prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — har röstat om förslaget i jordbruksutskottet och trilog mellan EU-institutionerna inleddes . Trilog pågick fortfarande . Samråd med ägde rum . Informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Genomförande av den gemensamma Den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) beslutades då samtliga rådsförordningar antogs. Inför rådsmöten under förhandlingarna informerades miljö- och jordbruksutskottet och samråd ägde rum med . fattades beslut om direktstödets utformning i och fattades beslut om förslag till Landsbygdsprogrammets utformning i . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet inför dessa beslut. Efter förhandlingar med kommissionen togs beslut om ett justerat förslag till landsbygdsprogram . Förslaget godkändes sedan av kommissionen . 42.3Förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken har kommissionen tagit initiativ till att förenkla den reformerade jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna skickade in förslag till förenkling till kommissionen. antog rådet rådsslutsatser om prioriterade områden för förenkling samt om synen på processen för förenklingsarbetet. har förenkling av delegerade akter och genomförandeakter diskuterats. Förenkling diskuterades senast på Jordbruks- och fiskerådet . Flera medlemsstater efterfrågade då fler konkreta förenklingar från kommissionen. Fortsatta diskussioner förväntas . Samråd med ägde rum , . 42.4Kommissionens åtgärder med anledning av situationen på jordbruksmarknaderna Efter rekordhöga priser på smör och skummjölkspulver så sjönk priserna kraftigt . Prisnedgången på smör och mjölkpulver beror på ökat utbud på världsmarknaden, minskad efterfrågan från framförallt samt omfattande förbud mot import av livsmedelsprodukter från EU, , , och . Denna situation har föranlett en global obalans inom mejerisektorn. har mjölkpriserna i EU, och globalt legat på en låg nivå och även nått den lägsta nivån . Detta har lett till en mycket svår situation för många mjölkbönder, både i och i andra delar av EU. Kommissionen har mandat att skyndsamt besluta om krisåtgärder om allvarliga störningar på marknaden kan befaras. Vid ett extrainsatt jordbruks- och fiskeråd presenterade kommissionen ett förslag till åtgärdspaket för att underlätta situationen för mjölkproducenterna inom EU. Paketet innehöll åtgärder för att överbrygga företagens likviditetsproblem, stabilisera marknaderna, förbättra livsmedelskedjans funktionssätt och användning av mjölkprodukter för socialpolitiska ändamål. Efter diskussioner i rådet utvidgades åtgärdspaketet till att även inkludera åtgärder riktade till andra animaliesektorer, främst gris. beslut om centrala åtgärder i paketet. tillhör den grupp länder i EU där produktionen av mjölk Med anledning av det låga priset på mjölk är situationen för många mjölkföretagare i mycket ansträngd. sett en kritisk inställning till marknadsåtgärder. Mot bakgrund av den allvarliga situationen för många mjölkproducenter har haft ett positivt förhållningssätt till kommissionens förslag till åtgärder. har även kunnat agera motvikt mot de medlemsstater som efterfrågat mer marknadsstörande åtgärder än de som ingått i paketet. ståndpunkt har även varit att EU bör fortsätta att arbeta för att främja handel genom att undanröja handelshinder och därmed möjliggöra ökad export och att det inom mjölksektorn bör utvecklas möjligheter till prissäkring liknande det som finns för spannmål så att företagen ges större möjligheter att hantera prisvariationer. förlängde sitt beslut om att förbjuda import av en stor mängd livsmedelsprodukter från EU, , , och För att hantera effekterna av importstoppet beslutade kommissionen om att förlänga vissa beslutade krisåtgärder riktade mot frukt-, grönsaks- och mjölksektorerna. Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion (se faktapromemoria 2013/14:FPM72). I lagstiftningspaketet ingår ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan för ekologiskt jordbruk. antog rådet en allmän inriktning om kommissionens förslag till ny förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. Paketet förväntas bli antaget som . Den allmänna inriktningen som rådet antog kommer att gälla som mandat inför förhandlingarna med . Europa- parlamentet röstade i utskottet . Ordförandeskapet fick vid mötet med den ständiga jordbrukskommittén mandat av rådet att inleda triloger med . gav stöd till den allmänna inriktningen vid rådet . har fått gehör för alla de svenska prioriteringarna