prop · H303124 · 2016-03-15 00:00:00 — 48/2004), som ligger till grund för artikel 68 i domstolsavtalet, trots att den borde ha gjort det och detta orsakat skada för ett företag med huvud- sakligt säte här. Ett annat exempel är att ett företag lidit skada av att överinstansrätten tillämpat en tilläggsskyddsförordning ([EG] nr 1610/96 eller 469/2009) i strid med praxis. Enligt den enhetliga patentdomstolens rättegångsregler ska överin- stansrättens ordförande på begäran av den utpekade medlemsstatens be- höriga myndighet lämna ut alla bevismedel, inlagor, beslut etc. som har relevans för skadeståndskravet. Ordföranden får bifoga ett eget yttrande (regel 267). Uppgifter som förekommer i processen vid den enhetliga patentdom- stolen kan tänkas komma in till en svensk domstol genom att Justitie- kanslern eller den som kräver skadestånd eller är föremål för ett editionsföreläggande i den svenska processen lägger fram dem (jfr 38 kap. 2 och 4 §§ ). Det kan också ske genom att akten lämnas över från en svensk domstol till en annan efter ett överklagande. 2015/16:124 För att kunna sekretessbeläggas ska uppgiften avse affärs- eller driftförhållanden (t.ex. affärshemligheter, förvärv eller överlåtelser) och det ska kunna antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. I den enhetliga patentdomstolens mål och ärenden kommer känsliga uppgifter om affärs- och driftförhållanden att förekomma. Sådana åberopas ofta till grund för beräkning av skadestånd efter ett patentintrång. Syftet kan vara att styrka eller motbevisa patenthavarens uteblivna vinst eller den påstådda intrångsgörarens vinst (jfr artikel 68 i domstolsavtalet). Uppgifterna kan avse affärsstrategier, produktionskapacitet, prissättningskalkyler, investeringar i marknadsföring, förlorat täckningsbidrag eller omsättning avseende en produkt eller ett förfarande som skyddas av ett patent eller ett tilläggsskydd eller den påstådde intrångsgörarens motsvarande produkter eller förfaranden. Känsliga uppgifter om t.ex. marknadssituationen för produkterna eller förfarandena inklusive deras marknadsandelar kan också förekomma. Uppgifterna kan även röra andra än parterna i den enhetliga patentdomstolen, t.ex. andra konkurrenter. Ett röjande av uppgifter om sådana affärs- eller driftförhållanden kan typiskt sett antas skada den som uppgiften rör. Om uppgifterna redan är offentliga (t.ex. i en årsredovisning), kan ett röjande hos den svenska domstolen inte antas orsaka en skada som avses här. Med att uppgiften ska förekomma i processen vid den enhetliga patentdomstolen avses i första hand att den ingår i processmaterialet i det eller de mål eller ärenden hos domstolen som ligger till grund för påståendet att överinstansrätten överträtt och därmed orsakat skada. Även om uppgiften inte utgör processmaterial i dessa mål eller ärenden men på annat sätt förekommer i ett förfarande vid den enhetliga patentdomstolen, är sekretessbestämmelsen tillämplig. Bestämmelsen skyddar den som uppgiften rör. I ett patentmål kan det ofta vara ett företag, en enskild uppfinnare, ett universitet, en myndighet eller en stat, i egenskap av rättighetshavare eller påstådd eller konstaterad intrångsgörare. Men det kan också vara någon annan, t.ex. en annan konkurrent, någon som påstås ha medverkat till ett intrång eller någon helt utomstående. Det finns inget krav på att den som uppgiften rör ska vara part vid vare sig den enhetliga patentdomstolen eller den svenska myndighet som prövar ett skadeståndskrav. Den berördes nationalitet saknar förstås betydelse. I syfte att skydda en parts eller en utomståendes affärshemligheter eller annan förtrolig information får den enhetliga patentdomstolen besluta att bevismaterial ska vara tillgängligt bara för vissa angivna personer. Även uppgifter i inlagor, beslut, förlikningar etc. kan sekretessbeläggas på en parts begäran, efter avvägning mot intressena hos den som vill ta del av materialet. Några detaljerade materiella grunder som i offentlighets- och sekretesslagen anges inte (se artikel 58 i domstolsavtalet och regel 262 i domstolens rättegångsregler med hänvisningar). Den svenska domstolens sekretessprövning ska vara självständig. sker prövningen inom ramen för ett internationellt samarbete, där den enhetliga patentdomstolens uppfattning i frågan om förtrolighet ska beaktas. Den enhetliga patentdomstolens uppfattning att uppgiften i fråga är hemlig kan visserligen inte avgöra utgången, men kan i det enskilda fallet påverka bedömningen av om ett röjande kan antas skada den som uppgiften rör (jfr prop. 1994/95:112 s. 29). För en utveckling av det in- ternationella sammanhanget hänvisas till avsnitt 6. begränsade materiella patentreglering, begränsningen till överträdelser som begås av överinstansrätten och anknytningskravet in- nebär sannolikt att de svenska skadestånds- och sekretessbestämmelserna inte kommer att tillämpas annat än i undantagsfall. Sekretesstiden i andra stycket anger hur länge uppgifter som ingår i en allmän handling maximalt kan skyddas enligt första stycket. En motsvarande bestämmelse för sekretess hos Justitiekanslern finns i 42 kap. 4 a §. 