prop · H4031d19 · 2016-09-20 00:00:00 — Indikator: Antal utfärdade intyg om grundläg- gande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser redovisar att det under utfärdades 2 053 intyg om grundläggande behörighet från folkhögskolans långa kurser (allmän kurs). sökte drygt 5 800 tidigare folkhögskoledeltagare till högskolan, varav nästan 3 700 antogs. Indikator: Antal utfärdade intyg om avslutad efter- gymnasial yrkesutbildning på särskild kurs Enligt vad redovisar fick 1 280 studerande vid folkhögskolans särskilda kurser intyg om avslutad eftergymnasial yrkes- utbildning . Studiemotiverande folkhögskolekurs är en arbetsmarknadspolitisk insats som genomförs av folkhögskolorna i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. De studiemotiverande folkhögskolekurserna vänder sig till arbets- sökande som varken har grundläggande hög- skolebehörighet eller gymnasieexamen, i syfte att underlätta för deltagaren att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Målgrupperna är dels arbetslösa ungdomar mellan , 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dels deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som fyllt . påbörjade drygt 3 500 personer en studiemotiverande folkhögskolekurs på en av 109 folkhögskolor. Enligt har av de ungdomar som avslutade studiemotiverande folkhögskolekurs studerat vidare på allmän kurs och på särskild kurs . För de deltagare som fyllt gällde att studerat vidare på allmän kurs och på särskild kurs. Av de som deltagit i en studiemotiverande folkhögskolekurs från och med insatsens början och därefter studerat vidare på allmän kurs, har ca 950 personer nått grundläggande behörighet för högskolestudier och ca 140 personer har fått behörighet för yrkeshög- skolestudier. Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Statens stöd till folkbildningen ska bidra till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Folkhögskolor och studieförbund kan fungera som lokala och regionala arenor där deltagare inte bara konsu- merar utan också skapar kultur. Inom de flesta studieförbund var kulturen den största verk- samheten . Indikator: Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram Enligt anordnade studieför- bunden totalt 371 500 kulturprogam som samlade totalt nästan 20 miljoner (ej unika) deltagare. Vidare anordnade folkhögskolorna ca 2 200 kulturprogram för allmänheten med drygt 201 000 deltagare. SISU:s distrikt arrangerade tillsammans 6 790 kulturprogram med drygt 520 000 deltagare. Indikator: Andel kvinnor respektive män i kultur- program Enligt var kvinnor och män av de nästan 20 miljoner (ej unika) deltagarna i studieför- bundens kulturprogram. Av de drygt 520 000 deltagarna i kultur- program var kvinnor och män. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället är det angeläget att mer regelbundet än tidigare utvärdera den verksam- het som anordnas av folkhögskolor och studie- förbund med stöd av statsbidraget. Utvärde- ringarna ska syfta till att ge svar på i vilken utsträckning syftena med statens stöd till folkbildningen uppnås. Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen ska kontinuerligt följa upp och utvärdera studieförbundens och folkhög- skolornas verksamheter i förhållande till statens syften och de villkor som föreskrivits för att statsbidrag ska utgå. Genom att besluta i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) har godkänt att statliga myndigheter ska ansvara för statens utvärdering av folkbildningen. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av folkbild- ningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen. Statskontoret redovisade den första delrapporten inom uppdraget. Rapporten visade att de verksamheter som Statskontoret hade undersökt i hög grad uppnådde statens syften med bidraget till folkbildningen. Statskontoret redovisade även att denna bild av folkbildningen i hög grad delades av de olika grupper av lärare, elever och cirkelledare som ingick i utvärderingen. Genom att denna första del av utvärderingen fokuserade på allmän kurs och verksamheter för asyl- sökande och nyanlända har kultursyftet ännu inte varit föremål för utvärdering. Uppdraget ska slutredovisas . Folkhögskollärarexamen är en yrkesexamen som uppnås efter att studenten fullgjort kursford- ringar om 60 högskolepoäng. Examensmålen regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). beslutades att folkhögskol- lärarexamen skulle ses över i särskild ordning. En översyn har genomförts och regeringen har fattat beslut om nya examensmål vilka framgår av bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). De nya examensmålen vidgar bl.a. förståelsen av folkhögskolor och folkbildning som samhälls- fenomen och syftar till att tydliggöra systemet med studieomdömen och behörighetsgivning i relation till bedömning och betygssättning i skolväsendet. Inplacering av allmän kurs i den nationella referensramen för kvalifikationer inkom med en begäran (dnr U2015/04257/UF) om att folkhögskolans allmänna kurs ska författningsregleras, så att det i bilaga 2 till förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande ska kunna anges vilken nivå intygen från kurserna motsvarar. En kvalifikation är ett dokumenterat resultat av lärande, som t.ex. betyg eller intyg. Idén med nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, som även har en europeisk motsvarighet, är att det ska bli enklare för personer, arbetsgivare och utbild- ningsanordnare att förstå på vilken nivå en kvalifikation ligger. Ärendet bereds inom och en promemoria har remitterats. Förslagen i promemorian syftar till att tydliggöra det resultat av lärande som utbildningen på folkhögskolans allmänna kurs leder till och till att underlätta jämförelser mellan intyg från allmän kurs och andra kvalifikationer. 