som syftar till att bidra till en ökad ekologisk produktion och underlätta för svenska jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Information till miljö- och jordbruksutskottet gavs , Skr. 2015/16:115 och överläggning ägde rum . Samråd med ägde rum i Regeringen värnar den nationella skogspolitiken och följer noggrant nya EU-initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäringen. Generellt verkar regeringen för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet. ska subsidiaritetsprincipen respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. har fokus för skogliga diskussioner under jordbruksrådet främst handlat om EU:s förhandlingsmandat inför FN:s skogsforum . Vid dessa förhandlingar har verkat för att få gehör för hållbart skogsbruk och skogens multifunktionalitet. Genom internationellt samarbete kan utbyta erfarenheter och kompetens samt sprida kunskap om syn på att hållbart bruka skogen, inklusive dess bevarande. Det internationella samarbetet utnyttjas också för att främja ökad export av svenska skogsprodukter och tekniskt kunnande samt för att främja som besöksmål. Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . EU är medlem i en rad internationella, mellanstatliga råvaru- organisationer med inriktning på att underlätta världshandeln och genom projekt stödja utvecklingsländernas utveckling i fråga om aktuell råvara. har EU inlett formella förhandlingar om medlemskap i bomullsorganisationen (ICAC) och lett arbetet i Internationella () till ett nytt grundläggande avtal, som beslutades av . När det gäller Internationella (), får huvuddelen av dess utvecklingsprojekt sin finansiering genom Gemensamma råvarufonden (CFC). EU är här institutionell medlem och , som är en av grundarna, är också medlem som nation. 43 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 43.1Reform och genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken En reform av den gemensamma fiskeripolitiken beslutades , med ikraftträdande . Paketet omfattade den s.k. grundförordningen, marknadsordningen och ett meddelande om den externa dimensionen. Den sista delen i reformpaketet, förordningen om en europeisk havs- och fiskerifond (EHFF), beslutades . Trilog om det s.k. omnibus-förslaget, som anpassar befintliga förordningar till den reformerade fiskeripolitikens bestämmelser om landningsskyldighet, kunde avslutas och ändringarna trädde i kraft . Att få dessa ändringar på plats var en angelägen fråga för , för att undanröja motsägelser i de olika regelverken till följd av reformen. skickade sitt förslag till nationellt operativt program för Europeiska havs- och fiskerifonden (Havs- och fiskeriprogrammet 2014– 2020) till kommissionen . beslutade kommissionen om godkännande av det svenska havs- och fiskeriprogrammet. 43.2EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland Regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer (SFPA) är att göra ett ställningstagande från fall till fall varvid följande kriterier beaktas: –Det måste finnas offentligt tillgängliga sociala och ekonomiska utvärderingar som är av tillräckligt god standard. –Iakttagandet av mänskliga rättigheter ska utgöra ett nödvändigt villkor för att ingå eller fortsätta samarbetet med tredjeländer på fiskeriområdet. –Där kunskaper om bestånden eller om hur många som bedriver fiske på samma bestånd saknas ska försiktighetsprincipen tillämpas. –Avtalen ska stödja utvecklingen av en hållbar fiskesektor i partnerskapsländerna och ekonomiska bidrag ska komma den lokala fiskeindustrin till del. –Sektorstödet ska frikopplas från betalningarna för fisketillträdes- rättigheterna och definieras mot bakgrund av partnerskapsländernas behov och kapacitet att utnyttja det och att utbetalningarna ska kopplas till framsteg i utförandet. –ska bara få tillgång till ett överskott av den tillåtna fångstmängden som lokalbefolkningen inte kan utnyttja som fastställt baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, enligt artikel 31 i grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken. har röstat nej till beslut om att ingå ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan EU och republiken då ett tillgängligt beståndsöverskott för arten kummel inte kunnat säkerställas inom ramen för tillgängligt vetenskapligt underlag. Samråd med EU- Skr. 2015/16:115 nämnden ägde rum . har även lagt ned sin röst när det gäller protokollet mellan och mot bakgrund av att utvärderingen, och rådgivningen från den regionala fiskeriorganisationen, är föråldrad vilket därmed gör det svårt att säkerställa att det finns ett överskott för EU att fiska på. Samråd med ägde rum . har följande protokoll behandlats och har gett sitt stöd till ingående av protokoll med , , , , (ev. ) samt . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om partnerskapsavtal med ägde rum . Förhandlingsmandat har antagits för och . har gett sitt stöd till dessa förhandlingsmandat. Förhandlingsmandat för pågår och förväntas bli antaget . 43.3Fastställande av fiskemöjligheter i Kommissionen presenterade ett förslag till reglering av maximal tillåten fångst (TAC) och kvoter för fem arter i (se faktapromemoria 2015/16:FPM2). nåddes en politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i vid jordbruks- och fiskerådet . När det gäller torsk visar den vetenskapliga rådgivningen att det västra torskbeståndet är i dåligt skick, medan ingen analytisk beståndsuppskattning kunde göras för det östra torskbeståndet p.g.a. problem med att få den vetenskapliga modellen att fungera. Mot bakgrund av detta förordade den vetenskapliga rådgivningen en betydande minskning av uttaget av torsk jämfört med . Rådets beslut innebar att kvoterna för torsk 2016 sänktes i hela . För lax behölls kvoten på samma nivå som föregående år i hela , vilket är en lägre nivå än den som kommissionen föreslagit. För övriga bestånd (sill, skarpsill och rödspätta) visar den vetenskapliga rådgivningen på en positiv eller stabil trend och besluten avsåg huvudsakligen ökningar av fiskemöjligheterna. Ökningarna ligger för de flesta bestånden av sill och rödspätta under eller i linje med de vetenskapliga råden. För skarpsill och sill i norra beslutade rådet en något mindre minskning än vad kommissionen förordat, vilket gör att beståndet når nivån för maximal hållbar avkastning (MSY) först . ställde sig bakom överenskommelsen. Samråd med ägde rum . 43.4 Flerårig förvaltningsplan för torsk, sill och skarpsill i presenterade kommissionen ett förslag till en flerårig förvaltningsplan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i 2015/16:115 och det fiske som nyttjar dessa bestånd (se faktapromemoria 2014/15:FPM9). Kommissionens förslag är det första förslaget till fiskeriförvaltningsplan som omfattar flera bestånd och är även det första förslaget till förvaltningsplan sedan den reformerade fiskeripolitiken trädde i kraft . På grundval av de diskussioner som påbörjades i rådet kunde Jordbruks- och fiskerådet ställa sig bakom en allmän inriktning, vilken även ställde sig bakom. Omröstning om fiskeriutskottets betänkande ägde rum vid plenum den 27–. Tre triloger ägde rum och tre triloger ägde rum . har det inte funnits förutsättningar för samsyn mellan institutionerna, men samtal pågår på teknisk nivå i syfte att underlätta förhandlingarna som förväntas fortgå . Samråd med ägde rum . Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU om fiskemöjligheter i (, och ). Förhandlingar om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamt förvaltade bestånd sker dels internt inom EU, dels med kuststaterna runt . Resultatet av både de externa och de interna förhandlingarna om fiskemöjligheter fastställs i den s.k. TAC- och kvotförordningen som i regel antas vid jordbruks- och fiskerådet . Årsförhandlingarna med tredjeland baseras på långsiktiga fiskeavtal, främst mellan och , men även mellan EU och de övriga kuststaterna , , samt . För är de viktigaste bestånden i torsk, kolja, sill, makrill, räka, havskräfta, tobis och blåvitling. Makrill är ett av de mest betydelsefulla bestånden i relationerna mellan och . Det tidigare kuststatsavtalet för makrill mellan EU, och som ingicks 1999 upphörde , bl.a. på grund av att fiskat stora kvantiteter utanför avtalet och för att som följd av detta ansåg sig vara berättigad till en större andel. Omfattande förhandlingar mellan dessa kuststater i syfte att få till stånd ett nytt kuststatsavtal har pågått . har EU och en gemensam förvaltning av delar av makrillbeståndet och kunde de tre ursprungliga kuststaterna EU, och enas om en femårig plan för gemensam förvaltning av makrill i Nordostatlanten. Överenskommelsen innebär att man lämnar utrymme för att ansluta sig till avtalet. Överenskommelsen om makrill har skapat stabilitet i relationerna mellan och och innebär att de bilaterala överläggningarna har kunnat ske enligt tidsplan. I kölvattnet av makrillkonflikten har även kuststatsavtalen om blåvitling och atlantoskandisk sill upplösts. För atlantoskandisk sill var det som 2013 bröt kuststatsavtalet genom att fastställa en högre unilateral andel jämfört med det tidigare kuststatsavtalet . När det gäller blåvitling har EU hävdat att man är berättigad en större andel jämfört med det tidigare kuststatsavtalet . 