prop · H4031d8 · 2016-09-20 00:00:00 — P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Beskrivning av anslagsposterna ................................................................. 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ....... 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ................................ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 1.1 Anslagsbelopp ....................................................................................................... Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd .............. Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd .................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd13 Tabell 2.4 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2013-2015 ......................... Tabell 2.6 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2013-2015................. Tabell 2.7 Områdesmässig fördelning av bilaterala bistånd ................................ Tabell 2.8 Indikatorer i urval: Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och Tabell 2.9 Indikatorer i urval: Miljö och klimat ................................................................. Tabell 2.10 Indikatorer i urval: Demokrati och mänskliga rättigheter ............................. Tabell 2.11 Indikationer i urval: Ekonomisk utveckling.................................................... Tabell 2.12 Indikationer i urval: Utbildning och forskning .............................................. Tabell 2.13 Indikationer i urval: Grundläggande hälsa ...................................................... Tabell 2.14 Indikatorer i urval: Mänsklig säkerhet och frihet från våld............................ Tabell 2.15 Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet.............. Tabell 2.16 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete .................................................. Tabell 2.17 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet..................................................................... Tabell 2.18 De 10 största kärnstöden till mulitlaterala organisationer 2015-20171.......... Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:1 Biståndsverksamhet..................................................... Tabell 2.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet .................. Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Biståndsverksamhet............. Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:2 ... Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:3 ........................................... Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 ... Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:4 ......................................... Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 . Tabell 2.28 Anslagsutveckling 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete62 Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:5 : Internationellt Tabell 2.30 Anslagsutveckling 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ....................... Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:6 Utvärdering av internationellt P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Diagram 2.1 Största stöd till multilaterala organisationer, utbetalningar ................ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen till 0,99 4. för anvisar ramanslagen procent av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 2.7.1), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 2.7.1) under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1, 5.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 6.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt tabell 1.1. 1:2 (Sida) 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. Regeringens förslag: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU- förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU- förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Ökningen från av beräknad BNI av beräknad BNI 2017 medför att biståndsramen tillförs . Regeringens målsättning är fortsatt att biståndet ska uppnå av BNI enligt ENS 2010. I biståndsramen ingår ODA-fähiga kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår också kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2017 och är en ökning med jämfört med föregående år (efter förslag i höständringsbudgeten). Detta beror bl.a. på att kostnaderna för asylmottagande i ökar jämfört med . Som andel av biståndsramen uppgår kostnaderna inom andra utgiftsområden till 2017, jämfört 2016 (efter förslag i höständringsbudgeten). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Kostnader för mottagande av asylsökande Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. har i enlighet med /DAC:s riktlinjer möjlighet att såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en asylsökande han eller hon befinner sig i . ska vara en för de som flyr undan förföljelse och förtryck och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av asylsökande. Den humanitära situationen i världen är allvarlig, inte minst i . Som följd har miljontals människor drivits på flykt. Merparten av de som flyr befinner sig på flykt i sina hemländer eller i något angränsande land. , , och har tillsammans tagit emot över 4,8 miljoner syrier, varav drygt 2,7 miljoner i . Uppemot 7 miljoner syrier befinner sig på flykt i sitt hemland. Sedan konflikten i bröt ut har också fler än 1 miljon syrier sökt skydd i något EU-land varav ca 109 000 i . Syrier, afghaner och irakier har utgjort de största grupperna av asylsökande i . bedömer att asylsökande kommer att komma från , och . En ovanligt hög andel av de asylsökande som kommer till EU är ensamkommande barn. är det land inom EU dit flest ensamkommande barn söker sig. antas de utgöra av antalet asylsökande som kommer till , vilket kan jämföras 2015. Av de ensamkommande barnen antas vara pojkar, vilket kan jämföras 2015. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. beräknas den ODA-fähiga kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer uppgå till , varav räknas in i biståndsramen, vilket motsvarar av det totala biståndet. Det innebär en ökning med ca (efter förslag i höständringsbudgeten). Att kostnaden ökar beror dels på en ökning av antalet asylsökanden och dels på införandet av ett nytt ersättningsystem för asylsökande ensamkommande flickor och pojkar. För att beräkna den ODA-fähiga kostnaden görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering. Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning. Det är emellertid endast kostnader för det första årets vistelse i som klassificeras som bistånd. Den genomsnittliga vistelsetiden beräknad som antal dygn multipliceras med antalet asylsökande från ODA-fähiga länder samt kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 51 200 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 213. Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingår i avräkningen och uppgår till . Schablonbeloppet och resekostnad per person uppgår till . Föregående år har avräkningarna även omfattat kostnaden för återvändarresor för de asylsökande som självmant återvänder efter att ha fått avslag på sina asylansökningar samt kostnader för reintegreringsstöd. förändras modellen så att avräkningar endast görs för kostnaderna för mottagandet av asylsökande och kvotflyktingar. Antalet vidarebosatta ökar jämfört från 1 900 personer till 3 400 personer 2017 och antas utgöra 5 000 personer 2018. I syfte att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten avser regeringen att införa ett nytt ersättningssystem för asylsökande ensamkommande barn och unga . I ett övergångsskede kommer utgifterna för mottagandet av ensamkommande barn och unga att öka och därmed de avräkningsbara kostnaderna med 2017. Därefter medför reformen minskad avräkning från biståndet. Migrationens positiva bidrag till utveckling, inte minst genom remitteringar och en aktiv diaspora, måste tillvaratas. Regeringens förhoppning är att en global utveckling kommer till stånd, politiskt, ekonomiskt, socialt och ekologiskt, som innebär att allt färre människor ska lida nöd och tvingas på flykt. Kostnaderna för mottagande av asylsökande ingår i utgiftsområde 8 Migration. har granskat om regeringen, och Sida hanterar en osäker finansiering så att svensk biståndsverksamhet ges förutsättningar att vara förutsägbar och långsiktig (Ett förutsägbart bistånd - trots en osäker finansiering (RiR 2016:17). Regeringen återkommer i en skrivelse till med en redovisning av vilka åtgärder som regeringen avser vidta med anledning av . I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU-budgeten 2015. