prop · H4031d27 · 2016-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förslag till statens budget Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).......... Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125).......................... Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125).......................... Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125).......................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ....................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner................................................. Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Goda resultat i kommunsektorn................................................ Köp av verksamhet ..................................................................... Statsbidragen till kommuner och landsting .............................. Utjämning av LSS-kostnader ..................................................... Staten bidrar till ökade möjligheter till jämförelser.................. Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och Analys och slutsatser .................................................................. Kommunsektorns ekonomiska utveckling –2020 ............ Nivån på det generella statsbidraget.......................................... Systemet för kommunalekonomisk utjämning......................... 3.6Lagstiftning som ligger till grund för ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektorn....................................................................... Ärendet och dess beredning....................................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Regeringens förslag och bedömning.......................................... 1:1 Kommunalekonomisk utjämning......................................... 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader .................................. 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer ............... 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen ......................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ................................................................................. Fördelning mellan anslag av tillskottet om med anledning av flyktingsituationen ............................................................... Anslagsutveckling 1:1 Kommunalekonomisk utjämning........................ Tillskott, ekonomiska regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ......................................... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Kommunalekonomisk Anslagsutveckling 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader ................. Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Utjämningsbidrag för Anslagsutveckling 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Bidrag till Anslagsutveckling 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen......... Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:4 Stöd med anledning 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 3.1 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter Diagram 3.2 Resultat före extraordinära poster ............................................................. Diagram 3.3 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag .................. Diagram 3.5 Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser .................................... Diagram 3.7 Köp av verksamhet i kommunsektorn samt köp från privata företag respektive föreningar, stiftelser och enskilda som andel av verksamhetens kostnader............................................................. Diagram 3.8 Statsbidrag till kommunsektorn ................................................................ Utjämning av LSS-kostnader 2015 per kommun ..................................... 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (avsnitt 2.1 och 3.6), 2.antar förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.2 och 3.6), 4.antar förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.4 och 3.6), 5.antar förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (avsnitt 2.5 och 3.6), 3.antar förslaget till lag om ändring i 6. för anvisar ramanslagen tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.3 och under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 ska ha följande lydelse. Av patienter får vårdavgifter och avgifter med anledning av att patienter uteblir från avtalade besök tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Patienter som är bosatta inom respektive kommunen, liksom patienter som avses i 3 c §, ska behandlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som ska gälla. Avgiften för sluten vård får för varje vårddag uppgå till högst 0,0023 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste tiotal kronor. Av patienter som är eller äldre får vårdavgifter och andra avgifter för sådan vård och sådana förbrukningsartiklar som avses i 26 a § första stycket inte tas ut. Avgiften tas ut av patientens förmyndare om patienten är när 1.vården ges, eller 2.han eller hon uteblir från ett avtalat besök. Om det finns flera förmyndare svarar de solidariskt för avgiften. 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2012:926. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Om det finns särskilda skäl får avgiften tas ut av den underårige. Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för långtidssjukvård som den har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommuners betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § eller för långtidssjukvård som en kommun har betalningsansvar för enligt 2 § lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får, tillsammans med avgifter för hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet. Avgifterna får dock inte uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk beloppet enligt sjätte stycket ska beloppet enligt sjunde stycket ska beräknas med tillämpning av 8 kap. beräknas med tillämpning av 8 kap. 3–8 §§ socialtjänstlagen. 3–8 §§ socialtjänstlagen. Denna lag träder i kraft . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.2Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 7 § tandvårdslagen (1985:125) ska ha följande lydelse. Folktandvården skall svara för 1.regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för vuxna, 3.övrig tandvård för vuxna i den omfattning som bedömer lämplig. Folktandvården ska svara för 1.regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för personer från och med det år då de fyller , och 3.övrig tandvård för personer från och med det år då de fyller i den omfattning som bedömer lämplig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:743. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.3Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 7 § tandvårdslagen (1985:125) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.2 Folktandvården ska svara för 1.regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för personer från och med det år då de fyller , och 3.övrig tandvård för personer från och med det år då de fyller i den omfattning som bedömer lämplig. 1.regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för personer från och med det år då de fyller , och 3.övrig tandvård för personer från och med det år då de fyller i den omfattning som bedömer lämplig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:000. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.4Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 7 § tandvårdslagen (1985:125) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.3 Folktandvården ska svara för 1.regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för personer från och med det år då de fyller , och 3.övrig tandvård för personer från och med det år då de fyller i den omfattning som bedömer lämplig. 1.regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med det år då de fyller , 2.specialisttandvård för personer från och med det år då de fyller , och 3.övrig tandvård för personer från och med det år då de fyller i den omfattning som bedömer lämplig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:000. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.5Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 8 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommunen skall höja minimi- Kommunen ska höja minimi- beloppet i skälig omfattning om den beloppet i skälig omfattning om den enskilde på grund av särskilda om- enskilde på grund av särskilda om- ständigheter varaktigt har behov av ständigheter varaktigt har behov av ett inte oväsentligt högre belopp än ett inte oväsentligt högre belopp än det som anges i 7 § andra stycket. det som anges i 7 § andra stycket. Kommunen får minska minimibeloppet i skälig omfattning om den enskilde inte har en kostnad för en sådan post som anges i 7 § tredje stycket därför att 1.kostnaden ingår i avgiften för hemtjänst och dagverksamhet, 2.kostnaden ingår i avgiften eller hyran för bostad i särskilt boende, eller 3.posten tillhandahålls kostnadsfritt. Kommunen får dock inte minska minimibeloppet med anledning av att den enskilde omfattas av sådan avgiftsfrihet som avses i 26 § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:847. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 3.7.1). Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). I utgiftsområdet ingår också anslagen 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer (se avsnitt 3.7.3) och 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen (se avsnitt 3.7.4). Inom utgiftsområdet fanns 2015 och 2016 två äldreanslag, 1:4 Stöd till kommuner och landsting och 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner (se avsnitt 3.4.5). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen 2016 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting 2015 1:4 Stöd till kommuner och landsting Totalt för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förändringar av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Jämfört med 2015 minskade ramen för utgiftsområdet med 2016. utbetalades till kommuner och landsting stöd om med anledning av mottagandet av asylsökande och nyanlända. Stödet betalades ut från anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting och medlen avsågs även täcka kostnader som uppstår 2016. I denna proposition föreslås utgiftsområdet öka med 2017 jämfört med . Ökningen beror huvudsakligen på regeringens förslag om ytterligare stöd till kommunsektorn vilket möjliggör för kommuner och landsting att utveckla välfärden (se avsnitt 3.5.2, 3.7.1 och 3.7.4). Därutöver tillkommer andra ekonomiska regleringar som netto ökar anslagsnivån (se avsnitt 3.7.1). Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet (prop. 2008/09:1, utg.omr 25 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150). 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen avseende utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner skiljer sig från många andra utgiftsområden. Staten har genom lag ålagt kommuner och landsting olika uppgifter, såsom hälso- och sjukvård, omsorgsverksamhet och utbildningsverksamhet. Kommunerna och landstingen har huvudansvaret för drift och utveckling inom dessa verksamheter. har kommunerna och landstingen genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för finansieringen av verksamheterna. Skatteintäkter utgör två tredjedelar av de totala intäkterna. Det är fullmäktige i varje kommun och landsting som beslutar om kommunallagens (1991:900) krav på balanserad budget och god ekonomisk hushållning har uppfyllts. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna dels genom det generella statsbidraget (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning), som 2015 utgjorde av kommunsektorns totala intäkter dels via riktade statsbidrag, vilket var av kommunsektorns totala intäkter. Skatteintäkterna och det generella statsbidraget används på det sätt kommunerna och landstingen själva beslutar. Det är svårt att följa upp hur de generella statsbidragen används och att dra slutsatser om sambandet mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Kommunernas och landstingens ekonomiska resultat och finansiella ställning kan därför endast i begränsad omfattning användas för att belysa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Statsbidrag till kommuner och landsting under andra utgiftsområden redovisas under respektive utgiftsområde. För att ändå ge en bild av vilken betydelse de generella statsbidragen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner har för kommunsektorn, redovisas följande: –resultatutvecklingen i kommuner och landsting, –utveckling av tillgångar och skulder, –kommunsektorns köp av verksamhet från privata aktörer, –statsbidragen till kommuner och landsting, –systemet för kommunalekonomisk utjämning, och –systemet för utjämning av LSS-kostnader. Därutöver redovisas insatser som bl.a. syftar till att underlätta jämförelser i kommunsektorn samt ersättningen till kommuner och landsting för mervärdesskatt inom icke skattepliktig verksamhet. Avsnittet avslutas med analys och slutsatser. Kommunsektorns utgifter motsvarade nära hälften av den samlade offentliga sektorns utgifter . De kommunala utgifterna motsvarade av BNP, varav utgjordes av konsumtion, som främst omfattar de skattefinansierade välfärdstjänster som kommuner och landsting ansvarar för. Den kommunalt finansierade sysselsättningen, dvs. personer sysselsatta i kommuner, landsting samt i näringslivet som finansieras av kommunsektorn, uppgick till ca 1,3 miljoner personer 2015. Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade preliminärt i fasta priser 2015. Ökningen var betydligt högre än genomsnittet som uppgick till . Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för resursbehovet inom olika välfärdstjänster och därmed för kommunsektorns konsumtionsutgifter. har det demografiskt betingade resursbehovet ökat inom många välfärdstjänster. Det ökade resursbehovet till följd av demografiska förändringar beräknas ha motsvarat i genomsnitt i konsumtionsökning 2005–2015. Kommunsektorns utgifter fördelas mellan olika verksamhetsområden. Störst andel går till hälso- och sjukvården, följt av utbildning och omsorg (se diagram 3.1). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 3.1 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter verksamhetsområde 3.4.3Goda resultat i kommunsektorn Kommunsektorn som helhet har haft positiva resultat . Resultatet före extraordinära poster för kommunsektorn uppgick till 2015 (se diagram 3.2 samt tabell 3.3). Kommunernas resultat uppgick till och landstingens till nästan . Resultatet för kommunsektorn som helhet var högre 2015 jämfört med . Diagram 3.2 Resultat före extraordinära poster Resultatet före extraordinära poster –2015 såväl som 2005–uppgick till i genomsnitt . Resultatet har varierat –2015 mellan som lägst och som högst . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 sämring av resultatet skedde 2008, som framför allt berodde på en svagare tillväxt i skatteunderlaget, men också på nedskrivningar av värdet på finansiella tillgångar. Försämringarna 2011 och 2013 förklaras främst av att diskonteringsräntan som används vid värdering av pensionsskulden sänktes. skedde en återbetalning av från Försäkring, vilket påverkade resultaten positivt och bidrog till att resultatet inte försämrades för kommunsektorn som helhet. Resultaten skiljer sig åt mellan kommunerna och landstingen. Kommunernas resultat uppgick –2015 till i genomsnitt och landstingens till i genomsnitt . Årets resultat, dvs. inklusive extraordinära poster, uppgick till 2015, vilket var högre jämfört med . Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera raderna till en totalsumma. Generella statsbidrag redovisas enligt redovisningen i kommuner och landsting inte enligt nationalräkenskaperna. Det innebär att statsbidraget för läkemedelsförmånen och fastighetsavgiften ingår. Kommunsektorns intäkter uppgick till (exklusive finansiella intäkter). ökade intäkterna , vilket bl.a. förklaras av en ökning av verksamhetens intäkter med . Detta var en stor ökning jämfört med genomsnittet –2015 som uppgick till . Ökningen av verksamhetens intäkter 2015 berodde främst på statliga bidrag till följd av det stora antalet asylsökande. Verksamhetens intäkter påverkades också av en tillfällig återbetalning av från Försäkring om , varav betalades till kommunerna och till landstingen. Skatteintäkter motsvarade drygt två tredjedelar av intäkterna och ökade med , eller , . Det berodde främst på att skatteunderlaget ökade, men ca av skatteintäkternas ökning berodde på att den genomsnittliga skattesatsen höjdes (per i beskattningsbar inkomst) till . är det fler kommuner och landsting som höjt skatten än som sänkt den. De kommuner som har höjt skatten är befolkningsmässigt små varför medelskattesatsen för kommunerna har ökat relativt långsamt. Det är främst landstingen som står för höjningen av medelskattesatsen. Fastighetsavgiften ökade med jämfört med och uppgick till . De generella statsbidragen, som de redovisas av kommuner och landsting, ökade . Av det extra statsbidrag om som betalades ut med anledning av flyktingsituationen redovisades som en intäkt 2015. Verksamhetens kostnader uppgick till . ökade verksamhetens kostnader för kommunsektorn som helhet. Ökningen var stor jämfört med genomsnittet 2011–2015, som uppgick till . Den stora kostnadsökningen förklaras bl.a. av det stora antalet asylsökande . För kommunerna uppgick kostnaderna totalt till vilket var en ökning jämfört med . Avskrivningarna uppgick till 30 miljarder kommunerna och avsåg landstingen. Avskrivningarna ökade vilket var högre än genomsnittet 2011–2015 som uppgick till . Avskrivningarna har ökat som en följd av en högre investeringstakt i kommuner och landsting. Verksamhetens nettokostnad uppgick till för sektorn som helhet vilket innebar en ökning jämfört med . Andelen kommuner och landsting med positivt resultat Totalt 266 av 290 kommuner redovisade ett positivt resultat före extraordinära poster 2015 vilket motsvarade av kommunerna. Det är 36 kommuner fler än 2014. Högst genomsnittligt resultat 2015 redovisade förortskommunerna till storstäder följt av storstäderna. Lägst resultat redovisade kommuner med 15 000–19 999 invånare. över den senaste femårsperioden, 2011–2015, redovisade befolkningsmässigt små glesbygdskommuner i genomsnitt de lägsta resultaten medan de befolkningsmässigt stora kommunerna redovisade de högsta resultaten. Av landstingen redovisade 11 av 20 landsting () ett positivt resultat, vilket var en försämring med 2 landsting jämfört med föregående år. –2015 redovisade 177 kommuner () och 1 landsting positiva resultat samtliga år. Kommunerna har således i högre utsträckning redovisat positiva resultat jämfört med landstingen 2011–2015. Det beror bl.a. på att landstingens resultat är känsligare för förändringar av diskonteringsräntan som används vid beräkning av pensionsskulden. Spridningen i resultatet mellan enskilda kommuner och mellan enskilda landsting är relativt stor. varierade resultatet för kommunerna mellan som högst per invånare och som lägst -per invånare. Bland landstingen varierade resultatet 2015 mellan som högst per invånare och som lägst -per invånare. –uppgick medelresultatet bland kommunerna till som högst per invånare och till som lägst -per invånare. Medelresultatet bland landstingen varierade 2011–2015 mellan per invånare och -per invånare. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 inte lika stor spridning mellan landstingen som mellan kommunerna. Kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning innebär bl.a. att kommunerna och landstingen ska fastställa egna finansiella mål och ha en långsiktigt hållbar ekonomi. Ett vanligt förekommande mål har varit att årets resultat bör uppgå till av summan av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. uppgick kommunsektorns resultat som andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen till (se diagram 3.3). För kommunerna uppgick andelen till i genomsnitt och för landstingen till . Av kommunerna var det drygt hälften som redovisade en andel överstigande och en knapp tiondel som redovisade en negativ andel 2015, vilket är en förbättring jämfört med . För landstingen gällde det omvända, dvs. att för nästan hälften av landstingen var resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag negativ. För tre landsting uppgick andelen till . Fler landsting redovisade negativa resultat 2015 jämfört med . Diagram 3.3 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Av de 175 kommuner som besvarat en undersökning genomförd av om vilka finansiella mål kommunen har framgår att de flesta kommuner har uppställt fler än ett finansiellt mål. Det genomsnittliga antalet mål uppgick till 3 och varierade mellan 1 mål och 19 mål. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 svarande kommunerna hade fastställt ett mål om att resultatet ska uppgå till en viss andel av skatteintäkter och generella statsbidrag. Av dessa hade ca en tredjedel som mål att resultatet ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. Andra vanligt förekommande mål var mål för soliditeten samt för självfinansiering av investeringar.