prop · H303187 · 2016-06-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:187 Genomförande av EU:s försvarardirektiv Regeringen överlämnar denna proposition till . Inom EU pågår ett arbete med att stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden. Som ett led i det arbetet har ett direktiv om försvararrättigheter antagits. I propositionen föreslår regeringen de lagändringar som krävs för att genomföra direktivet. Det införs bl.a. en uttrycklig regel om att ett barn som har frihetsberövats ska ha rätt att få en närstående underrättad om skälen för frihetsberövandet. En misstänkt som är frihetsberövad och företräds av en offentlig försvarare, eller en privat försvarare som uppfyller motsvarande krav, får en oinskränkt rätt att träffa och samtala i enrum med sin försvarare. Detsamma ska gälla för annan kontakt i form av t.ex. telefonsamtal eller brev mellan den frihetsberövade och hans eller hennes försvarare. För frihetsberövade som företräds av en privat försvarare som inte uppfyller de krav som ställs på en offentlig försvarare kan dessa rättigheter i undantagsfall begränsas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ................ Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611)....... Ärendet och dess beredning ............................................................ EU:s arbete med processuella rättigheter........................................ Direktivets syfte och innehåll........................................... Genomförande av EU:s försvarardirektiv ....................................... 5.1Rätten till tillgång till försvarare i straffrättsliga Försvarare i straffrättsliga förfaranden ............ Försvarare för den som är frihetsberövad........ 5.1.3Rätten att träffa och samtala med försvararen i enrum ......................................... Rätten att kontakta försvararen........................ 5.1.5Rätten att ha försvararen närvarande vid förhör och andra utredningsåtgärder................ Rätten till konfidentialitet................................ 5.2Rätten att få en närstående underrättad om ett 5.3Rätten till tillgång till försvarare i förfaranden i samband med en arresteringsorder ................................... Behovet av ytterligare författningsändringar.................... Rätten till tillgång till försvarare i andra förfaranden där begränsningar i kontakten med försvararen kan förekomma..................... Svensk rätt uppfyller åtagandena i direktivet utan ytterligare lagändringar ........... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Kostnader och andra konsekvenser................................................. Förslaget till lag om ändring i .............. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .............. Förslaget till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) ........................................................................ och rådets direktiv /48/EU av om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter Sammanfattning av promemorian Rätten till försvarare, m.m. (Ds 2015:7)........................................... Lagförslagen i promemorian Rätten till försvarare, m.m. (Ds 2015:7)............................................................. Förteckning över remissinstanser (Ds 2015:7) ................ Lagförslagen i promemorian Genomförande av EU:s försvarardirektiv; kompletterande förslag (tilläggspromemorian) ..................................................... (tilläggspromemorian) ..................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2015/16:187 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 3.lag om ändring i häkteslagen (2010:611). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs1 att 21 kap. 9 §, 23 kap. 10 § och 24 kap. 21 a § ska ha följande lydelse. Försvarare för den som är Den som är gripen, anhållen anhållen eller häktad må ej eller häktad har rätt att träffa sin Om en försvarare som Försvararen äge i enrum är utsedd av den misstänkte inte meddela sig med den anhållne uppfyller de krav som ställs i 5 § eller häktade; annan än offentlig besluta att den misstänkte inte får träffa sin försvarare om det är rätten finner det kunna ske utan men för utredningen eller för försvåras eller för att avvärja fara för någons liv, fysiska hälsa eller Beslutet ska vara skriftligt och innehålla de skäl som det försvararen får begära