prop · H4031d18 · 2016-09-20 00:00:00 — Diagram 6.3 Andel examinerade från som året efter avslutad utbildning (2014 och 2015) angett hur arbetet överensstämde med utbildningen helt eller till största delen till viss del med Källa: Myndigheten för . De som svarade att arbetet överensstämde till viss del har ökat från . angav att ar- betet inte stämmer överens med utbildningen. Den andelen har varit relativt stabil sedan mät- ningarna påbörjades . Enligt Myndigheten för uppgav de svarande som inte hade arbete som stämde överens med utbild- ningen att den huvudsakliga orsaken var att det är svårt att få ett arbete, att de saknar den er- farenhet som krävs och att det är svårt att få ett arbete där de bor. Män svarade i högre grad än kvinnor att de saknar den erfarenhet som krävs för att få ett arbete. Examinerade från områdena Pedagogik och undervisning (), Transporttjänster () och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () angav en hög grad av över- ensstämmelse när det gäller arbete inom utbild- ningsområdet, medan utbildningar inom Kultur, media och design () Data/it (53 pro- cent) samt Teknik och tillverkning () i lägre grad ledde till arbete inom utbildningsom- rådet. Fördjupad analys av utbildningsområden Myndigheten för har analyserat de utbildningsområden där överensstämmelsen mellan den examinerades arbete och yrkeshög- skoleutbildning har minskat. När det gäller ut- bildningsområdena Data/it, Samhällsbyggnad och byggteknik samt Teknik och tillverkning visar analysen att de studerande i vissa fall inte har tillräckliga förkunskaper för att kunna tillgo- dogöra sig utbildningen. De studerande anger också bristande stöd i undervisningen och för lite stöd vid sökandet efter en plats i utbild- ningsmomentet lärande i arbete (). Vidare framgår av analysen att självstudier kan vara vanligt förekommande och att det generellt finns brister i utbildningens genomförande. Andra faktorer som spelar roll är att utbildningsinne- hållet kan vara alltför specifikt och att arbetslivet ställer krav på arbetslivserfarenhet. Myndigheten poängterar att det är svårt att dra några tydliga slutsatser utifrån de utbildningar som ingått i urvalet för analysen. Det är många faktorer som kan påverka resultatet. Det som framkommit bör därför tolkas med försiktighet även om vissa mönster kan urskiljas som har betydelse för att utbildningarna inte ger förväntat resultat. Myndigheten för genomförde tillsyn över 280 yrkeshögskoleutbildningar vilket motsvarar av det totala antalet yrkeshögskoleutbildningar som pågick . Av de granskade utbildningarna fick 146 kritik vilket motsvarar av de granskade utbildningarna. Enligt myndigheten åtgärdar utbildningsanordnarna i de flesta fall de påtalade bristerna under den pågående tillsynen. I de fall tillsynen ledde till kritik var de vanligaste kritikområdena ledningsgruppens uppdrag, behörighet och urval samt brister i kursplaner. Därutöver har myndigheten kritiserat anordnare som har lämnat in felaktiga uppgifter om mäng- den lärarledd tid och tagit ut otillåtna avgifter. Andelen tillsynsbeslut med kritik har ökat jäm- fört med 2014 från till . Myndigheten bedömer att ökningen huvud- sakligen beror på ett mer behovsanpassat urval av de utbildningar som blir föremål för tillsyn. brister i utbildning, 47 anmälningar har avslutats med beslut . De oftast förekommande anledningarna till anmälningar har varit brister i och brister hos den undervisande personalen. I 23 av 47 beslut har myndigheten riktat kritik mot anord- naren. De områden som har fått mest kritik är och undervisande personal. Dessutom har myndigheten genomfört 13 egeninitierade tillsyner på förekommen an- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessa tillsyner har initierats efter att myndigheten fått trovärdiga signaler om even- tuella brister, och beslutat att följa upp dessa signaler. är det område som förekommer oftast även i detta sammanhang. har 77 yrkeshögskoleutbildningar varit föremål för kvalitetsgranskning, vilka utgör av det