2015/16:115 Resultatet av detta är att kuststaterna fastställer unilaterala fiskemöjligheter för dessa bestånd. För blåvitling har både och fastställt högre unilaterala andelar jämfört med tidigare kuststatsavtal. En arbetsgrupp har tillsatts mellan kuststaterna i syfte att diskutera generella fördelningskriterier för dessa bestånd. Ett flertal förhandlingsrundor har ägt rum med syfte att både enas om en fördelning och om en total fångstbegränsning. Förhandlingarna pågår fortfarande. kunde EU anta avtalet med om ömsesidigt tillträde till fisket i för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg. Avtalet ersätter det tidigare tillträdesavtalet i och är resultatet av förhandlingar mellan och då sa upp avtalet. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om fiskemöjligheter för (se faktapromemoria 2015/16:FPM19). Vid jordbruks- och fiskerådet fastställdes fiskemöjligheter för som omfattar EU:s autonoma kvoter samt kvoter som beslutas tillsammans med tredjeländer genom den s.k. TAC- och kvotförordningen. Förordningen innebär att ytterligare steg tas för genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik, bl.a. att fler fiskemöjligheter fastställs enligt målet om maximal hållbar avkastning samt ett fortsatt införande av landningsskyldighet för bottenlevande arter, det s.k. demersala fisket, . 43.6Förslag om upprättande av autonoma tullkvoter för vissa fiskeriprodukter 2016–2018 Med tullkvot avses tullfrihet eller nedsatt tull som beviljats för en viss importmängd för . Med tullkvoter tryggas tillgången till sådana varor som inte finns att tillgå i EU eller vars produktion i EU inte räcker till att tillfredsställa tillverknings- och produktionsföretagens behov. Om det inte finns tillräckligt med råvaror inom EU för att tillgodose industrins behov, eller om råvarorna inte uppfyller kvalitetskraven kan tillgången säkras genom import. För att säkra råvaruförsörjningen till beredningsindustrin för fiskeprodukter har EU helt eller delvis avskaffat tullarna autonomt på vissa produkter enligt förordning (EU) nr 1220/2012. EU:s autonoma tullkvoter gäller för perioder . har kommissionens förslag till tullkvoter som ska tillämpas –2018 beslutats i rådet. Beslutet innebär bl.a. att den för svensk livsmedelsindustri viktiga tullkvoten för sill sänks. En överenskommelse har också slutits mellan och när det gäller unionstullkvoterna för perioden –2021, vilket är av betydelse för den svenska beredningsindustrins behov av förmånsbehandling inom ramen för autonoma tullkvoter. Livsmedel, djur och växter Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att försäkra en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar och till att förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer generösa bestämmelser än de som finns i . Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. 44.1Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet: Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – en moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU (se faktapromemorior 2012/13:FPM113, 2012/13:FPM114, 2012/13:FPM115, 2012/13:FPM116 och 2012/13:FPM129). Förordningsförslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial, offentlig kontroll inom djur-, växt- och livsmedelsområdena m.fl. och EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Kommissionens målsättning med förslagen är att skapa en effektivare, modernare och enklare lagstiftning. Förordningen om EU-utgifter antogs . När det gäller de övriga förslagen antog sina ståndpunkter i första behandlingen . Det nya beslutade att stå fast vid dessa ståndpunkter. Mot bakgrund av ställningstagande när det gäller förslaget till ny förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial drog kommissionen tillbaka sitt förslag. nåddes en informell överenskommelse mellan institutionerna om förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och rådet antog formellt sin ståndpunkt avseende förslaget om en ny djurhälsoförordning. Förslaget om förordning om offentlig kontroll förhandlades i rådet och i trilog mellan institutionerna. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och samråd med , . Djurhälsoförordningen var föremål för samråd med . Kommissionens förslag till ny förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare innebär en mer proaktiv lagstiftning, bl.a. genom ökad riskstyrning och fokus på mer förebyggande åtgärder. Det innebär också tydligare och mer detaljerade krav än gällande direktiv i syfte att uppnå en mer effektiv och enhetlig tillämpning. Regeringen har stött förslaget i stort, men ifrågasatt vissa delar, främst sådana där bedömningen är att de skulle innebära onödig administrativ börda för företag och myndigheter. Regeringen anser dessutom att importregelverket när det gäller de växter som medför högst risk kan behöva skärpas. Det är emellertid viktigt att EU fortsätter att vara så öppen som möjligt i förhållande till import från tredjeland. Förslag till ny djurhälsoförordning Kommissionens förslag till ny förordning om djurhälsa syftar till att göra lagstiftningen enklare, modernare och mer sammanhållen än nuvarande EU-lagstiftning på området. Sjukdomsövervakningen stärks och djur- hållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Förordningen lägger fast över- gripande principer för att minska förekomsten av smittsamma djur- sjukdomar och bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Åtgärder ska vidtas för att förebygga och bekämpa listade sjukdomar. Hur sjukdomar listas och kategoriseras är av avgörande betydelse för vilka krav kommer att få ställa i samband med införsel av djur. Regeringen har verkat för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa, eller orsaka produktions- förluster. Förslag till ny förordning om offentlig kontroll Kommissionens förslag till ny förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet reglerar hur den offentliga kontrollen ska bedrivas inom områdena livsmedel, foder, djurhälsa och djurskydd, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, växtförökningsmaterial och växt- skyddsmedel. Förslagets syfte är att effektivisera den offentliga kontrollen som berör djur-, livsmedels- och växtområdena och att samla reglerna som finns om offentlig kontroll inom dessa områden i en förordning. Förslaget reglerar även hur den offentliga kontrollen ska finansieras. Regeringen har verkat för att medlemsstaterna ska vara ansvariga för att det finns tillräckliga resurser för de behöriga myndigheterna att utföra den offentliga kontrollen. Medlemsstaterna ska kunna välja på vilket sätt man finansierar kontrollen, eftersom val av finansieringsform måste stämma överens med t.ex. nationella skatter och andra system. 2015/16:115 44.2 Möjligheter att begränsa eller förbjuda användning av godkända GMO som foder och livsmedel i det egna landet Kommissionen presenterade ett förslag till en EU-förordning som ändrar förordning 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder, (se faktapromemoria 2014/15:FPM32). Förslaget bygger på det antagna direktivet som ger medlemsstaterna möjlighet att förbjuda odling av GMO på det egna territoriet i direktiv (EU) 2015/412. I kommissionens förslag till förordning får medlemsstater möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av godkända GMO som foder och livsmedel i det egna landet. De bestämmelser som medlemsstaterna antar ska vara motiverade och baserade på tvingande skäl som är förenliga med unionsrätten samt unionens internationella åtaganden. De bestämmelser som antas får inte stå i strid med riskbedömningen gällande risker för hälsa eller miljö. Bestämmelserna ska vara proportionella och icke-diskriminerande. Allmänt sett ställer sig regeringen frågande till förslaget och hur det ska kunna tillämpas i praktiken. Överläggning ägde rum med miljö- och jordbruksutskott . har förkastat förslaget med stor majoritet. Inget rådsarbetsgruppsmöte har ägt rum. Vid presentation och diskussion på rådet önskade medlemsstaterna ett utlåtande från rådets rättstjänst och en konsekvensanalys från kommissionen. Ett utlåtande från rådets rättstjänst publicerades . 44.3Förordning om nya livsmedel kom EU:s jordbruksministrar och slutligen överens om en ny förordning om nya livsmedel (se faktapromemoria 2013/14:FPM47). Det innebar att av svåra förhandlingar mellan rådet och nått sitt mål. Den nya förordningen ska underlätta för nya livsmedelsprodukter att ta sig in på EU:s marknader. Med nya livsmedel avses livsmedel som inte i någon större utsträckning har konsumerats inom unionen före . Produkterna kan vara nyutvecklade eller produceras med ny teknologi eller vara livsmedel som tidigare främst konsumerats utanför EU. Den nya förordningen innebär att godkännandeförfarandet centraliseras och effektiviseras. tar det för ett nytt livsmedel att bli godkänt men med det nya centraliserade systemet kommer det ta mellan 18–24 månader.