att rätten Om den misstänkte har rätt att träffa sin försvarare ska det få ske Offentlig försvarare så ock av En offentlig försvarare eller en den misstänkte utsedd försvarare, försvarare som har utsetts av den som uppgivits för rätten, skola ska kallas till huvudförhandlingen, 1 Jfr och rådets direktiv /48/EU av om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet, i den ursprungliga lydelsen. er, med de begränsningar som er, med de begränsningar som andra–sjätte styckena, vem som får närvara vid förhör. vem som får närvara vid ett förhör. Vid förhör ska såvitt möjligt ett Vid ett förhör ska om möjligt ett trovärdigt vittne utsett av under- trovärdigt vittne närvara. Ett biträde till en person som Ett biträde till en person som förhörs har rätt att närvara vid förhörs har rätt att närvara vid förhöret, om det kan ske utan men förhöret om det kan ske utan men för utredningen och biträdet svarar för utredningen och om biträdet mot de krav som ställs på uppfyller de krav som ställs på en 21 kap. 3 § 21 kap. 3 § Den misstänkte och hans eller Den misstänkte har rätt att själv hennes försvarare har rätt att närvara och ha sin försvarare närvara vid förhör som hålls på närvarande vid ett förhör som hålls på den misstänktes begäran förhör får försvararen närvara, om andra förhör med den misstänkte det kan ske utan men för har han eller hon rätt att ha sin försvarare som inte uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket får dock förhindras att närvara om det är nödvändigt för väsentligen ska försvåras eller för att avvärja fara för någons liv, förhör med någon annan än den försvarare närvara om det kan ske utan men för utredningen. Målsägandebiträde har rätt att närvara vid förhör med målsäganden. Detsamma gäller en stödperson, om hans eller hennes närvaro inte är till men för utredningen. Är den som hörs under , bör den som har vårdnaden om honom eller henne vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. Ett målsägandebiträde har rätt att närvara vid förhör med målsäganden. Detsamma gäller en stödperson, om hans eller hennes närvaro inte är till men för utredningen. När den som hörs är bör den som har vårdnaden om honom eller henne vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. 2 Senaste lydelse 2008:67. sluta att det som har förekommit sluta att det som har förekommit vid förhör inte får uppenbaras. vid ett förhör inte får uppenbaras. genom gripande enligt 7 § första genom gripande enligt 7 § första stycket och då inte har frigivits, stycket och då inte har frigetts, häktning enligt 17 §, ska någon av häktning enligt 17 § har rätt att så snart som möjligt få någon av sina anhöriga eller någon annan person annan person som står honom eller henne särskilt nära underrättad om frihetsberövandet så snart det kan ske utan men för utredningen. ledaren får besluta att skjuta upp en underrättelse om det är nödvändigt för att sakens ut- När det inte längre finns skäl för beslutet ska en under- rättelse lämnas så snart som Om den frihetsberövade mot- Om den frihetsberövade mot- sätter sig att någon underrättas om sätter sig att någon underrättas om frihetsberövandet, får underrättelse frihetsberövandet, får en under- lämnas bara om det finns synner- rättelse lämnas bara om det finns Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2008:67. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenom föreskrivs1 att 5, 6 och 32 a §§ lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska ha följande lydelse. Om någon som inte har fyllt är skäligen misstänkt för brott, skall vårdnadshavaren eller annan som svarar för den unges vård och fostran samt annan som har en fostrande roll i förhållande till den unge underrättas samt kallas till förhör som hålls med den unge, om detta inte är till men för utredningen eller det annars finns särskilda skäl mot det. Om någon som inte har fyllt är skäligen misstänkt för brott, ska vårdnadshavaren eller någon annan som svarar för den unges vård och fostran samt någon annan som har en fostrande roll i förhållande till den unge underrättas och kallas till förhör som hålls med den unge. Om den unge har gripits, anhållits eller häktats på grund av brottsmisstanken, ska en sådan vuxen underrättas om detta och om skälen för det med underrättelsen om brottsmisstanken eller annars efter frihetsberövandet. Undersökningsledaren får besluta att skjuta upp en underrättelse om brottsmisstanke, en kallelse till förhör eller en underrättelse om frihetsberövande om det är nödvändigt för att sakens utredning inte väsentligen ska försvåras. När det inte längre finns skäl för beslutet ska en underrättelse lämnas. Detsamma gäller en kallelse till förhör. En underrättelse eller kallelse enligt första stycket ska inte göras om det strider mot den unges bästa eller om det finns andra särskilda skäl. 1 Jfr och rådets direktiv /48/EU av om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet, i den ursprungliga lydelsen. 