42 kap. ombudsmän, och integritetsskyddsnämnden och undersökningskommissioner, m.m. 4 a § Sekretess gäller hos Justitiekanslern i ärende om ett sådant skadestånds- krav som avses i 93 b § patentlagen (1967:837) för uppgift om affärs- eller drift- förhållanden som förekommer i processen vid den enhetliga patentdomstolen, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny och innehåller en primär sekretessbestämmelse. vägandena finns i avsnitt 6. Förevarande paragraf tar sikte på fall när Justitiekanslern förfogar över uppgifter i ett ärende om ett sådant skadeståndskrav som avses i 93 b § patentlagen (dvs. då ett krav på ersättning riktats mot med påstå- ende om att den enhetliga patentdomstolens överinstans orsakat skada genom att överträda ). Ett skadeståndskrav ska riktas mot Sve- rige, om den som kräver skadestånd har viss anknytning hit. framställas hos den utpekade statens behöriga myndighet (artikel 22 i av- talet om en enhetlig patentdomstol). Oavsett om Justitiekanslerns bevakning av statens rätt sker inom ramen för en frivillig skadereglering eller i en domstolsprocess kan Justitiekans- lern behöva hämta in relevanta uppgifter direkt från den enhetliga patent- I en svensk domstolsprocess kan Justitiekanslern tänkas få tillgång till uppgifter även på annat sätt, t.ex. direkt från den som kräver skadestånd eller via den svenska domstolen. När det gäller förutsättningarna i övrigt för bestämmelsens tillämpning och dess bakgrund hänvisas till kommentaren till den nya motsvarande bestämmelsen om sekretess hos domstol, 36 kap. 2 a §. I fråga om den närmare regleringen av skadeståndsskyldigheten på europeisk nivå lik- som den grundläggande anpassningen av svensk rätt hänvisas till prop. 2013/14:89 s. 48, 49, 63, 71 och 72. Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Det överlämnas åt regeringen att bestämma när lagen ska träda i kraft. Avsikten är att ikraftträdandet ska ske som domstolsavtalet trä- der i kraft (artikel 89) och EU:s förordning om ett enhetligt patentskydd (nr 1257/2012, artikel 18.2) och EU:s förordning om det enhetliga 2015/16:124 patentskyddets översättningsarrangemang (nr 1260/2012, artikel 7.2) blir tillämpliga i förhållande till . Övervägandena finns i avsnitt 9. Sammanfattning av betänkandet Ny patentlag (SOU 2015:41) Utredningen har tidigare avgett delbetänkandet Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2009:35), där utredningen föreslog de författningsändringar som bedömdes nödvändiga till följd av införandet av det enhetliga patentsystemet i EU och inrättandet av den enhetliga europeiska patentdomstolen. I detta slutbetänkande presenteras utredningens förslag i de återstående delarna av uppdraget. Det avser främst en moderniserad patentlag, som ska ersätta den nu gällande patentlagen, samt en patentförordning som ska ersätta den nu gällande patentkungörelsen. Uppdraget har också innefattat några sakfrågor. Översynen av patentlagen har aktualiserat en del mindre frågor. Utredningen har utöver detta genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att behandla bl.a. ytterligare några frågor om det enhetliga patentsystemet. I enlighet med sitt uppdrag har utredningen redovisat författningsförslagen angående det enhetliga patentsystemet inte bara i den nya patentlagen och patentförordningen utan även som ändringar i gällande rätt. Frågor som gäller det enhetliga patentsystemet Av de frågor som gäller det enhetliga patentsystemet har den viktigaste varit att överväga möjligheterna att få verkan i för ett europeiskt patent för vilket EPO har avslagit en begäran om enhetlig verkan. För att ett europeiskt patent som inte har enhetlig verkan ska få verkan i krävs att patenthavaren ger in översättningar i och betalar en avgift. Detta kallas att patentet valideras i . Valideringen ska ske från det att det europeiska patentet meddelades. Om patenthavaren i stället väljer att begära enhetlig verkan men begäran avslås av EPO kan de tre månaderna för validering ha gått innan beslutet meddelas. Även om EPO bara undantagsvis kommer att avslå en begäran om enhetlig verkan har det bedömts få orimliga konsekvenser om det sker. Det skulle nämligen kunna göra att patenthavaren inte har möjlighet att få verkan för ett i övrigt giltigt europeiskt patent. För att det enhetliga patentsystemet av den här anledningen inte ska uppfattas som riskabelt föreslår utredningen att tremånadersfristen för validering i en sådan situation ska