prop · H4031d22 · 2016-09-20 00:00:00 — Arbetet med att utveckla skydd för den särkskilt känsliga miljön i bör fortsatt stärkas med bland annat tydligare krav på resursanvändning. Genomförandet av överenskommelsen om sot och metan kommer att spela en viktig roll, men även arbetet med de långlivade växthusgaserna bör konkretiseras, liksom arbetet med att i det P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 ta fram ett ramverk för arbetet med resiliens, det vill säga naturens och människans förmåga att hantera klimat- förändringar De nordiska länderna kan genom goda exempel på klimat- och utvecklingsområdet spela en viktig roll i uppföljningen av . Länderna bör fortsätta att utveckla samarbetet mellan och utvecklings- länder på klimat- och energiområdet. har god potential att bidra till konkreta klimat- och miljösamarbeten i regionen. kan det konstateras att begränsade resurser hämmar fördjupat samarbete. Generationsmålet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet inom generationsmålet är följande: –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med natur- resurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön, och –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Resultatredovisningen under denna rubrik är koncentrerad till bedömningsgrunderna som handlar om resurseffektivitet, hushållning, kulturmiljö och konsumtionsmönster eftersom resultatet av övriga bedömningsgrunder redovisas i andra delar, t.ex. i avsnitten om miljökvalitetsmålen nedan och i utgiftsområde 21 Energi och i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringens arbete för en hållbar samhälls- utveckling som bidrar till en grön, cirkulär och biobaserad ekonomi är en central del av arbetet för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet. Resurseffektiva kretslopp och en god hushållning sker med naturresurserna Preciseringen innebär att naturresurser och ekosystemtjänster används på ett effektivt och miljöanpassat sätt och att resurser inklusive produkter och avfall så långt det är möjligt åter- används och tas tillvara i slutna kretslopp. Detta förutsätter materialflöden som inte innehåller giftiga ämnen som omöjliggör återanvändning. Det förutsätter också att hänsyn till biologisk mångfald integreras i relevanta sektorer. Regeringen har tagit steg mot en cirkulär ekonomi genom förslagen om sänkt mervärdesskatt på reparation av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne samt skatte- reduktion för reparation och underhåll av vitvaror. Skattelättnader som reducerar arbets- kostnaderna för reparationer och underhåll ökar incitamenten att reparera och underhålla i stället för att köpa nytt och kan därmed bidra till en mer cirkulär ekonomi. Ökade incitament att reparera är också en av de åtgärder föreslår i en rapport om hur miljömålen ska nås (6666). Regeringen har också tillsatt en utredning för att öka återanvändningen av produkter. Utredningen ska bl.a. analysera och föreslå styrmedel för att främja återanvändning av produkter och därmed förebygga uppkomsten av avfall (dir. 2016:3). Redovisningen ska överlämnas till regeringen . Regeringen har även tillsatt en utredning som ska kartlägga den framväxande delningsekonomin och se över olika användares roller och ställning (dir. 2015:136). Redovisningen ska överlämnas till regeringen . Regeringen har presenterat att antal strategier som integrerar aspekter kring resurseffektivitet och cirkulär ekonomi, däribland Smart industri - en nyindustrialiseringsstrategi för (N 2015:38). EU:s miljöministrar beslutade om rådsslutsatser om kommissionens förslag till handlingsplan för cirkulär ekonomi. Kommissionen har också presenterat förslag på ett avfallspaket där EU-förhandlingar nu fortsätter. Regeringens har tagit emot en rapport med förslag på hur politiken för en grön omställning och konkurrenskraft kan utvecklas från analys- grupperna under regeringens Framtidsråd. Rapporten heter Omställning till hållbarhet och konkurrenskraft och bereds nu vidare i . Regeringens arbete med att genomföra för tillväxt och jobb, den s.k. EU 2020- strategin, har fortsatt . Insatserna har främst varit koncentrerade till färdplanen för resurseffektivitet som är ett led i genomförandet av EU 2020-strategin. I kommissionens färdplan lyfts bl.a. vikten av forskning och innovationer, liksom vikten av att avskaffa miljöskadliga subventioner och att följa principen om att förorenaren ska betala. Insatser för att fasa ut miljöskadliga subventioner har också genomförts nationellt. har i en rapport till regeringen (M2016/00721/MM) konstaterat att de nationella miljömålen ligger väl i linje med färdplanen. Regeringen har redovisat det nationella arbetet med att genomföra EU 2020-strategin till och kommissionen 2016 (SB2016/01446/EU). I rapporten framhålls att kommer att nå EU:s klimat- och energimål. Regeringens samarbete med IVL och dess näringslivsnätverk (i ) har resulterat i ett antal seminarier om nya affärsmodeller, industriell symbios, innovation och resurseffektivitet samt EU P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 kommissionens arbete med cirkulär ekonomi. Samarbetet syftar till ökade kontakter med näringslivet och att bidra till för resurseffektivitet, miljömålen samt det nationella och globala arbetet för hållbar konsumtion och produktion. Samarbetet har bidragit till ökad förståelse och samsyn mellan och näringslivet. Regeringen deltar också i ett internationellt arbete för att stödja utvecklingsländers omställning till en grön ekonomi inom projektet (Partnership on Action for ). initierades av FN:s miljöprogram () och fyra andra FN- organisationer 2013. får åtta utvecklingsländer stöd, initiativet kommer totalt att omfatta ett tjugotal länder. Den nordiska arbetsgruppen för kompletterande välfärdsmått har över- lämnat sin rapport (Making the environment count TemaNord 2016:507). Förslagen bereds vidare i och kommer att kopplas till nya mått på ekonomins långsiktiga hållbarhet och till nationella mått för genomförandet av Agenda 2030. Konsumtionsmönster som orsakar små miljö- och hälsoproblem Den privata konsumtionen i och resten av världen står för en stor klimat- och miljöpåverkan. Regeringen har utsett som ansvarig för det nationella genomförandet av FN:s globala tioåriga ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. Arbetet fokuserar på hållbar konsumtion. har bl.a. arrangerat möten med deltagande från ett stort antal aktörer där åtgärder och goda exempel presenterades. Det internationella genomförandet av FN:s tioåriga ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion består av sex delprogram. har genom () tagit en ledande roll för programmet om hållbara livsstilar och utbildning tillsammans med och . Det bilaterala samarbetet mellan och om hållbar konsumtion och produktion fortsätter och tema för dialoger är livscykelanalyser och grön offentlig upphandling. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Vid finns centrumbildningen SWEDESD (center för lärande för hållbar utveckling) som regeringen har utsett att samordna arbetet med FN:s Global Action Programme on Education for Sustainable Development (GAP) i . SWEDESD har inlett arbetet och tar fram ett förslag till nationell handlingsplan för utbildning och lärande för hållbar utveckling. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling Regeringen inrättade en ny fristående myndighet som samlar det nationella upphandlingsstödet, Upphandlings- myndigheten. Myndigheten ska bl.a. verka för ökad miljöhänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn inom upphandling. Verksamheten med att utveckla och förvalta upphandlingskriterier har fortsatt. Dessa kriterier ger stöd till upphandlare och leverantörer att ta miljöhänsyn i olika nivåer i upphandlingens alla faser. Upphandlings- myndigheten förvaltar och utvecklar kriterierna genom omvärldsbevakning, kommunikation, rådgivning och stöd. har utveckling och uppdatering av kriterier skett inom byggområdet samt inom livsmedelsområdet. Dessutom har ett arbete pågått med att uppdatera kraven för person- transporter. Därutöver har två större projekt som syftar till utveckling av kriterier för sim- hallar samt medicintekniska förbrukningsartiklar påbörjats. Kriteriearbetet har resulterat i åtta nya krav av totalt 630. Myndigheten har även deltagit i () arbete med att ta fram en standard för hållbar upphandling (ISO 20 400). På uppdrag av regeringen har Upphandlings- myndigheten tagit fram ett kravpaket som hjälper kommunerna att ställa krav för minskad förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Arbetet är prioriterat av regeringen och bidrar också till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen lanserade en Nationell upphandlingsstrategi i syfte att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet. Strategin behövs för att uppnå regeringens mål om offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg för väl fungerande verk- samheter och ett medel för att nå bl.a. de nationella miljömålen. Mer om resultaten kring offentlig upphandling finns i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, politikområde Offentlig upphandling. I enlighet med det bemyndigande som gett regeringen (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) så har Aktiebolaget i likvidation avvecklats vid bolagets årsstämma . verksamhet kring miljömässig offentlig upphandling har övertagits av . Regeringens satsning på samverkan kring miljö- och klimatteknik har resulterat i flera nya initiativ. Satsningen består av totalt . Ett viktigt underlag var rapporten för miljömålen från (5933). Regeringen har gett två uppdrag inom miljö- och klimatteknik. Det handlar dels om att utveckla testbäddar inom miljöteknik- området, dels om en förstärkning av befintliga program för ökad återvinning och resurseffektivitet. Behovet av fler testnings- och verifieringsmöjligheter har identifierats som en viktig faktor för att stärka svenska företags innovationskraft. Vidare har regeringen gett i uppdrag genomföra utlysning av medel i syfte att öka den strategiska användningen av spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling. Uppdraget genomförs i samarbete med och . Utöver satsningen ovan så har också påbörjat ett arbete om transformativ industri för att stimulera mer transformativa innovationer för en hållbar industriutveckling, dvs. en ansats för mindre resursanvändning och med fortsatt ekonomisk tillväxt. I arbetet ska tekniker på framkant (emerging techniques) tillämpliga för industrin lyftas. har som en följd av tidigare lagda uppdrag av regeringen påbörjat ett arbete med transformativa kretsloppslösningar för den hållbara staden, kallad Kretsloppsstaden 2.0. Fokus är innovationer inom avfallshantering, VA-lösningar och ekosystemtjänster. I flera miljökvalitetsmål utgör kulturmiljöer och deras värden delar eller preciseringar av målen. I rapporten uppföljning av miljömålen (6707) framkommer att resultaten är oklara alternativt oförändrade eller negativa vad gäller kulturmiljö och kultur- värden. Brister som framkommer rör framför allt behovet av utvecklad kunskap, förbättrad uppföljning, möjligheter att skydda områden och behovet av att perspektivet kommer in tidigt i olika typer av processer. Regeringen gör bedömningen att mycket arbete återstår innan generationsmålet är uppnått även om flera viktiga steg på vägen har tagits. Ett viktigt steg för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet är att miljö och klimat fortsatt integreras i de politikområden och utgifts- områden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet inom EU och nationellt. Regeringens bedömning är att de steg som tas genom förslagen om sänkt mervärdesskatt på reparationer av bl.a. cyklar och skor, tillsammans med förslag om skattelättnader som reducerar arbetskostnaderna för reparationer och underhåll bidrar positivt till att nå generationsmålet genom ökad resurseffektivitet. Regeringen verkar också för att EU:s strategiska investeringsplan och stöd- programmet för strukturreformer ska stödja en omställning till en grön resurseffektiv ekonomi. Uppföljningen av samarbetet med (i ) visar på goda resultat. Samverkan kommer därför att fortsätta. Den svenska strategin för hållbar konsumtion är ett viktigt led för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet. Svensk närvaro i ett antal globala initiativ såsom det tioåriga ram- verket av program för hållbar konsumtion och produktion, den internationella resurspanelen, , och GAP har stärkt den svenska hållbarhetsprofilen internationellt som det bidragit till att nå generationsmålet. Inom ramen för satsningarna på miljöteknik och innovationer har regeringen bl.a. beslutat P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 om flera myndighetsuppdrag som ska redovisas t.ex. till om strategisk användning av spetstekniker. Regeringens bedömning är att spetstekniker som it-, bio-, rymd- och nanoteknik och avancerade systemlösningar kan bidra till att miljömålen nås snabbare och effektivare. Regeringen anser att upphandling är ett strategiskt verktyg som kan bidra till att nå generationsmålet och de nationella miljömålen. Upphandling kan också bidra till att miljömålen kan nås snabbare och effektivare genom att innovativ och bra miljö- och energiteknik lyfts fram tillsammans med användningen av spetstekniker som it-, bio -, rymd- och nanoteknik. Staten måste gå före och vara ett föredöme i hanteringen av sina resurser och vara en ansvarsfull köpare. Kommuner och landsting står för en stor del av den offentliga sektorns upphandling och är därför viktiga aktörer. Regeringens bedömning är att verksamheten med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier och den förankrings- process som använts för detta är central för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Uppföljningen avseende utvecklingen av kulturmiljövärdena visar att trenden är oklar eller negativ. Regeringen bedömer därför att uppföljningen av och kompetensen om kultur- miljövärdena behöver utvecklas i de statliga myndigheterna. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med FN:s ram- konvention om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –framstegen mot att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst två grader jämfört med den förindustriella nivån och –koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stabiliseras på en nivå av högst 400 miljondelar (ppm) koldioxid- ekvivalenter. Ökningen av medeltemperatur och koncentrationen av växthusgaser i atmosfären Den globala utvecklingen i förhållande till miljö- kvalitetsmålet är negativ. Den globala koncentrationen av växthusgaser i atmosfären fortsätter att öka. är koncentrationerna av koldioxid högre än vad den varit under de senaste 800 000 åren. Den sammanlagda halten av växthusgaser i atmosfären är cirka 470 ppm koldioxid- ekvivalenter och den ökar även om utsläppen planat ut något . Enligt motsvarade de globala växthusgasutsläppen koldioxidekvivalenter. Diagram 3.1 Koncentration av koldioxid i atmosfären, årsmedelvärden –2014 och trendlinje Källa: ACES, inom miljöövervakningsprogrammet Klimatpåverkande ämnen på med en mätstation på Den femte utvärderingsrapporten från FN:s klimatpanel (IPCC) berättar att den globala medeltemperaturen ökade med . Data från visar att temperaturförändringen i har varit ungefär dubbelt så stor. Enligt världsmeteorologiska organisationen var 2015 var det varmaste året någonsin uppmätt Redan syns effekter av klimat- förändringarna såväl i som i resten av världen. Diagram 3.2 Global årsmedeltemperatur (°C) 1850–2015 jämfört med medelvärdet –1990 Avvikelser (°C) i förhållande till medelvärdet –1990 -0,2 -0,4 -0,6 1850 1900 1950 2000 Källa: vid UK och Unit vid Med de senaste årens takt av ökade utsläpp av växthusgaser beräknas den globala temperaturökningen att vara 3,2–5,mot slutet av detta sekel jämfört med förindustriell tid. Konsekvenserna av en sådan temperaturök- ning väntas bli dramatiska. Enligt IPCC kan havsytans nivå höjas med uppemot en meter, eller möjligen mer, . Globalt kommer nederbörden troligen att öka i områden med redan hög nederbörd och minska där det är torrt. Förekomsten av extrema väderhändelser förväntas öka. har med utgångspunkt i resultat från IPCC tagit fram regionala klimatscenarier för . I likhet med temperaturförändringarna väntas framtidens uppvärmning bli större i än det globala genomsnittet. Bland annat förväntas skyfall öka i intensitet och ge ökade problem med översvämningar. Etappmål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och nationellt klimatarbete har antagit ett etappmål om att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Målet gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Regeringen har genomfört en kontrollstation för att följa upp de klimat- och energipolitiska målen till 2020 och bedömer att kommer att nå klimatmålet. Den förra regeringens inriktning var att en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU- länder eller flexibla mekanismer. Regeringen har höjt ambitionen och vill så långt som möjligt nå etappmålet till 2020 genom nationella insatser. Bedömningen när regeringen tillträdde var att utsläppen skulle behöva minska med ytterligare koldioxidekvivalenter till 2020 för att etappmålet ska nås enbart genom nationella åtgärder. har en ny bedömning gjorts, baserad på uppdaterad utsläppsstatistik och prognosunderlag samt en bedömning av effekterna av regeringens politik, som presenterades i budgetpropositionen . Den nya bedömningen indikerade att utsläpps- gapet hade uppemot halverats jämfört med när regeringen tillträdde. Utsläppen av växthusgaser i minskar även när man inkluderar sektorerna inom EU ETS. I ingår av utsläppen från industrin samt av utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion i systemet. Utsläpp från luftfart med start och landning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ingår också i EU ETS medan transportsektorn i övrigt inte gör det. uppgick de totala utsläppen i inklusive de inom EU ETS, men exklusive utsläpp från utrikes transporter och nettoupptaget i skog och markanvändningssektorn (se nedanför), till koldioxidekvivalenter. Detta kan jämföras med 1990. Det motsvarar en minskning . Enligt preliminära siffror fortsatte utsläppen och sektorn svarar därmed för ca hälften av utsläppen utanför EU ETS. Vägtransporter är den helt dominerande källan av sektorns utsläpp. Utsläppen från inrikes transporter ökade , då utsläppen stabiliserades, och har sjunkit, bl.a. som en följd av att fordonsflottan effektiviserats och av ökad inblandning av biobränslen i drivmedel. Energieffektiviseringen har dock mattats av och trafiken har ökat igen efter att ha legat still en period. De preliminära utsläppsberäkningarna bekräftar att trenden med sjunkande utsläpp från transport- sektorn har avstannat. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 kan jämföras med som släpptes ut . Industrins växthusgasutsläpp kan grovt indelas i förbränningsutsläpp och processutsläpp, varav den förstnämnda kategorin är något större än den andra. Industrins förbränningsutsläpp har haft en minskande trend som till stor del förklaras av att användning av fossila bränslen övergetts till förmån för biobränslen och el. Process- utsläppens utveckling skiljer sig markant mellan olika branscher. var växthusgasutsläppen från jordbruket koldioxid- ekvivalenter. Ungefär hälften är metan från djurhållning och hälften lustgas från jordbruks- marken. Utsläppen har minskat , vilket till stor del förklaras av färre djur och minskad användning av mineralgödsel som beror på minskad odlad areal och effektivisering. har dock utsläppen av lustgas från jordbruksmarken ökat något. Anledningen är främst att användningen av mineralgödsel ökat till följd av ökad odling. koldioxidekvivalenter , varav fjärrvärme- produktion svarade för merparten. Ingen tydlig utsläppstrend kan urskiljas , eftersom sektorns utsläpp har varierat kraftigt i takt med vädret. har fjärrvärme- produktionen ungefär fördubblats. Att detta inte har lett till ökade utsläpp beror på en ökad användning av biobränslen och avfall. Arbetsmaskiner som används inom industri, jordbruk, skogsbruk och andra samhällssektorer släppte ut koldioxidekvivalenter . Utsläppen från arbetsmaskiner är högre än vad de var 1990 men utsläppstrenden har planat ut. Utsläppen från bostäder och lokaler har minskat , från koldioxidekvivalenter till . Minskningen beror främst på att oljebaserad individuell uppvärmning ersatts av fjärrvärme, värmepumpar och biobränslen. Även avfallssektorns utsläpp har minskat väsentligt , från 3,7 till koldioxidekvivalenter. Metanutsläppen har reducerats kraftigt genom den samlade effekten av förordningen om deponering av avfall, bidrag för insamling av metangas, producentansvar och avfallsplanering. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Utsläpp från utrikes transporter samt utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) redovisas separat från övriga sektorer och ingår inte i etappmålet. De totala utsläppen från utrikes transporter, som beräknas utifrån sålda mängder bränsle till utrikes flyg- och sjötransporter från svenska flygplatser och hamnar, uppgick till koldioxidekvivalenter. var utsläppen koldioxidekvivalenter. LULUCF-sektorn svarade för ett nettoupptag av växthusgaser om koldioxidekvivalenter. Storleken på netto- upptaget har varierat mellan ungefär 31 och koldioxidekvivalenter , med det lägsta nettoupptaget 2005 och de största nettoupptagen . Nettoupptagets storlek påverkas av såväl upptag och utsläpp inom sektorn. De största upptagen sker i skogen och nettoupptagets storlek beror på skogens tillväxt och avgång, som starkt påverkas av avverkningsvolym och naturliga störningar såsom stormfällning. Även storleken på skogsindustrins årliga produktion påverkar nettoupptaget då långlivade träprodukter binder upp koldioxid. De största utsläppen i sektorn sker från odlingsmark och i samband med att skogsmark omvandlas, exempelvis vid bebyggelse. har det pågått arbete att ta fram nya etappmål med anknytning till miljö- kvalitetsmålet. Regeringen gav 2014 Miljömålsberedningen i uppdrag (dir. 2014:165) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål och tillhörande målbana med etappmål. I parlamentarisk enighet har beredningen föreslagit att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Beredningen föreslår mål om att utsläppen utanför EU ETS bör vara lägre än utsläppen , varav högst får ske genom kompletterande åtgärder. ska utsläppen från inrikes transporter minska jämfört med .