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 (EEAS) EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via berörda ambassader. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2017 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken i multilaterala forum såsom FN, samt i EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar under utgiftsområde 6 för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår i biståndsramen bidrag till () om ca inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokratiinsatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa organisationer är FAO, CITES, , , , ITU, IUCN, , , , , , , UNPKO, UPU, , , och . De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2017 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2015 till dessa organisationer. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. De kostnader inom utgiftsområde 16 om som ingår i biståndsramen 2017 utgörs av 2015 års disponerar , för att upprätta en webbaserad informationstjänst för remitteringar i syfte att öka synlighet och transparens och därigenom möjliggöra minskade avgifter vid remitteringar. Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader inom andra utgiftsområden Kostnader inom utgiftsområde 7 Internationellt Biståndsram i procent av beräknad BNI enlig Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt Insatser inom utgiftsområde 7 som inte Kostnader inom utgiftsområde 7 som inte finansieras från biståndsramen och inte Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . 2Beloppen för flyktingkostnader 2017-2020 baseras på prognos av förväntat antal asylsökande Beräkningarna bygger på en prognos om 34 500 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 293. Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingår i avräkningen och uppgår till . ODA-fähiga kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer uppgår 2016 till 6,6 miljarder kronor, varav räknas in i biståndsramen. .3 Enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet ENS 1995 uppskattas biståndsramen uppgå till 1,03 av BNI 2017. 1995 till ENS 2010. 4Ytterligare medel som tillförs utgiftsområde 7 för klimatinsatser som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. 5Ytterligare medel som tillförs utgiftsområde 7 för att delvis finansiera den del av kostnadsökningen vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för och som påverkas av den svenska kronans växelkurs gentemot andra valutor. 6De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Totalt för utgiftsområde 07 Internationellt bistånd 1 Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2017–2020. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 2.4 Ramnivå 2017 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. Den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 som infördes , medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI. Biståndsramen beräknas därför som av förväntad BNI enligt ENS 2010. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat internationellt bistånd och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. De asylkostnader som rapporterades till DAC blev högre än de som budgeterats i budgetpropositionen 2015. Det berodde framförallt på att det beräknade antalet asylsökande ökade från 79 000 till 163 000, dygnkostnaden ökade och den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet ökade från 244 till . Dygnkostnaden ökade bl. a. till följd av att andelen ensamkommande barn bland de asylsökande blev fler än tidigare beräknat. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan det belopp som ingår i biståndsramen vara i otakt med de faktiskt genomförda bilaterala skuldavskrivningarna som rapporteras till /DAC. Detta beror på att utgifterna budgeteras efter planerade, snarare än genomförda, skuldavskrivningar. Även kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen och som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2015 för rapporterat utfall för biståndet 2006–2015. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 UO 7, bet. 2013/14:UU2) se även (skriv. 2013/14:131 UO 7, bet. 2013/14:UU20). I likhet med utformningen av politiken inom andra utgiftsområden omfattas utgiftsområdet Internationellt bistånd av politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04: UU3, rskr.2003/04:112) som regeringen redogör för i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling. Denna redovisning inkluderar resultat från det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt EU:s utvecklingssamarbete. internationella utvecklingssamarbete redovisas i avsnittet under utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. Redovisning för kostnader och resultat för mottagande av asylsökande görs i budgetpropositionen under utgiftsområde 8. Bistånd som tilldelas andra myndigheter än Sida direkt från biståndsbudgeten består till stor del av civila krishanteringsinsatser. Resultaten av denna verksamhet redovisas främst under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Även tilldelas medel från biståndsbudgeten. Deras verksamhet redovisas både under utgiftsområde 5 och 7. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1. Vissa FN- organ får även bidrag från andra utgiftsområden och redovisas under dessa. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Då fattigdom är mångdimensionell omfattar utvecklingssamarbetet verksamheter på flera olika områden. Övergripande bedömningsgrunder i denna redovisning utgörs av de intentioner regeringen uttryckte i politikens inriktning : –Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor –Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer –Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter –Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling –Stärkt utbildning och forskning –Förbättrad grundläggande hälsa –Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld –Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet Den kvalitativa redovisningen på dessa områden kompletteras med ett urval kvantitativa indikatorer som redovisas under var bedömningsgrund i tabellform. Indikatorer inom utvecklingssamarbetet är, i linje med principerna för biståndeffektivitet, oftast land- och kontextspecifika. Det begränsar möjligheten att aggregera data för dessa och de indikatorer som inkluderas här speglar därför bara delar av den samlade verksamheten. Några exempel ges också på resultat av enskilda biståndsinsatser. Dessa bör dock ses i perspektivet att enbart Sida hade utbetalningar till 1 857 insatser som i sin tur ofta bestod av ett stort antal projekt och program. roll är att stödja samarbetsländernas egna utvecklingsansträngningar och resultaten uppnås gemensamt med nationella och internationella samarbetspartners i en lokal kontext med många samverkande faktorer. Det är därför oftast inte möjligt att knyta förändring till svenska insatser specifikt. Flera av de indikatorer som inkluderas i redovisningen avser P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7