löpa från det att avslagsbeslutet fått laga kraft. Även fristen för att betala den första årsavgiften i ska räknas från avslagsbeslutet. Övriga frågor som gäller det enhetliga patentsystemet har främst att göra med hur det ska säkerställas att uppgifter i det och i det register för enhetligt patentskydd som EPO kommer att föra ska bli så rättvisande och heltäckande som möjligt. De lagändringar som har beslutats med anledning av det enhetliga patentsystemet träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Som det här författningsförslaget är uppbyggt förutsätter det att det enhetliga patentsystemet genomförs. Det kan alltså träda i kraft med detta eller . Även de aktuella författningsförslagen föreslås därför träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Överklagande, rättegången m.m. 8 § Om det i ett tvistemål om patentintrång görs gällande av den som talan förs mot att patentet är ogiltigt, får frågan om ogiltighet prövas endast sedan talan om detta har väckts. Domstolen ska förelägga den som gör gällande att patentet är ogiltigt att inom väcka sådan talan. Har patent övergått på annan eller licens upplåtits, ska på begäran anteckning om detta göras i patentregistret.Om det visas att en i registret antecknad licens har upphört att gälla, ska anteckningen om licensen tas bort.Första och andra styckena gäller också för tvångslicenser och rätt som avses i 53 § andra stycket, dock inte tvångslicenser till europeiska patent som avses i 80 § tredje stycket.I mål eller ärenden om patent anses patenthavaren vara den som senast blivit införd i patentregistret i sådan egenskap. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2014:434)3 om ändring i patentlagen (1967:837) Härigenom föreskrivs i fråga lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837)4 dels att 44 och 86 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 82 b §, av följande lydelse. 44 § Har patent övergått på annan eller licens upplåtits, skall på begäran anteckning därom göras i patentregistret. Visas att i registret antecknad licens upphört att gälla, skall anteckningen om licensen avföras. Bestämmelserna i första och andra styckena äga motsvarande tillämpning beträffande tvångslicens och rätt som avses i 53 § andra stycket. I mål eller ärende angående patent anses den som patenthavare, vilken senast blivit införd i patentregistret i sådan egenskap. Om patenthavaren har begärt enhetlig verkan som avses i 80 § tredje stycket men begäran har avslagits, ska tiden för att ge in översättning och betala avgift enligt 82 § räknas då avslagsbeslutet fått laga kraft. För ett europeiskt patent ska årsavgift betalas till patentmyndigheten för varje avgiftsår som börjar efter det avgiftsår under vilket det europeiska patentverket har kungjort sitt beslut att bifalla patentansökan. Om årsavgift inte betalas för ett Om årsavgift inte betalas för ett europeiskt patent enligt vad som europeiskt patent enligt vad som 3Träder i kraft den dag regeringen bestämmer. sägs i första stycket och i 41 och sägs i första stycket och i 41 och 42 §§, tillämpas 51 §. 42 §§, tillämpas 51 §. årsavgiften för ett europeiskt patent årsavgiften för ett europeiskt patent förfaller dock inte till betalning förfaller dock inte till betalning förrän har gått från förrän har gått från den dag då patentet meddelades. den dag då patentet meddelades, eller, om patenthavaren hade begärt enhetlig verkan som avses i 80 § tredje stycket men begäran hade avslagits, från den dag då beslutet om avslag fått laga kraft. Paragrafen gäller inte i fråga om europeiska patent som avses i 80 § tredje stycket. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän, , , Justitiekanslern, verket, , , , Försvarsmakten, , Datainspektionen, Totalför- svarets forskningsinstitut, , Kronofogdemyndig- heten, , Kungl. Tekniska högskolan, institut- et, , , , Han- delshögskolan i , , Statens jord- bruksverk, , för miljö, are- ella näringar och samhällsbyggande, , Patentbesvärsrätten, Verket för innovationssystem, , Regel- rådet, , , Institutet för språk och folkminnen, , , , , , Svenska , , AB Terminologicent- rum, , Rekonstruktör- och konkursförval- tarkollegiet i , , , Teknikföretagen och FICPI . , Föreningen i , ICC , Innovativa Mindre Life Science Bolag, of , Språkförsvaret, och SwedenBIO har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått. Yttrande har dessutom kommit in från och In- Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i patentlagen (1967:837), 2.lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen(1967:837), 3.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , , , , Hellmark , , , , A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , Regeringen beslutar proposition 2015/16:124 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet