prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Den första värderingsprincipen utgår från lån- tagarens dokumenterade bristande betalnings- benägenhet när inga eller få betalningar har gjorts . Den andra värderingsprincipen bedömer betalningsför- mågan hos de låntagare som har avslutat sina studier och är återbetalningsskyldiga. Principen bygger på en bedömning av låntagarens möjligheter att betala tillbaka lånet utifrån sina ekonomiska förutsättningar och skuldens storlek. Den tredje värderingsprincipen utgår från sannolikheten att dö vid olika åldrar. Underlaget till beräkningen hämtas utifrån köns- och åldersspecifika risker för dödsfall från () och därefter gör CSN vissa justeringar. Stabilitetsfonden regleras i lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut Samtliga kreditinstitut är med och finansierar fonden genom en särskild stabilitetsavgift. När fonden bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Överföringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden i huvudsak inte är avsedd att finansiera kostnader utan ska finansiera olika slags finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer ska i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, och mot fondens avkastning, då med upplösning av fonden som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital understiger är avsikten att resultaträkningens saldo ska påverkas. Regeringen följer utvecklingen så att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna. har fonden ökat och uppgick den till . Skuld till Rundradiorörelsen hos redovisar en skuld till Rundradiorörelsen på för distributionsmedel. Rundradiorörelsens redo- visning ingår dock inte i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . Utbetalningar av vissa transfereringar beslutade regeringen om utbetalningar av ett antal transfereringar. I nedanstående tabell visas utbetalningarna och hur de har hanterats i årsredovisningen för staten 2015. Tabell 3.5 Utbetalningar av vissa transfereringar I de fall det tydligt framgår av regleringsbrevet att bidraget avser och där det är tydligt att det handlar om en tidigareläggning av hur man normalt betalar ut en viss typ av bidrag har vi periodiserat beloppen. Tillfälligt stöd till kommuner och landsting betalades ut men avser att täcka kostnader som kan förväntas uppstå både 2015 och 2016 enligt regleringsbrev. Då det inte går att med rimlig säkerhet bestämma hur stor del av kostnaderna som är hänförbara till 2016 kostnadsförs de i sin helhet på 2015. Del av EU- avgift, del av internationellt bistånd och bidrag för läkemedelsförmåner som har betalats för en trettonde månad är tidigareläggningar där transfereringarna har bedömts tydligt hänförbara till 2016 och därför periodiserats till 2016. Lågstadielyftet avser /2016 och har därför till kostnadsförts 2015 och resterande belopp har periodiserats till 2016. Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen brutto- redovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunal- ekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatte- intäkter och transfereringar är högre i resultat- räkningen än i statens budget (se not 1 och 4). Redovisning av marknadsvärdeförändringar i resultaträkningen Orealiserade marknadsvärdeförändringar på framför allt långfristiga värdepappersinnehav redovisas i resultaträkningen som finansiella in- täkter eller kostnader. I allt väsentligt motsvaras dessa av avsättningar till Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden. En stor del av värdepapperen är statsobligationer och andra instrument utgivna av . I resultaträkningen för staten elimineras normalt inomstatliga finansiella intäkter och kostnader. I detta fall skulle detta dock leda till att saldot i resultaträkningen påverkades kraftigt mellan åren av att avsättningar till fonder påverkas av intäkter eller kostnader som elimineras. Därför behålls den orealiserade värdeförändringen i resultaträkningen, som avsättningen till fonder redovisas med det belopp som respektive myndighet rapporterat, så att saldot i princip inte påverkas. I balans- räkningen däremot, elimineras det bokförda värdet av innehavet av statspapper mot statsskuld. Mellanskillnaden påverkar nettoförmögenheten. Kapitaltillskott till internationella investerings- och utvecklingsbanker , har betalat ut medel till internationella investerings- och utvecklingsbanker, varav en del är att betrakta som kapitaltillskott som ökat ägarandel. I huvudsak tas andelar i investerings- banker upp som tillgång, medan andel i utvecklingsbanker inte gör det. har ESV på regeringens uppdrag genomfört en utredning som syftar till en mer konsekvent tillämpning av gällande principer. Resultatet av utredningen är att andelar i internationella utvecklingsbanker som inte tagits upp som tillgång ska tas upp som tillgång. Dessutom kommer värdet att behöva justeras på vissa andelar i både utvecklingsbanker och investe- ringsbanker. Det justerade värdet av andelar har ännu inte kunnat fastställas eftersom det består av ett relativt stort antal tillskott . Regeringen har gett ESV i uppdrag att ta fram underlag om historiska kapitaltillskott till investerings- och utvecklings- banker. Underlaget kommer användas till att redovisa statens andelar i investerings- och utvecklingsbanker