2 Senaste lydelse 2002:382. Om någon som inte har fyllt Om någon som inte har fyllt är skäligen misstänkt för är skäligen misstänkt för ett brott på vilket fängelse kan ett brott som kan leda till fängelse, följa, skall socialnämnden genast skall det framgå om den misstänkte har tillfrågats om han misstänkte har tillfrågats om han eller hon vill delta i medling enligt eller hon vill delta i medling enligt lagen (2002:445) om medling med lagen (2002:445) om medling med anledning av brott samt hur den anledning av brott och hur den misstänkte ställt sig till deltagande. misstänkte ställt sig till ett Om den unge har gripits, anhållits eller häktats på grund av brottsmisstanken, ska socialnämnden underrättas om detta och om skälen för det med underrättelsen om brottsmisstanken eller annars genast efter frihetsberövandet. Ett juridiskt biträde ska förordnas för den unge 1.vid en utredning enligt 31 § första stycket, om det inte är uppenbart att den unge saknar behov av det, och 2.vid en utredning enligt 31 § andra eller tredje stycket, om det finns synnerliga skäl för det. Ansökan om sådant biträde görs av åklagaren eller den unges vårdnadshavare hos tingsrätten. Bestämmelserna i 21 kap. 5–8 §§, 9 § andra stycket och 10 § ska tillämpas beträffande sådant juridiskt biträde. En ansökan om ett sådant biträde görs av åklagaren eller den unges vårdnadshavare hos tingsrätten. Bestämmelserna i 21 kap. 5–8 §§, 9 § tredje stycket och 10 § ska tillämpas i fråga om ett sådant juridiskt biträde. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2002:447. 4Senaste lydelse 2010:478. 2015/16:187 2.3 Förslag till lag om ändring i häkteslagen Härigenom föreskrivs5 att 3 kap. 4–8 §§ och 6 kap. 2 § häkteslagen (2010:611) ska ha följande lydelse. En intagen får stå i förbindelse med en annan person genom elektronisk kommunikation i den utsträckning det lämpligen kan ske. Sådan kommunikation får dock vägras om den kan äventyra säkerheten på ett sätt som inte kan avhjälpas genom avlyssning enligt 5 §. En intagen får stå i förbindelse med en annan person genom elektronisk kommunikation i den utsträckning det lämpligen kan ske. Elektronisk kommunikation får vägras om den kan äventyra säkerheten på ett sätt som inte kan avhjälpas genom avlyssning enligt 5 §. Om den intagne har utsett en försvarare som inte uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket , får dock elektronisk kommunikation mellan den intagne och försvararen endast vägras om det är nödvändigt för att avvärja fara för någons liv, fysiska hälsa eller frihet. Elektronisk kommunikation mellan en intagen och hans eller hennes offentliga försvarare får inte vägras. Detsamma gäller elektronisk kommunikation mellan en intagen och en försvarare som den intagne har utsett om försvararen uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket . 5 Jfr och rådets direktiv /48/EU av om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet, i den urspungliga lydelsen. Elektronisk kommunikation mellan en intagen och en annan person får avlyssnas, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl. kommunicera med varandra ska i förväg informeras om kontrollen. Elektronisk kommunikation mellan en intagen och hans eller hennes offentlige försvarare får inte avlyssnas. Elektronisk kommunikation mellan en intagen och hans eller hennes försvarare får inte avlyssnas. Försändelser mellan en intagen och hans eller hennes offentliga försvarare, en svensk myndighet eller ett internationellt organ som har av erkänd behörighet att ta emot klagomål från enskilda ska vidarebefordras utan granskning. En sådan försändelse till en intagen ska dock inte vidarebefordras utan hållas kvar, om det finns anledning att anta att uppgiften om avsändare av försändelsen är oriktig. Försändelser mellan en intagen och hans eller hennes offentliga försvarare, en svensk myndighet eller ett internationellt organ som har av erkänd behörighet att ta emot klagomål från enskilda ska vidarebefordras utan granskning. Detsamma gäller försändelser mellan en intagen och en försvarare som den intagne har utsett om försvararen uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket . En sådan försändelse till en intagen ska dock inte vidarebefordras utan hållas kvar, om det finns anledning att anta att uppgiften om avsändare av försändelsen är oriktig. I andra fall än som avses i 6 § får en intagen vägras att sända eller ta emot en försändelse, om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. En försändelse som den intagne inte får sända eller ta emot får hållas kvar. Om en intagen har utsett en försvarare som inte uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket , ska försändelser mellan den intagne och försvararen vidarebefordras såvida det inte är nödvändigt att vägra vidarebefordran för att avvärja fara för någons liv, fysiska hälsa eller frihet. I andra fall än som avses i första stycket eller i 6 § får en intagen vägras att sända eller ta emot en försändelse, om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. En försändelse som den intagne inte får sända eller ta emot får En försändelse som hålls kvar får inte granskas utan den intagnes medgivande, om det inte är absolut nödvändigt av säkerhetsskäl. En försändelse som avses i 6 § får endast granskas i syfte att utreda vem avsändaren är. En försändelse som hålls kvar får granskas endast om 1.den intagne har medgett det, 2.det i fall som avses i 7 § andra stycket är absolut nödvändigt av säkerhetsskäl. En försändelse som avses i 6 § eller 7 § första stycket får endast granskas för att utreda vem avsändaren är. Ett beslut om restriktioner enligt 1 § får avse inskränkningar i rätten att 1.placeras tillsammans med andra intagna enligt 2 kap. 1 § andra stycket, 2.vistas i gemensamhet enligt 2 kap. 5 §, 3.följa vad som händer i omvärlden enligt 2 kap. 9 §, 4.inneha tidskrifter och tidningar enligt 2 kap. 11 §, 5.ta emot besök enligt 3 kap. 1 § första stycket, 6. stå i förbindelse med annan genom elektronisk kommunikation enligt 3 kap. 4 §, eller 6. stå i förbindelse med annan genom elektronisk kommunikation enligt 3 kap. 4 § första och andra styckena, eller 7. sända och ta emot försändelser enligt 3 kap. 7 §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antogs och rådets direktiv /48/EU om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet. Direktivet, som trädde i kraft , ska vara genomfört i svensk rätt . Direktivet bifogas som bilaga 1. beslutade chefen för att uppdra åt en utredare att biträda departementet med att ta fram ett underlag för bedömningen av vilka åtgärder som krävs för att ska leva upp till sina åtaganden enligt direktivet och lämna förslag till de författningsändringar som behövs för att genomföra direktivet. överlämnades departementspromemorian Rätten till försvarare, m.m. (Ds 2015:7). Promemorians sammanfattning och lagförslag finns i bilagorna 2 och 3. Promemorian har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2015/755/Å). Inom har det därefter utarbetats en kompletterande promemoria som behandlar frågor om tillgång till försvarare (hädanefter benämnd tilläggspromemorian). Tilläggs promemorian har remissbehandlats. Tilläggspromemorians lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2016/798/Å). I denna proposition behandlar regeringen promemorians och tilläggspromemorians lagförslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1.4 och i författningskommentaren. Regeringen följer delvis Lagrådets förslag. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 2015/16:187 4 EU:s arbete med processuella rättigheter Inom EU utgör principen om ömsesidigt erkännande av domar och andra beslut av rättsliga myndigheter en hörnsten i det straffrättsliga samarbetet. Principen syftar till att underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter och att stärka det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter. En förutsättning för principens genomförande är att medlemsstaterna har förtroende för varandras straffrättsliga system. Ett sätt att öka förtroendet är att införa gemensamma minimiregler för enskildas rättigheter vid det straffrättsliga förfarandet. Under det svenska ordförandeskapet i EU antog rådet en resolution om en färdplan för att stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden. Färdplanen föreskriver ett s.k. steg-för-stegförfarande enligt vilket kommissionen ska lägga fram förslag när det gäller rätten till översättning och tolkning (åtgärd A), information om rättigheter och om anklagelsen (åtgärd B), juridisk rådgivning och rättshjälp (åtgärd C), kommunikation med släktingar, arbetsgivare och konsulära myndigheter (åtgärd D) och särskilda skyddsåtgärder för utsatta misstänka eller tilltalade personer (åtgärd E). har två åtgärder enligt färdplanen antagits och genomförts. Det första steget i färdplanen, ett direktiv om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden, antogs 2010. Direktivet har föranlett vissa anpassningar i svensk rätt (prop. 2012/13:132). Det andra steget i färdplanen, ett direktiv om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden, antogs 2012. Direktivet har medfört vissa lagändringar (prop. 2013/14:157). Det nu aktuella direktivet genomför en del av åtgärd C och åtgärd D i färdplanen. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Direktivets syfte och innehåll Syftet med direktivet är enligt artikel 1 att fastställa minimiregler om rättigheterna för misstänkta och tilltalade i straffrättsliga förfaranden och för personer som är föremål för förfaranden enligt en europeisk arresteringsorder att få tillgång till en försvarare, att få en tredje part underrättad om ett frihetsberövande och att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under ett frihetsberövande. Direktivets tillämpningsområde anges i artikel 2. för misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden från det att de genom ett officiellt meddelande eller på något annat sätt av en medlemsstats behöriga myndigheter har underrättats om att de är misstänkta eller tilltalade för att ha begått ett brott fram till dess att förfarandena har avslutats (artikel 2.1). Rättigheterna gäller även andra än misstänkta eller tilltalade som under loppet av förhör med polis eller brottsbekämpande myndighet blir misstänkta eller tilltalade (artikel 2.3). Direktivet är också tillämpligt på personer som är föremål för förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder från det att de grips i den verkställande medlemstaten (artikel 2.2). I artikel 2.4 anges vissa undantag från direktivets tillämpningsområde. Rätten för misstänkta och tilltalade att få tillgång till försvarare regleras i artikel 3. Medlemsstaterna ska se till att misstänka och tilltalade har rätt till tillgång till försvarare i så god tid och på ett sådant sätt att de berörda personerna kan utöva sin rätt till försvar i praktiken och på ett effektivt sätt. Den misstänkte eller tilltalade ska ha rätt att bl.a. tala med och kontakta sin försvarare i enrum och ha sin försvarare närvarande under förhör. I undantagsfall och endast under förundersökningen får medlemstaterna göra undantag från rätten till tillgång till försvarare. Ett undantag ska vara motiverat av antingen om det finns ett trängande behov av att avvärja livsfara eller fara för en persons frihet eller kroppsliga integritet eller om omedelbara åtgärder från de utredande myndigheternas sida är avgörande för att förhindra att straffrättsliga förfaranden väsentligen äventyras (artikel 3.6). Rätten till konfidentiell kommunikation mellan en misstänkt eller en tilltalad och dennes försvarare behandlas i artikel 4. Rätten är absolut. Rätten för frihetsberövade att få en tredje part underrättad om frihetsberövandet regleras i artikel 5. I artikeln regleras också underrättelse till vårdnadshavare för det fall den misstänkte eller tilltalade är ett barn. Rätten för frihetsberövade att kontakta en tredje part anges i artikel 6. Artikel 7 innehåller rättigheter för frihetsberövade utländska medborgare att få det egna landets konsulära myndigheter underrättade om frihetsberövandet och att kontakta dessa myndigheter. I artikel 8 behandlas villkor för undantag från artiklarna 3 och 5. Artikel 10 behandlar rätten till tillgång till försvarare i förfaranden om en europeisk arresteringsorder. Medlemsstaterna ska se till att en eftersökt person har rätt att få tillgång till en försvarare i den verkställande medlemsstaten efter det att han eller hon har gripits med stöd av den europeiska arresteringsordern.