prop · H4031d3 · 2016-09-20 00:00:00 — Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter och med lån i för investeringar i fastigheter och anläggnings- tillgångar. Tabell 9.27 Investeringsplan för FortV 2017–2020 Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkännes som riktlinje för Fortifikations- verkets investeringar (tabell 9.27). Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och Övrig kreditram (lån i Vidmakthållande av befintliga investeringar Övrig kreditram (lån i Tabell 9.28 pågående och planerade investeringar 2017–2020 Projekt som är beslutade av regeringen1 Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen2 1Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad. Alla objekten där ort inte anges ligger i . 2Summering för planerade investeringar . Planerade investeringar som understiger 20 mil- joner kronor ingår inte i redovisningen (tabell 9.28). Omfattningen av dessa beräknas uppgå till mellan ca 550 och . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastig- heter och markanläggningar. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upp- låning och det behov som brukarna har angett ökas med 1 . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om att FortV får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastig- heter och markanläggningar. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Nämnden är statens expertorgan på redovisningsområdet och ger ut allmänna råd, ofta med vägledningar, då ramlagstiftningen på området förutsätter kompletterande normgivning. Nämnden består av elva ledamöter som utses av regeringen och ett kansli med motsvarande sju heltidstjänster. 10.2Mål för god redovisningssed för företag och organisationer Det mål regeringen har fastställt för området är följande. ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut genom informations- insatser. Resultatbedömning görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. Bokförings- nämndens årsredovisning. 10.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av verksamheten och be- skriva hur det har utvecklats . Indikatorer och bedömningsgrunder för verk- samheten som syftar till att utveckla god redo- visningssed är –aktuell status för K-regelverken, och –andel normgivningsarbete. Indikatorer och bedömningsgrunder för in- formation till småföretagare m.m. är –andel information till småföretag m.m., –antal frågor från företag m.m., och –antal webbplatsbesök. verksamhet består dels av normgivningsarbete och myndighetskontakter, dels i information till småföretagare m.m. är utvecklingen för resursfördel- ningen dessa områden emellan en förskjutning från normgivningsarbete och myndighets- kontakter till information till småföretagare m.m. I takt med att regelverken i har kommit på plats har resurser omfördelats till informationsverksamhet avseende tillämpnings- frågor kopplade till dessa. Även om K-regel- verken funnits på plats är det först nu som tillämpningsfrågor uppkommer. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anlett att publicera flera principiellt viktiga klargöranden som nämnden gjort i brevsvar till enskilda frågeställare på webbplatsen. har även märkt av en generell ökad efterfrågan på information. Myndigheten gör bedömningen att orsaker till detta kan vara en ökad kännedom om nämndens arbete och att företag som sedan ändringen om frivillig revision för små aktiebolag vänder sig till på frågor i stället för till en revisor. Informationsverksamhetens andel av totala verksamhetskostnader har fort- satt att öka . var andelen av verksamhetskostnaderna som avsåg normgivningsarbete . Tabell 10.1 Resultatindikatorer för verksamhet Normgivningsarbete (% av kostnaderna) Information till småföretag m.m. (% av Frågor från företag m.m. (tusental) Webbplatsbesök (tusental) De kompletterade normer (allmänna råd och tillhörande vägledningar) som utfärdar finns i samlade regelverk. För årsbokslut respektive årsredovisning finns det regelverk för olika kategorier av företag. Företagen ska utifrån företagsform och storlek tillämpa något av regelverken K1–K4. har nämnden i arbete med att ut- veckla normgivningen remitterat ett förslag avseende regler för företag som ska upprätta års- bokslut. Totalt har kostnaderna för K-regel- verken uppgått till nästan . deltar även i normgivningsarbete som bedrivs av andra myndigheter och internationella organ i syfte att främja utvecklingen av god redovisningssed även inom områden där nämnd- en inte själv direkt verkar. Genom deltagande i internationellt samarbete sprids kunskap om svenska redovisningsregler och nämnden hålls informerade om hur om- världen valt att lösa redovisningsproblem som är eller kan bli aktuella i . deltar i arbetet i för redovisningsdirektivet (, ADC). föringsnämnden i arbetet i EU:s föreskrivande kommitté för redovisningsfrågor (, ARC) som medverkar vid beslut om antagande av lagstiftning om finansiell rapportering i noterade bolag. Tabell 10.2 Normgivningsprojektens status 2015 K1: Enskilda näringsidkare, fysiska Allmänna råd med till- personers handelsbolag och ideella föreningar med nettoomsättning om beslutades och 2010. K2: Mindre aktiebolag, ekonomiska Allmänna råd med tillhör- föreningar, stiftelser samt de en- skilda näringsidkare, handelsbolag ades 2008 och 2009. och ideella föreningar som inte vill eller kan tillämpa K1. K2-regler för företag som K3: Större icke-noterade företag, Allmänt råd med tillhörande mindre företag som inte valt K1-K2. Ett allmänt råd under vilka byta mellan K2 och K3 beslutades också 2012. Arbete med ett K3-regelverk för årsbokslut pågår. K4: Företag som i sin koncern- redovisningsregler (IFRS). Löpande bokföring (om Allmänt råd med tillhörande verifikationer, arkivering m.m.). 