17.3.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer utifrån bl.a. Folkbildnings- rådets återrapportering att folkbildningen uppnår syftena med bidraget till folkbildningen. Detta bekräftas även av den delrapport avseende utvärdering av folkbildningen som Statskontoret redovisade . De verksamheter som Statskontoret har undersökt uppnår i hög grad statens syften med bidraget till folkbildningen. Denna bild av folkbildningen delades även i hög grad av de olika grupper som ingick i utvärde- ringen. Således hade lärare, kursdeltagare och cirkelledare samma bild av folkbildningen och hur syftena för folkbildningen uppnås. Genom att denna första del av utvärderingen fokuserade på allmän kurs och verksamheter för asyl- sökande och nyanlända hade dock inte kultur- syftet kunnat utvärderas i samma utsträckning som de övriga syftena. Regeringen har därför tillfört medel för mot- svarande 3 000 utbildningsplatser på allmän och särskild kurs (se även utgiftsområde 16). Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen har bidragit till att skapa stimule- rande lärandemiljöer och engagemang såväl inom som utom verksamheten. Folkbildningen är tillgänglig i hela landet och erbjuder bl.a. möjlighet till etablering och delaktighet för nya svenskar. rapporterar studieförbund och folkhögskolor att de har mer än en miljon unika deltagare. Utöver detta samlar ytterligare ett stort antal deltagare. har antalet deltagare och deltagar- veckor på folkhögskolans allmänna kurs ökat i landets storstäder, större städer, förorts- kommuner och pendlingskommuner medan verksamheten minskat något i de glesbefolkade delarna av landet. Denna utveckling har lett till att 2015 återfanns hälften av deltagarna i folk- högskolornas allmänna kurser i storstäder, större städer eller förortskommuner – av deltagarna i allmän kurs och i särskild kurs. Av studieförbundens samtliga cirkel- deltagare 2015 var nya för året. Studieförbundens nyrekrytering var störst i storstäderna, där av de nya cirkel- deltagarna återfanns. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen Studieförbunden når ut till ett stort antal deltagare, men framför allt till den kategori av deltagare som är aktiva i studieförbunden. Studieförbundens verksamhet når inte alla grupper i samhället, t.ex. deltar medelålders män, unga kvinnor, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning i studieförbundens verksamheter i lägre utsträck- ning än övriga befolkningen. Inom folkbildningen finns en lång erfarenhet av att arbeta med frågor som har med demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och mångfald att göra. Arbetet med alla dessa olika perspektiv kan dock innebära att jämställdhetsfrågor behöver lyftas fram särskilt. ingår därför i regeringens utvecklingsprogram avseende jämställdhetsintegrering för myndig- heter. har beslutat om ett nytt fördelningssystem för statsbidraget till studieförbunden som ska 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I det nya fördelnings- systemet beaktas det förändrade syftet att göra det möjligt för en mångfald av människor att påverka sin livssituation. Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkhögskolans utbildning är flexibel och anpassas till deltagarnas olika behov och för- utsättningar. Deltagarna i folkhögskolans allmänna kurs är yngre och deras genomsnittliga utbildningsbakgrund är kortare . Antalet personer med funktionsnedsättning har ökat på folkhögskolans allmänna kurser. Vidare har andelen utrikes födda med svårigheter att tala, läsa eller skriva svenska ökat på allmän kurs, dock inte på särskild kurs. De ändrade förutsättningarna för folkhögskolorna innebär bl.a. att det finns behov av ny kompetens hos folkhögskollärarna. har fattat beslut om att tre nya folkhögskolor kan starta sin verksamhet med stöd av bidrag till folkbildningen. Det är positivt att fler folkhög- skolor startar och att nya samarbeten initieras. rapporterar att folkhögskolornas utbildningsverksamhet går med underskott 2015. Detta kan innebära att utvecklingen i form av fler folkhögskolor hämmas. Bidra till att bredda intresset för och öka delaktig- heten i kulturlivet Folkbildningen är landets största kulturarena både när det gäller att erbjuda kulturupplevelser och möjligheter till eget skapande. Folkbild- ningen möjliggör att människor i olika samhälls- grupper kan utveckla sitt kulturella engagemang, delta i möten mellan människor och få en me- ningsfull fritid. Deltagandet i studieförbundens kulturprogram ligger på en hög nivå och hade 2015 ca 20 miljoner (icke unika) deltagare. Dagens ålderspensionärer lever ett aktivt liv med många sociala kontakter och många söker sig till studieförbunden. Att folkbildningen på det här sättet når ut till landets äldre innebär ett proaktivt arbete för att stärka folkhälsan inom dessa grupper. Det är också en utbildningsform där äldre och yngre deltagare möts och kan lära av varandra. Många unga, särskilt unga män, finner en utvecklande och inspirerande verk- samhet i studiecirklar med inriktning på improvisatorisk musik. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Särskilda insatser för asylsökande samt för nyanlända i anläggningsboende Satsningen på studieförbundens verksamheter för asylsökande och nyanlända i anläggnings- boende har varit framgångsrik och har inneburit att målgruppen fått möjlighet att utöka sina kunskaper i svenska språket och om samhället. Regeringen har därför haft inriktningen att utöka denna satsning. Genom beslut om Vårändringsbudget (prop. 2015/2016:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) tillfördes folkbildningen totalt för att dessa verksamheter ska kunna utökas. Av medlen får fördelas till folkhögskolor. Vidare ska fördelas till som syftar till att ge fördju- pade kunskaper i svenska språket och som omfattar minst per deltagare, s.k. Målgruppen för Vardags- svenska är asylsökande och nyanlända i anlägg- ningsboende som fyllt . Samhällets behov av kontakttolkar har ökat kraftigt och särskilt har antalet personer som invandrat till ökat i hög utsträckning vilket innebär ett kraftigt utökat behov av kontakttolkar. Enligt den rapport om samhällets behov av kontakttolkar som Myndigheten för redo- visade överstiger samhällets efter- frågan på kontakttolkar tillgången på tolkar. Regeringen har förstärkt bidraget till kontakttolkutbildning vilket möjliggjort en utökning av antalet utbildningsplatser i kontakttolkutbildningen och förbättrat möjlig- heterna till validering för verksamma tolkar. Vidare har fler kompetenshöjande kurser och preparandkurser inför auktorisation kunnat genomföras. 17.4.1 14:1 Bidrag till folkbildningen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhets- stödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folkbildningen samt för utgifter avseende bidrag till teckenspråkstolkutbildning. I förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om stats- bidrag till folkbildningen. Tabell 17.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 14:1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bak- grund av detta tillförs anslaget 2017 och vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats. Regeringen föreslår att 3 an- visas under anslaget 14:1 Bidrag till folk- bildningen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 17.4.2 14:2 Bidrag till tolkutbildning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till tolk- utbildning. Anslaget får i begränsad omfattning även användas för utgifter för administration, utveckling, utvärdering och rekryteringsfräm- jande insatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och tecken- språk finns bestämmelser om bidrag till kontakttolkutbildning och om bidrag till teckenspråkstolkutbildning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till tolk- utbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för fördelar bidrag till tolk- utbildningar som genomförs vid folkhögskolor och studieförbund. Kontakttolkutbildningarna är ettåriga och tvååriga medan teckenspråkstolk- utbildningarna är treåriga och fyråriga. Detta innebär att Myndigheten för behöver fatta beslut om bidrag för flera komm- ande år. Genom beslut om 2016 års ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23, rskr. 2015/16:290), kan regeringen i budgetpropositionen flytta de ändamål och verksamheter som avser bidrag till teckenspråkstolkutbildning i folkhögskolors regi samt administration av detta bidrag från anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Som en konsekvens av detta bör bemyndigandet att besluta om bidrag som ska utbetalas kommande år avseende anslaget 14:3 Bidrag till tolk- utbildning utökas med 50 000 000 konor, vilket motsvarar det bemyndigande som gällde för bidraget till teckenspråkstolkutbildning på anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 17.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 17.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 14:2 Bidrag till tolkutbildning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 2017 och vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris- och löneomräknats. I enlighet med beslut (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23, rskr. 2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden) överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till tolk- utbildning . , 2019 och 2020 respektive 59 331 00 000 17.4.314:3 Särskilda insatser inom folkbildningen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. I förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Tabell 17.9 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2017 och beräknas öka med 2018, 2019 och 2020 för utökade satsningar på studieförbundens och folkhögskolornas verksamheter för asylsökande och vissa nyanlända. Dessa verksamheter utgör en del av regeringens tidiga insatser för nyanlända. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2017 och beräknas minska med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen . och 2020 beräknas anslaget till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 17.4.4 14:4 Särskilt utbildningsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Till och med har anslaget redovisats under utgiftområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 2Motsvarar 154 869 tkr prisnivå. 3Motsvarar 154 870 tkr prisnivå. 4Motsvarar 154 870 tkr prisnivå Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor och universitet och högskolor samt för analyser av och utveckling av folkhögskolornas och läro- sätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. I förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd finns bestämmelser om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd och särskilda utbildningsinsatser. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 17.11 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 14:4 Särskilt utbildningsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. I enlighet med beslut (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23, rskr. 2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden) överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. beslutade och aviserade anslags- 2018, 2019 och 2020. Regeringen bedömer att verksamheten ska bedrivas i samma omfattning som . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:4 Särskilt utbildnings- stöd . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 18 Tillsyn över spelmarknaden Området omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är tillsynsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens upp- gifter innefattar bl.a. att säkerställa en enhetlig tillämpning av spelregleringen, tillståndsgivning och tillsyn av spelmarknaden. Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Över- skottet från spel bör värnas och alltjämt vara för- behållet det allmänna eller allmännyttiga ända- mål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). 18.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder för spelmarknaden som används för att redovisa resultaten är följande: –Andel upptäckta fel genom tillsynsinsatser. –Ökad kunskapsspridning genom informa- tionsinsatser. –Korrekt tillståndsprövning. Syftet med tillsynsinsatserna på området är att spelmarknaden ska präglas av hög säkerhet och att skadeverkningarna av spel ska minimeras. I tillsynsinsatserna inbegrips även kontroll av illegalt spel. Vad gäller upptäckta fel har antalet anmärk- ningar avseende reglerat spel och illegalt spel minskat. Sammantaget har andelen upptäckta fel minskat från 2015. Detta indikerar att myndighetens insatser har fått en ökad träffsäkerhet och fungerar väl. Omfattningen av illegalt spel bedöms ha minskat som en följd av det uppföljande tillsynsarbetet och ökade insatser från rättsvårdande myndig- heter. Lotteriinspektionens utökade samverkan med polis och åklagare bedöms ha bidragit till de ökade insatserna från dessa myndigheter. Informationsinsatser förväntas leda till ökad kunskapsspridning om risker för spelberoende; hur farliga olika spel är och hur stor sannolik- heten är att vinna. Avsikten är att spelverk- samheten ska vara sund och säker med kunskap om risker kopplat till spelande. Myndighetens kunskapsspridning sker via webbplatser, traditionella och sociala medier, genom artiklar i dags- och kvällspress samt facktidningar. Myndigheten har även genomfört omfattande utbildningsinsatser. Tillståndsprövning avser att granska ansökningar om speltillstånd i förhållande till regelverket med möjlighet att bevilja eller avslå dessa. Antalet ansökningar om tillstånd har, 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 , varierat mellan 3 400 och 1 200, se tabell 18.1. Fluktuationen beror dels på marknadens utveckling, dels på att ansökningar för tillstånd att anordna Vegas inte söks utan på tvårsbasis. I syfte att uppnå en fullt ut avgiftsfinansierad verksamhet har åtgärder vidtagits för att effektivisera tillstånds- prövningen. med fel, tillstånds- Källa: Lotteriinspektionen. Lotteriinspektionens fördelning av resurser och dess prioriteringar bedöms vara rimliga med hänsyn till utvecklingen på spelmarknaden och utifrån utformningen av nuvarande spelreglering. Det samlade resultatet visar att resultatindika- torerna för myndighetens verksamhet har utvecklats positivt. Utvecklingen på den svenska spelmarknaden tenderar fortsatt att gå från traditionella lotterier och vadhållning till spel över internet. omsatte den reglerade spelmarknaden ca brutto. Utöver den reglerade marknaden förekommer spel på utländska webbplatser. Marknadsandelen för bolag utan tillstånd i är av den totala kända nettoomsättningen för spel- marknaden , motsvarande ca .