kvinnor får aktivitetsersättning. Kostnader för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Kostnaden ökade med (4,). hade 16 142 personer assistansersättning vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Det genomsnittliga antalet timmar ökade liksom schablonbeloppet . Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäk- ringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medel- ersättningen stiger. Männen tar succesivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning men ökningen går långsamt. Andelen har ökat från . Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbets- löshetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). var 381 146 personer inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen, en minskning jämfört med . Av de inskrivna var 200 590 personer öppet arbetslösa, en minskning . Antalet arbetslösa minskar bland dem med kortare arbetslöshetstider och bland inrikes födda, framför allt ungdomar. Antalet inskrivna arbetslösa som är födda utanför fortsätter att öka till följd av många nyanlända invandrare. Kostnaderna för arbetsmarknads- politiska program och insatser ökade med . Lönegarantiersättningen minskade med jämfört med . Det är en följd av att antalet konkurser blivit färre då konjunkturen förbättrats. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med . Det ökade antalet kom- munplacerade asylsökande gör att fler omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Mer etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med . Antalet personer med etableringsersättning följer flyktingströmmarna till . Ökningen av antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hus- hållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). I beloppet ingår socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (2,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag minskade Transfereringar till företag minskade med . Transfereringar finansi- erade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygds- åtgärder m.m. minskade med . Utbetalningarna försenades på grund av ett fördröjt it-system. Nedsättningar för nystartjobb och sjöfartsstöd m.m. uppgick till varav gick till företag. bruttoredovisas nedsättningarna i statens resultaträkning och ökar då skatter och transfereringar. Redovisningen överensstämmer därmed med regelverket för National- räkenskaper (ENS 2010) och är neutralt för årets resultat. Transfereringar till kommuner ökade Efter att ha ökat 2010 och 2011 i samband med finanskrisen minskade bidragen till kommuner 2012. ökade bidragen till kommuner återigen och ökningen har därefter tilltagit. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjäm- ningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomst- sida. justeras statsbidragen till kom- muner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med . I resultaträkningen har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Ökad kommunmoms men minskad kommunalekonomisk utjämning Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting minskade med respektive . Minskningen beror på att avdragsrätten för pensionssparande togs bort 2015 vilket medförde ökade skattemedel till kommunerna. Därför minskades den kommunalekonomiska utjämningen i motsvarande grad. Kommuner och landsting kompenseras för ökade kostnader för unga Nedsättning för socialavgifter för unga slopades . Kommunerna kompenseras för ökade kostnader för anställda i åldern 18–med statsbidrag från det nya anslaget Stöd till kommuner och landsting. Anslaget inrättades därför att det inte går att ändra anslaget för kommunalekonomisk utjämning under på- gående budgetår men kommer stödet att fördelas via det anslaget. Kompensationen till kommuner och landsting blev 0,7 respektive . Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen. Stödet betalades ut men avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016. I statens resultat- räkning redovisas stödet kassamässigt och därmed i sin helhet på 2015. Kommunersättning för flyktingmottagande ökade också bidrag till kommuner för asylsökande blev 162 877 . ansökte totalt 81 301 om asyl. Flest sökanden kommer från och därefter . Ersättningar och bostadskostnader ökade med . Det totala antalet kom- munmottagna enligt förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa 2015 till 51 197. har totalt 109 235 uppe- beviljades 110 610 uppehållstillstånd. Ersättningar till kommuner vid flykting- mottagande ökade med . Därav ökade ersättningen för ensamkommande barn med . Det kom 35 369 ensamkommande barn till för att söka asyl 2015. Antalet kommunmottagna var 3 794. Antalet ensamkommande barn 2014 var 7 049 varav 3 396 blev kommunmottagna. Det är främst asylsökande barn från som ökat. De utgjorde av totalt antal ensamkommande asylsökande barn föregående år. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med .