10.3.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att målupp- fyllelsen är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för god redovisningssed för företag och organisationer. Genom att tydliggöra vad som är god redo- visningssed och verka för bättre kvalitet i redo- visningen förbättras jämförbarheten mellan olika företags årsredovisningar respektive årsbokslut. Detta har bidragit till att förbättra förutsättning- arna för att analysera företagens ekonomiska ställning. Normerna underlättar för t.ex. banker och rådgivare att korrekt bedöma olika företags ekonomiska ställning och resultat. Vad som är god redovisningssed har också en stor betydelse för beskattningen av företag. Regeringens bedömning är att det arbete bedrivit avseende förenklingar är betydelsefullt. veckla normgivningen och ta fram information och vägledning med utgångspunkt från använd- arens behov har myndigheten en betydande roll i att bidra till att minska företagens administrativa kostnader. ska fortsätta att arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Regeringen anser att verksamheten fortsatt ska inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Till följd av bl.a. EU:s nya redovisnings- direktiv tillkommer ny lagstiftning på bok- föringsområdet. Flera ändringar har trätt i kraft och fler kan förväntas att träda i kraft . En uppdaterad normgivning är en förutsättning för att företagen ska kunna till- lämpa den nya lagstiftningen på avsett sätt. Regeringen betonar att det är angeläget att hanterar arbetet med att uppdatera normgivningen som den fortsatt svarar upp mot företagens behov av information. Tabell 10.3 Anslagsutveckling 1:13 1 Motsvarar 9 960 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. I budgetpropositionen tillfördes an- slaget för tillkommande norm- givningsarbete vid införandet av ny lagstiftning på bokföringsområdet. Dessa tillfälliga medel upphör . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:13 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppdrag är att granska att statliga insatser når dit de ska, att skattemedel används så effektivt som möjligt, att statliga insatser är samhällsnyttiga och att god ordning råder i den statliga redovisningen. har även i uppdrag att vara det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang samt att bedriva internationellt utvecklings- samarbete. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. tillhör kontroll- makt och har mandat att granska all statlig verksamhet, exempelvis regeringen, , domstolarna, förvaltningsmyndig- heterna och riksdagsförvaltningen. Men också statligt finansierad verksamhet i regi och statligt ägda bolag kan granskas. Det breda uppdraget ger en unik möjlighet för att bidra med ett helhets- perspektiv på tillståndet i den offentliga verk- samheten och att följa utvecklingen . starka mandat och unika upp- drag ställer också krav på myndig- hetens egen verksamhet och förmåga att utvecklas. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt Riksrevisorerna har angett två ledord för granskningsverksamheten och de är förtroende och hållbarhet. Det innebär att ska bidra till –ett högt förtroende för det offentliga åtagandet –att det statliga åtagandet bedrivs med högsta möjliga kvalitet givet tillgängliga resurser och att det är långsiktigt hållbart. Dessutom ska vara ett föredöme för annan statlig verksamhet nationellt och internationellt. kommer att organisera och planera sin verksamhet utifrån dessa ledord samt utarbeta indikatorer för måluppfyllelse. Granskningsverksamheten bedrivs med tre tidsperspektiv. I det långsiktiga perspektivet har som mål att efter en fyraårs- period kunna uttala sig generellt om det offentliga åtagandet; om det håller vad det lovar, om det är effektivt, oförvitligt och bedrivs med högsta möjliga kvalitet givet tillgängliga resurser. På medellång sikt (dvs. verksamhet ) inriktas granskning mot till exempel viktiga reformer, problem som identifierats eller förtroende- och hållbarhetsindikationer som signalerar problem för viktiga samhällsfunktioner. På kort sikt ska det alltid finnas utrymme i verksamheten att snabbt påbörja granskning av oförutsedda händelser. Sammantaget ska all granskning ha det långsiktiga perspektivet i åtanke, så att granskningarna bidrar till en helhetsbild. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Centralt för ett granskningsarbete med tre tidsperspektiv är ett systematiskt löpande arbete med omvärlds- och riskanalys som ger kunskap om var olika granskningar gör största möjliga nytta utifrån respektive utgiftsområde samt ur ett helhetsperspektiv. Ambitionen är att på grundval av granskningar, kompletterade med andra aktörers utvärderingar och uppföljningar, återkommande kunna ge ett samlat uttalande om allmänhetens förtroende för och hållbarheten i det statliga åtagandet. redovisar sin verksamhet under tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksam- het. har en översyn gjorts av ekonomistyrningsmodell vilket har medfört att verksamhetsgrenen omvärlds- riktad verksamhet har överförts till de övriga tre verksamhetsgrenarna. Genom årlig revision granskar om de statliga myndigheternas årsredovisningar är tillförlitliga och om räkenskaperna är rättvisande samt med vissa undantag om myndigheterna följer tillämpliga regler och särskilda beslut. reviderar i enlighet med den internationella revisions- standarden ISSAI för finansiell revision av statlig verksamhet. ISSAI (International Standards för Supreme Audit Institutions) utgår från (International Standard on Auditing) som utgör god revisionssed när det gäller finansiell revision. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Gransk- ningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitets- revision). Effektivitetsrevisionen ska huvud- sakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhälls- nytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. Ytterligare en av uppgifter är att bedriva internationellt utvecklingssamarbete. Syftet är att stödja utvecklingen av oberoende professionella revisionsorgan, bidra till utveck- ling av demokrati och stärka parlamentens kontrollmakt i olika delar av världen. I utvecklingssamarbetet arbetar Riks- revisionen i långsiktiga samarbetsprojekt till stöd för institutionell och professionell kapacitets- utveckling för partnerinstitutionerna. Det över- gripande målet är att de nationella revisions- myndigheterna ska arbeta i enlighet med internationella standarder (ISSAI). Vidare företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang och är därmed också medlem i () och i EU:s kontakt- kommitté. Som medlem i INTOSAI tillämpar INTOSAI-standarder (ISSAI) för revisionens genomförande. Som nationellt revisionsorgan ska samarbeta med den europeiska revisionsrätten (ECA). Samarbetet sker främst genom att är ECA behjälplig vid rättens granskningsbesök i . slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. Arbetet präglades av två större nyheter, nämligen instruktion för revisorns granskning av resultat- redovisning och annan information i årsredovis- ningen (RRI) samt den nya revisionsberättelsen med fem uttalanden. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om. publicerade 22 granskningsrapporter. Höstens arbete präglades av åtgärder för att långsiktigt höja kvaliteteten och öka produktiviteten, mätt som antalet granskningsrapporter per resursinsats. Hit hör en ambition att höja kompetensen genom utbildning och rekrytering samt nya former för kvalitetssäkring. Det internationella utvecklingsarbetet, som bedrivs inom ett antal utvecklingssamarbeten, bedöms ha bidragit till målet om att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 revision i enlighet med internationella standarder. investerade i verksamhetsutveckling såsom utveckling av it- stödet för årlig revision, etablering av en it- arkitektur samt en modell för förvaltnings- styrning. Tabell 11.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna 2013–2015 1 Omvärldsriktad verksamhet kommer att ingå i övriga verksamhetsgrenar. 11.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. redovisar i den årliga uppfölj- ningsrapporten en uppföljning av genomförda granskningar. pågår ett förändringsarbete med att se över verksamhet. kommer att i större omfattning än tidigare möta den inriktning av verksamheten som beslutade om 2010, att i högre grad analysera effekter och kostnadseffektivitet. Syftet med utvecklingsarbetet är att skapa enkla och effektiva arbetssätt som ger stöd till professionell utveckling. Målet är att öka produktiviteten och kvaliteten i verksamheten, genom att producera fler rapporter med delvis nytt innehåll i effektivitetsrevisionen, samt att minska de administrativa kostnaderna. En rad åtgärder har vidtagits i linje med förändringsarbetets mål och syfte. Effektivitetsrevisionen har omorganiserats för att bättre möte verksamhetens mål om ökad effektivitet och produktivitet. Nio enheter har skapats för att granskningen ska täcka hela det statliga åtagandet och samtliga utgiftsområden i statens budget. Ämnessakkunniga har också rekryterats till effektivitetsrevisionen för att öka sak- och metodkunskapen och stödja utveck- lingen mot mer specialiserade och fördjupade granskningar. En ny arbetsprocess för kvalitets- säkring av effektivitetsrevision har dessutom genomförts. En ny infrastruktur har byggts för att tillgodose behov av myndighetens interna kompetensutveckling. Förändringar har även genomförts inom den årliga revisionen i syfte att ytterligare fokusera professionaliteten inom verksamhetsgrenen. Verksamheten styrs nu av en ny chef och en ny ledningsgrupp och det tekniska stödet till den årliga revisionen är under utveckling. I förändringsarbete ingår även en översyn av myndighetens internationella arbete för att verksamheten ska kunna uppnå högre resultat. Anslagsökningen har gett möjlighet att ytterligare öka stödet till revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. Verksamhetsstödet har omorganiserats för att nå en högre effektivitet, minskade OH- kostnader och modernisering i att producera de tjänster och service som en välfungerade revisionsverksamhet kräver. I omorganiseringen har resurser överförts från verksamhetsstödet till kärnverksamheten. Med utgångspunkt från de mål och medel som i övrigt formulerats för tre verksamhetsgrenar är bedömningen att verksam- hetens resultat i stort är godkända. har uppdragit åt en revisions- byrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.2 Anslagsutveckling 1:15 1 Motsvarar 324 200 tkr prisnivå. Avgiftshöjningen genomfördes för att anpassa avgifterna till rådande kostnadsnivå. Det ackumulerade underskottet halverades jämfört med på grund av att antalet fakturerade timmar ökade och de gemensamma kostnaderna för årlig revision minskade. Anslaget får används för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finan- sieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den årliga revision som utför är i allt väsentligt avgiftsbelagd. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 11.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel (som inte får Den årliga revisionen ska vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnads- täckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en justering av avgifterna. Avgiftsintäkterna är högre 2015 än de bud- geterade intäkterna om och föregående år. Det beror dels på fler fakturerade timmar, dels på att avgifterna höjdes . Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). har för avsikt att göra en översyn av verksamheten för att ha möjlighet att minska överskottet. Det ackumulerade överskottet i uppdragsverksam- heten kommer att successivt utnyttjas för internationell uppdragsverksamhet. förslag: bemyndigas att ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för förslag: Riks- revisionen bedömer att det finns fortsatt behov av investeringar i systemstöd och teknisk infrastruktur. Det gäller bland annat behov av investeringar av system- stöd för att effektivisera inom både kärn- verksamheten och stödverksamheten. Vidtagna rationaliseringar m.m. innebär att myndigheten kan fortsätta att genomföra investeringarna inom ramen för det beräknade anslaget och nuvarande låneram. föreslår således att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:15 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bedömer att anvisat anslag endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. Anslaget , 2019 och 2020 bör beräknas till 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Kapitaljustering i Nordiska 12.1Kapitaljustering i Nordiska investeringsbanken Ärendet och dess beredning Vid Nordiska investeringsbankens (NIB) års- möte gav bankens guvernörer direktörsstyrelsen i uppdrag att se över medlemsländernas samtliga kapitalandelar och ta fram förslag för att åtgärda de diskrepanser som uppstått mellan respektive medlems- lands olika kapitalandelar. antog direktörsstyrelsen ett förslag till en ny överenskommelse, vilket godkändes av bankens guvernörer . Överens- kommelsen innebär att respektive medlemslands andelar av inbetalt kapital, garantikapital samt särskilt garantikapital för långivning till icke- medlemsländer justeras så att dessa likställs med medlemsländernas andelar av grundkapital i banken. Dessutom innebär överenskommelsen att vissa följdändringar i bankens stadgar ska göras. Målet är att genomföra förändringarna innan utgången av , förutsatt att kapitaljusteringen och stadgeändringarna har ratificerats av medlemsländerna. Synpunkter på kapitaljusteringen och för- slaget till stadgeändring har inhämtats från Riks- gäldskontoret, som är den myndighet som ansvarar för garantiförbindelse till NIB. Den föreslagna stadgeändringen och en svensk översättning av denna finns i bilaga 2. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut statliga garantier för grundkapitalet i tidigare gjorda åtaganden uppgår godkänner ändringen av Nordiska investeringsbankens stadgar, som dels innebär att andel av garantierna för bankens projektinvesteringslån anges till och att andelen av garantierna , dels syftar till fördelningen ska baseras på medlemsländernas andelar av bankens grundkapital och inte på det inbetalade kapitalet. Skälen för regeringens förslag: När NIB grundades beslutades att bankens grundkapital (inbetalt kapital och garantikapital) skulle för- delas mellan medlemsländerna enligt en fördel- ningsnyckel som byggde på deras relativa andelar av världsekonomin. Varje medlemslands respek- tive andel av det inbetalade kapitalet och garanti- kapitalet, och därmed även grundkapitalet, var således identisk .