totala antalet yrkeshögskoleut- bildningar som har pågått . Av dessa har 46 utbildningar (45 beslut ) granskats avseende hur deras arbete med fungerar och 31 utbildningar (21 beslut ) har granskats avseende ledningsgruppens arbete. Myndigheten för har fattat beslut i 66 kvalitetsgranskningsärenden och re- kommendationer har lämnats i 49 ärenden. Två ärenden har resulterat i särskild granskning. Kvalitetsgranskningen visar att samverkan mel- lan utbildningsanordnarna och LIA-arbetsplat- serna behöver stärkas. I utbildningar där till- gången på är ett problem eller där samarbetet inte fungerar brister även arbetslivets engagemang i ledningsgruppen. Utan en engage- rad ledningsgrupp är det enligt myndigheten svårt att bedriva ett framgångsrikt kvalitetsar- bete. Inom utbildningsområdena Teknik och tillverkning respektive Data/it, där resultaten har varit låga vad gäller andelen examinerade som får ett arbete som helt eller delvis överensstämmer med utbildningen, visar kvalitetsgranskningen att ledningsgruppens sys- tematiska kvalitetsarbete brister. Att närmare hälften av de examinerade som får ett arbete efter avslutad utbildning får det på en är, enligt myndigheten, en indikat- ion på att generellt fungerar bra och att momentet har betydelse för framgång. Myndigheten för utbetalade totalt 2015 i statlig finan- siering till utbildningar inom och kvarvarande kvalificerade yrkesutbildningar. Därutöver betalade myndigheten ut för pedagogiska hjälpmedel till stu- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 derande med funktionsnedsättning. ningarna är oftast avgiftsbelagda för de stu- jämföras med 2014 då be- Staten ger olika typer av stöd beroende talades ut för detta ändamål. på hur utbildningarnas nationella värde har be- Totalt lämnades ersättning för drygt 27 000 årsplatser, vilket är en ökning med knappt 1 700 svarar bl.a. för fördelning av statsbidrag för och årsplatser jämfört med (en årsplats omfat- tillsynen över utbildningarna. En stor del av utbildningarna har fasats ut . av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2,0–2,långa. snittskostnaden för en utbildningsplats i yrkes- högskolan 2015 var , vilket är en ökning med jämfört med (lö- pande priser). kompletterande utbildningar, vilket är en minsk- utbetalda statliga medel i förhållande till antalet ning med 15 utbildningar jämfört med föregå- Utfasningen av de kompletterande ut- bildningarna var påtaglig , då kvarvarande utbildningar var 110 stycken. bildningarna anordnades 2015 i 14 län av totalt Uppdragsutbildning kan genomföras inom yr- statligt stöd i form av samtliga tre keshögskolan enligt lagen om . stödformer, dvs. tillsyn, studiestöd och statsbi- Uppdragsutbildningen kan bl.a. fungera som Flest utbildningar genomfördes inom kate- personalutbildning eller ingå i rehabiliteringen av gorin Hantverk följd av Hudvård, hårvård, hälsa en enskild och ska baseras på en och friskvård, Konst och , teater, musik. påbörjade 114 personer, 54 män och 60 kvinnor, uppdragsutbildning inom yrkes- Antalet deltagare i kompletterande utbildningar högskolan, jämfört med 262 personer 2014 och 454 personer 2013. Det var främst inom området 2015 var 5 800. Det är en minskning med ca Hälso- och sjukvård samt socialt arbete som 3 700 deltagare jämfört med . uppdragsutbildning genomfördes och 36 män beror till en del på att studerande som påbörjat och 14 kvinnor deltog i sådan utbildning. en utbildning har påbörjat utbild- områden där uppdragsutbildning genomfördes ningar som bedrivs inom det nya regelverket var Samhällsbyggnad och byggteknik, Ekonomi, för konst- och kulturutbildningar och vissa administration och försäljning samt Pedagogik kvinnor och män, vilket är ungefär tagargruppen var kvinnor i åldern 20–. deltagare fanns inom området Hantverk med 1 307 deltagare (kvinnor och 16 pro- cent män) följt av området Hudvård, hårvård, Förordningen om statligt stöd till komplette- rande utbildningar upphävdes 2013 men gäller hälsa, friskvård, miljö med 1 297 deltagare fortfarande för