på ett enhetligt sätt i årsredovisningen för staten 2016. förväntade överskott av utsläppsrätter från första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet Parter med kvantitativa åtaganden i klimat- konventionens Kyotoprotokoll har tilldelats utsläppsutrymme (assigned amount) för perioden –2012. Parterna ska se till att de sammanlagda antropogena utsläppen av de växthusgaser som är angivna i protokollets bilaga A inte överstiger deras tilldelade mängder. För den första åtagandeperioden –2012 fick 375 864 317 tilldelade utsläppsenheter (AAU) dvs. motsvarande av utsläpp för vart och ett av åren 2008–2012. För att skulle kunna uppfylla sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet –2012 fick de faktiska svenska utsläppen inte överstiga den tilldelade mängden, när denna hade justerats i enlighet med protokollets artikel 3. Regeringen redovisade i propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81) att avsikt var att uppfylla åtagandet under den första åtagandeperioden med endast AAU och att inte använda någon annan typ av utsläppsenheter. Den del av utsläpp som kommer från anläggningar som ingår i EU:s utsläpps- handelssystem har dock redan uppfyllts av företagen med olika typer av utsläppsenheter. Regeringen begärde vidare i Budget- propositionen (prop. 2014/15:01) bemyndigande att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som förfogade över och som inte behövdes för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Detta bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). uppfyllde sitt åtagande och annullerade överskottet av tilldelade utsläppsenheter om sammanlagt ca 51,6 miljoner AAU. 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Avgränsningen är den som följer av budgetbeslut. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balans- räkningarna, där olika redovisnings-metoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomst- titlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i årsredovis- ningen för staten. Utöver anslagen och inkomsttitlarna inne- håller statens budget en post för nettoutlåning och en kassa- mässig korrigeringspost. nettoutlåning består av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten, redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Statens budget innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar innehåller den kostnader och intäkter och för några innehåller den utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I tabellen sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Tabell 3.6 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget gifter och vissa andra Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Löner, varor och tjänster Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultat-räk- ningen är däremot indelad i intäkts- och kost- nadsslag. Jämförelser av poster i resultaträk- ningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget däremot, nettoredovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet. Utbetalning- arna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter summa Totala skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2014 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till Summa Statens skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2014 Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2014 Skatteintäkterna ökade med (10,) jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för beskattningen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en relativt säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Inkomstskatter ökade med jämfört med , en ökning . Förändringen förklaras till viss del av att Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, som ökade . Skattereduktionerna ökade med varav jobbskatteavdraget ökade med och allmän pensionsavgift som är direkt kopplad till lönesumman ökade med . Husavdraget (ROT- och RUT-tjänster; ROT-avdrag ges för reparation, underhåll, om- och tillbyggnad och och huvuddelen avsåg ROT- tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med eller motsvarande 5,8 pro- cent. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. Att avgifterna ökar mer än lönesumman förklaras av att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har börjat trappas av. var nedsättningen lägre än . De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Ökade företagsvinster gav högre intäkter från skatt på kapital Jämfört med ökade skatt på kapital med . Hushållens kapitalvinster ökade kraftigt och ligger kvar på en hög nivå även 2015 till följd av de senaste årens börsuppgång och stigande bostadspriser. Skatt på företagsvinster ökade med eller . Större delen av ökningen förklaras av betalningar från bolag i en koncern. Aktiviteten i ekonomin var hög 2015 jämfört med , vilket medförde att företagens vinster ökade. Bankerna redovisade också stora vinstökningar. Ytterligare en orsak till företagens ökade vinster är exportföretagens resultat som påverkats positivt av försvagningen av kronan. Ökade bostadsinvesteringar bidrog till mer intäkter från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Detta förklaras främst av en kraftig ökning av bostadsinvesteringarna som steg . förklaras också av att hushållens konsumtion i löpande priser steg . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndig- heter med som ska elimineras. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter från skatt på alkohol och tobak höjdes och skatten på starksprit 2015. Skatten på cigaretter höjdes och skatten på snus 2015. Ökade intäkter från skatt på energi och miljö Skatt på energi och miljö ökade med . Det beror på högre skatt på bensin och diesel. Dieselförsäljningen ökade något . Även skatt på vägtrafik ökade Skatt på vägtrafik ökade med . Fordonsskatten höjdes 2015 som antalet nyregistrerade bilar blev fler. Restförda skatter minskade med Kärnavfallsfonden redovisas här och de ökade med . Avgifterna betalas av reaktorinnehavarna i förhållande till levererad energi. Kommunernas del av skatteintäkterna, kommu- nal inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensions- systemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i statens budget. De skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålderspensions- systemet utbetalar staten löpande för att sedan slutreglera när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträk- ningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att skatter och arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatte- intäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redovisning av utfallet på statens budget. Jämförelsetalen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2014. Skatteintäkterna 2014 blev högre Skatteintäkterna 2014 blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Inkomstskatter och skattereduktioner blev 3,8 respektive högre än beräkningen . Övriga indirekta skatter på arbete blev lägre än beräkningen . Den minskningen beror främst på särskild löneskatt på pensionskostnader för företag som fastställs först vid beskattningsutfallet och blev lägre än beräknat. Skatt på kapital för hushåll blev högre än beräkningen till följd av börsuppgång och stigande högre än beräkningen våren De kommunala inkomstskatterna som går till kommunerna blev högre. Nedsättningar för nystartjobb och sjöfartsstöd m.m. uppgick till . bruttoredovisas nedsättningarna i statens resultaträkning och ökar då skatter och transfereringar. Redovisningen överensstämmer därmed med regelverket för Nationalräkenskaper (ENS 2010) och är neutralt för årets resultat. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade med eller . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet ökade med och utgör ca en tredjedel, , av posten. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet minskade med och utgör drygt hälften, , av posten. Andra ersättningar minskade med och utgör av posten. Intäkterna är klassificerade antingen som avgifter i offentligrättslig verksamhet eller upp- dragsverksamhet, eller som andra ersättningar. Staten erhåller avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften erhåller därmed en motprestation. Avgifterna specificeras mellan de avgifter som är offentlig- rättsliga respektive avgifter för uppdrags- verksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga, i regel försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också verksamhet som avses i det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) som innebär att myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut avgifter för vissa varor och tjänster. Den tredje typen av intäkter är andra ersättningar som staten erhåller, som inte betraktas som avgifter eftersom att den som betalar ersättningen i princip inte erhåller någon motprestation såsom för en avgift. Ökningen av intäkter av offentligrättsliga avgifter är främst hänförlig till ett affärsverk och två andra myndigheter. offent- ligrättsliga avgifter ökade med och berodde i huvudsak på ökade intäkter för flygtrafik en route, s.k. undervägsavgifter. Avgifterna fastställs av och ökningen beror främst på pensionsskulds- förändring som innebar ökade kostnader till följd av pensionsskuldsökningen. CSN tar huvudsakligen ut avgifter för administration av återbetalning av studielån och för att bevilja studiemedel. Avgifterna ökade med , vilket i huvudsak beror på att CSN:s expeditionsavgift och påminnelseavgift höjdes . avgifter ökade med 254 miljoner varav banavgifter ökade med . Banavgifterna är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. Från tar Transportstyrelsen ut infrastrukturavgifter för passage på broarna på i och E4 i , varav erhöll broavgifter som uppgick till . offentlig- rättsliga avgifter omfattar även bl.a. förarprovs- avgifter. Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 130 myndigheter offentligrättsliga avgifter, som tas ut i en mängd olika verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet avser bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet avser avgifterna även gemensam avgift för säkerhets- kontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafik- ledningstjänst och undervägsverksamheten (flygtrafiktjänst en route). offentligrättsliga avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut offentligrättsliga avgifter för s.k. stämningsmannadelgivning, passhantering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till sina egenskaper eller användnings- områden står läkemedel nära. offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och anmälningar,