de utbildningar som beviljats (kvinnor och män och stöd enligt förordningen, dock endast för den tid därefter , teater, musik med 927 deltagare som beslutet om stöd gäller. (kvinnor och män). finns inom skiftande områden och täcker utbild- ningsbehov utanför det reguljära utbildningssy- stemet, exempelvis inom områdena Konst; , teater, musik; Hudvård, hårvård, hälsa, Totalt deltog 4 700 personer i kompletterande friskvård, miljö; Hantverk och Flyg. arna har en enskild huvudman, dvs. utbildningar som avslutades . dessa var det 4 300 personer som fullföljde ut- bildningen, vilket motsvarar av delta- garna. Av dem som fullföljde en utbildning var 3 200 kvinnor och 1 100 män. Diagram 6.4 Studerande i kompletterande utbildningar som fullföljt utbildningen fördelat på utbildnings- kategori. Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård Ekonomi, kommunikation, media , teater, musik Källa: Myndigheten för . Statens finansiering av de kompletterande ut- bildningarna inklusive utbildningar som bedrivs enligt det nya regelverket för konst och kultur- utbildningar och vissa andra utbildningar, upp- gick 2015 till totalt . Av dessa medel lämnades i statsbidrag för totalt 2 079 årselevplatser i kom- pletterande utbildningar. Dessutom tillkommer kostnader för studiestöd. 6.4.3Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar Den upphävda förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar har ersatts av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. En enskild fysisk eller juridisk person som anordnar en utbildning kan få stöd för utbildningen genom att den ställs under stat- lig tillsyn, berättigar de studerande till studiestöd eller berättigar till statsbidrag. Ansökan om stöd ges in till Myndigheten för . Utbildningar som bedrivs enligt denna för- ordning ska förbereda för högskoleutbildningar 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som kan leda fram till konstnärliga examina, medverka till att utveckla ett kvalificerat yrkes- kunnande inom det konstnärliga eller kulturella området eller ha ett innehåll som syftar till att bevara eller utveckla kulturarvet. Stöd i form av statlig tillsyn får dock lämnas även om en utbild- ning inte uppfyller något av dessa krav. De första utbildningarna startade . överfördes 120 tidigare kompletterande utbildningar till det nya regel- verket. bedrevs 106 utbild- ningar enligt det nya regelverket, varav var av högskoleförberedande karak- tär. Flest utbildningar genomfördes inom kate- gorin Konst följt av Konsthantverk samt och Musik och scenkonst. Utbildningarna anordna- des i tolv län av totalt 42 olika organisationer. Hälften av utbildningarna fanns i , följt av och därefter län. I förhållande till folkmängden fanns i en avsevärt större andel konst- och kulturutbildningar än övriga län. Av de utbildningar som bedrevs berättigade till statsbidrag och de studerande till studiestöd. Fem organisationer anordnade elva utbildningar med enbart statlig tillsyn i fyra län. Antalet deltagare i de aktuella utbildningarna uppgick till 2 400 . Av dessa deltog i utbildningar av högskoleförberedande karaktär. Kvinnor utgjorde och män av deltagarna. Kvinnor i åldersgrup- pen och yngre var den största deltagar- gruppen, . Flest deltagare fanns inom området Konst med 676 deltagare (kvinnor och män), följt av området Musik och scenkonst med 642 deltagare (kvinnor och män) samt Konsthantverk med 540 deltagare (kvinnor och män). Totalt 140 perso- ner deltog i utbildningar med enbart statlig till- syn huvudsakligen inom områdena Djursjukvård respektive Bild och form. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Eftersom de aktuella utbildningarna startade först finns ännu inga resultat att redovisa. Statsbidrag för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar lämnades med , vilket motsvarade 1 857 årsplatser. Dessutom tillkommer kostna- der för studiestöd. Det sammantagna statliga stödet i form av statsbidrag för de ännu pågående komplette- rande utbildningarna och utbildningarna enligt det nya regelverket uppgick till 143,4 mil- joner kronor. Det är en minskning med 7,2 mil- joner kronor jämfört med föregående år. Regeringens strategi för att genomföra de jäm- ställdhetspolitiska målen är jämställdhetsintegre- ring, dvs. att jämställdhetsperspektiv integreras i alla politikområden och i alla led av beslutsfat- tande, planering och utförande av verksamheter. Myndigheten för ingår numera i utvecklingsprogrammet för jämställdhetsin- tegrering i staten (), vilket innebär att de fått i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhets- integrering som ska genomföras – 2018. Av planen, som redovisades till (U2015/05103/GV), framgår att det finns ett antal utmaningar inom det jämställdhetspolitiska området som behöver åtgärdas. De aktiviteter myndigheten planerar att genomföra för att främja jämställdhet och bryta traditioner av könsbundna utbildningsval är bl.a. att ta fram ett stödmaterial till utbildningsanordnare för jäm- ställd kommunikation. Syftet är att bredda re- kryteringen och behålla studerande av det under- representerade könet i utbildningarna. Myndigheten planerar även att ta fram pro- gram för jämställdhet och medverka på inform- ationsdagar för att informera om hur man kan arbeta med jämställdhetsintegrering. I sin års- rapport (MYH 2016/487) har myndig- heten gjort en fördjupad analys som visar att inom vissa utbildningsområden är andelen exa- minerade som får arbete som överensstämmer helt eller till största delen med utbildningen lägre för det underrepresenterade könet. Myndigheten menar att det inte enbart är det otraditionella utbildningsvalet som bidrar till resultatet utan också hur arbetslivet ser på examinerade med underrepresenterat kön. Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den nationella funktionshinderspolitiken som förts . Inom ramen för detta uppdrag har myndigheten genom- fört insatser riktade till utbildningsanordnare och studerande i syfte att öka kännedomen om det särskilda pedagogiska stödet och de möjlig- heter som finns att söka statsbidrag för sådant stöd. Sju utbildningar med möjlighet till utökat stöd för personer med funktionsnedsättning ingick 2015 i . På dessa utbild- ningar finns ett pedagogiskt stöd på plats redan när den studerande börjar utbildningen, vilket innebär att de har goda förutsättningar att klara sina studier. Klasserna är mindre än normalt och utbildningslokalerna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. De studerande kan också få extra lärarstöd och anpassade kunskaps- prov. Myndigheten för hade t.o.m. att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Inom ramen för detta arbete har myndigheten tagit initiativ till att skapa nätverk, där både myndigheter och intresseorganisationer på arbetsmarknads- och utbildningsområdena deltar. Validerings- delegationen 2015–2019 (U 2015:10) har numera det övergripande ansvaret för att samordna och främja validering på nationell nivå (se även avsnitt 10.3). Myndigheten för inledde un- der 2015 en pilotstudie om validering inom yr- keshögskolan. Preliminära resultat av studien visar att om hänsyn ska tas till den sökandes reella kompetens vid antagning till yrkeshög- skolan är validering det viktigaste verktyget. I projektet ingår 38 utbildningsanordnare på 48 orter och ett riktat statsbidrag används för att stimulera utbildningsanordnarna att utveckla valideringsverktyget så att fler sökande med reell kompetens kan komma i fråga för yrkeshögsko- lans utbildningar. Projektet omfattar samman- lagt 1 605 utbildningsplatser. Resultatet av pro- jektet kommer att redovisas i sin helhet i sam- band med myndighetens årsredovisning . Nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Myndigheten för är nationell samordningspunkt för den europeiska referens- ramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och är representant i ett nätverk för samordningspunkter som Europeiska kom- missionen leder. Myndigheten hade i uppdrag att vidta vissa förberedelser med anledning av infö- randet av en svensk referensram för kvalifikat- ioner (SeQF). Samtliga uppdrag har avrapporterats och det interna implementerings- arbetet fortgår. Myndigheten har bl.a. haft i uppdrag att utar- beta ett utkast till den referensrapport som pre- senterades för den rådgivande gruppen för EQF . Rapporten välkomnades av den råd- givande gruppen och inbjöds att fär- digställa rapporten och sända den till kommiss- ionen för publicering. anordnade myndigheten en nationell startkonferens för SeQF i samverkan med , Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet. Myndigheten har även deltagit i möten och konferenser för att informera om SeQF som infördes , och om möjligheten att ansöka om nivåplacering av kvalifikationer enligt förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Inom ramen för sitt uppdrag att ta fram ruti- ner för arbetet med ansökningsprocessen har myndigheten utvecklat det it-stöd som krävs för att maskinellt kunna ta emot och hantera ansök- ningar om nivåplaceringar. Föreskrifter och anvisningar för ansökan, handläggningsrutiner och beslutsdokument har utvecklats. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tioner som fått beslut om nivåplacering kommer att publiceras på den webbsida som fungerar som ett informationsnav för referens- ramen, . Efter publicering kommer kvalifikationer att vara sökbara utifrån olika aspekter, exempelvis verksamhetsområde. Inledningsvis kommer myndighetens befintliga databaser att användas för lagring och publice- ring av nivåplacerade kvalifikationer. Myndigheten utarbetar vidare informations- material som är anpassat till olika målgrupper, exempelvis arbetsgivarorganisationer, utfärdare av kvalifikationer, vägledare och slutanvändaren. För att nå ut med information i branscherna har nätverk med branschrepresentanter, s.k. ambas- sadörsnätverk, inrättats med syftet att gemen- samt marknadsföra SeQF till målgruppen. har myndigheten även deltagit i två arbetsgrupper inom ramen för det europeiska samarbetet med uppgift att ta fram underlag till den rådgivande gruppen för EQF. Myndigheten för ansvarar för fördelning av statsbidrag för kontakttolkutbildning, utbildningar av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade eller personer med dövblindhet samt teckenspråklä- rarutbildning. Myndigheten ansvarar även för tillsyn och kvalitetsgranskning när det gäller utbildningarna samt granskar utbildningsanord- narnas kvalitetsarbete. När det gäller planeringen av utbildningarna samråder myndigheten kontinuerligt med och berörda utbildningsanord- nare. Kontakttolkar tolkar åt personer med annat modersmål än svenska vid deras möten med representanter för svenska myndigheter. Den sammanhållna grundutbildningen till kon- takttolk bedrevs av fyra folkhög- skolor och fyra studieförbund. Teckenspråks- och dövblindtolkutbildning samt skrivtolkutbildning De upp till långa teckenspråks- och döv- blindtolkutbildningarna bedrivs av sju folkhög- skolor utspridda i landet. genom- fördes två kurser i rättstolkning för vidareut- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildning av verksamma teckenspråks- och döv- blindtolkar. För att öka rekryteringen av stu- derande till den fyraåriga utbildningen lämnades statsbidrag för en ”känna-dig-för-kurs” på två folkhögskolor. Antalet studerande i tolkutbildningarna re- dovisas under utg.omr. 17 avsnitt 16.4. Myndigheten för betalade ut för kontakttolkutbild- ning 2015, varav för den sammanhållna grundutbildningen, ca för kurser för redan verksamma kontakttolkar samt för validering av verksamma tolkars kunskaper, färdigheter och kompetenser när det gäller den sammanhållna grundutbildningen. Den totala utgiften för kontakttolkutbildningen var i stort sett densamma som . För utbildning av tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade betalade myndigheten ut 23,7miljoner kronor 2015. utbildningar visar återigen samma goda resultat när det gäl- ler andelen examinerade som har ett arbete efter examen. Över hälften av de examinerade 2014 hade ett arbete innan de påbörjade ut- bildningen. En rapport från marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU 2015:12) visar dock att merparten byter arbetsgivare efter slutförd utbildning vilket en- ligt IFAU kan tyda på att utbildningen har öpp- nat upp för nya jobbmöjligheter. Bland ungdo- mar under är det betydligt färre som har ett arbete före påbörjad utbildning. visar enkätundersökningen att ungdomarna har en större ökning av andelen som får ett arbete efter slutförd utbildning jämfört med övriga ålders- grupper. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (2009:130) om när det gäller särskilda förkunskapskrav, vilket kan komma att öka ungdomars möjligheter att få tillträde till utbildningar. bör det innebära att i högre grad kan bli ett alternativ för ungdomar som vill fortsätta sina studier i , som även i fortsättningen ska vara en utbildningsform även för vuxna som vill De studerandes examensgrad i har ökat men inte tillräckligt. Särskilt bekymmersamt är det att examensgraden i genomsnitt är betydligt lägre för utrikes födda jämfört med inrikes födda. Examensgraden påverkar även möjligheten att få ett arbete efter avslutad utbildning vilket framgår av IFAU:s rapport. Enligt Myndigheten för är de utrikes föddas brister i det svenska språket en trolig förklaring till deras lägre examensgrad. Utbildningsanordnare inom kan erbjuda de studerande undervisning i svenska med yrkesinriktning men insatsen fungerar enligt myndigheten inte på bästa möj- liga sätt. Indikatorn som mäter måluppfyllelsen för yr- keshögskolan när det gäller hur väl examinerades arbete stämmer överens med utbildningen visar ett något sämre utfall än 2014. har andelen som uppgav att arbetet till viss del överensstämmer med utbildningen ökat något. Det resultatet väger till viss del upp det försäm- rade utfallet, men regeringen anser att det är angeläget att myndigheten fortsätter med att skapa förutsättningar för att andelen som får ett arbete som motsvarar utbildningen ska öka. En fördjupad analys som myndigheten har genom- fört, inom tre utbildningsområden som har ett sämre utfall än genomsnittet för samtliga utbild- ningsområden, ger vissa indikationer på vad som kan påverka resultatet. Det är angeläget att myndigheten fortsätter med sådana analyser. Det är viktiga underlag i kontakter med utbild- ningsanordnarna och deras ledningsgrupper samt arbetslivet i övrigt när frågor om kom- petensförsörjning diskuteras. Även myndig- hetens jämställdhetsanalyser bör ligga till grund för diskussioner med arbetslivet om hur arbets- marknaden bättre kan ta emot personer som valt att gå en utbildning där det egna könet är under- representerat. En kvalitetsgranskning som myndigheten ge- nomfört inom visar att () även i fortsättningen är ett utvecklingsområde. Denna del av utbildningen är utmärkande för och ska bidra till att de stu- derande får den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det nya kravet i förordningen om som innebär att utbild- ningsanordnaren ska se till att det finns LIA- platser och att dessa uppfyller de krav som finns för utbildningen, om ingår i utbildningen, bör kunna leda till att fler studerande får en LIA- plats med högre kvalitet. Myndighetens metoder för att arbetslivet ska bli mer delaktigt i har förbätt- rats, bl.a. genom att myndigheten engagerar regionalt utvecklingsansvariga aktörer för att fånga upp det regionala arbetslivets behov. Det är en positiv utveckling om arbetslivets engage- mang finns med i hela kedjan från planering av en utbildning till det att den genomförts. Det är också viktigt att myndigheten noga följer upp hur utbildningarnas ledningsgrupper arbetar med det systematiska kvalitetsarbetet. Engagerade ledningsgrupper är centralt för fortsatta goda resultat. Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar bedrivs enligt ett nytt regelverk. Utbildningar som bed- rivs enligt förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar fasas ut och överförs successivt till det nya regelverket.