prop · H4031d23 · 2016-09-20 00:00:00 — Regeringen har också gett i uppdrag att stödja aktörerna i arbetet med den kommunala energi- och klimatrådgivningen med särskilt fokus på glesbygdskommunernas möjlighet att tillhandahålla energi- och klimatrådgivning. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom satsningar på förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, skapar regeringen förutsättningar för ett hållbart energi- och transportsystem och minskade utsläpp av växthusgaser. Elcertifikatsystemet är ett effektivt styrmedel för att få till stånd en ökad andel förnybar energi. Ambitionen inom elcertifikatsystemet har höjts genom ett högre mål för utvecklingen av den förnybara elproduktionen . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 kvoter för att skapa förutsättningar för att uppnå det nya målet trädde i kraft . har fått ett uppdrag om att ta fram underlag inför kommande kontrollstation för elcertifikat som aviserats till 2017. I uppdraget ingår bl.a. att analysera frågor kopplade till elcertifikatsystemets utveckling . I den ramöverenskommelse som har slutits slås fast att elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras , utöver av redan fattade beslut. har fått i uppdrag att ta fram förslag på utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 och ska optimera systemet för att få fram den mest kostnadseffektiva elproduktionen. Bioenergi utgör det största förnybara energislaget och närmare en tredjedel av den svenska energianvändningen och är en central del i regeringens ambitioner om förnybar energi. Regeringen konstaterar att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem. I den ramöverenskommelse som har slutits fastslås att vattenkraftens utbyggnad främst ska ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Nationalälvarna, och övriga i lagen angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. I enlighet med ramöverenskommelsen ska fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk sänkas till samma nivå som för de flesta övriga P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 elproduktionsanläggningar, det vill säga av taxeringsvärdet. Utbyggnaden av förnybar energi ställer krav på elnätet och på de myndigheter som hanterar frågan. Regeringen avser att stärka förvaltningsanslag med –2020, bland annat för myndighetens arbete med nätkoncessioner. Regeringen har gett i uppdrag att analysera potentialen för teknikutveckling och reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft . Myndigheten ska göra en samhällsekonomisk analys av en svensk satsning på havsbaserad vindkraft och belysa hur den havsbaserade vindkraften kan bidra i energisystemet i sin helhet med de egenskaper och förutsättningar den har. Uppdraget ska redovisas . I den ramöverenskommelse som har slutits anförs att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv och regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller. Regeringen ser också skyndsamt över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. Det ska bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilagring ska tas tillvara och utvecklas. Regeringen avser att fortsätta utveckla stödet för energilagring. Energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet och till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att utnyttja , något som skulle öka möjligheterna att utnyttja prisvariationer på elen. ska ha en fossilfri fordonsflotta. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och förutsätter, utöver en effektivisering och elektrifiering av transportarbetet, även en ökad andel hållbara biodrivmedel. har tilldelats särskilda medel för att samordna omställningen i transportsektorn. Regeringen avser även att lämna ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. 2.6.4Energiforskning, innovation och tillväxt ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Målet är förnybar elproduktion. För att åstadkomma detta behövs en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. En satsning på energiforskning kan bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Svenskt näringsliv har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Inom EU är forskning, innovation och konkurrenskraft en av de fem ömsesidigt förstärkande och sammanhängande aspekter inom Energiunionen som ska kunna ge bättre energitrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft. bör bidra till, och dra nytta av, de samlade insatserna för forskning och innovation inom EU för att kunna få draghjälp av den motor för tillväxt, arbete och konkurrenskraft som Energiunionen syftar till att vara. På det globala planet har ambitionerna för samarbete kring forskning och innovation inom energiområdet också ökat. () lanserade vid sitt ministermöte en nysatsning på samarbete inom vad som kallas Technology Collaboration Programs (TCP). I anslutning till klimatmötet i lanserades Mission Innovation, ett samarbete för att påskynda global innovation inom området ren energi. Detta med syfte att göra ny och ren energiteknik tillgänglig till överkomliga priser. deltar både i IEA och i Mission Innovation. Forskning och innovation på energiområdet hanteras inom en samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor utifrån en helhetssyn på energisystemet. Det hanteras i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Denna proposition innehåller förslag till förstärkning av resurserna för energiforskning och innovation med sammanlagt 620 miljoner kronor –2020. Regeringen avser vidare att presentera riktlinjer och initiativ för tydligare prioriterade och mera kraftfullt inriktade insatser på området i en proposition . 2.6.5Ett stärkt exportfrämjande på energiområdet För att stärka svensk export på energiområdet genomförs satsningen Team Energy. Insatserna är en del av exportstrategi och utvecklas inledningsvis kring smarta elnät, hållbar värme och kyla samt energieffektivisering. Utgångspunkten i arbetet är företagens intressen och behov, där utrikes delegationsresor och besök till blir en viktig del i arbetet att skapa affärsmöjligheter för svenska företag. Forum för Smarta elnät kommer att fungera som en plattform för det strategiska och operativa arbetet för att öka exporten inom området smarta elnät. För områdena hållbar värme och kyla samt energieffektivisering blir huvudansvarig i nära dialog med andra berörda aktörer. Exportsatsningen inkluderar därtill insatser på andra marknader, som att öka attraktiviteten för att investera i kapital och kunskap i . 2.6.6Stärkt roll för medborgarna på energimarknaden En viktig del av utvecklingen av energipolitiken är att den enskilda individens makt över sin energianvändning stärks. I den ramöverenskommelse som har slutits fastslås att de åtgärder som krävs för att få till en fungerande efterfrågeflexibilitet ska genomföras. Regeringen anser att det är angeläget att kunderna på ett enkelt sätt får väsentlig information på sin faktura som kan vara viktig för att kunderna ska kunna vara aktiva på elmarknaden. Enligt dagens reglering ska en kund som inte har gjort ett aktivt val av elhandlare anvisas en elhandlare av elnätsföretaget. Det är dock stora skillnader på villkoren, främst beträffande elpriset, i de avtal som anvisningshandlaren erbjuder anvisade kunder och de som elhandlaren erbjuder övriga kunder. Regeringen har därför i lagrådsremissen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Anvisade elavtal bl.a. föreslagit vilken information en faktura ska innehålla, utökade informationskrav till kunder med anvisningsavtal och att regeringen får meddela föreskrifter om att anvisningsavtalen inte får överstiga vissa nivåer. Förslagen syftar till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. 2.6.7Fortsatt utbyggnad av stamnätet Samhällets beroende av el ökar alltmer. förändras elsystemet genom en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det integrerade nordiska elnätet knyts alltmer samman med kontinenten och går mot en i ökad grad europeisk energimarknad. Sammantaget medför detta ändrade överföringsmönster och stamnätet behöver anpassas till framtidens behov. Det svenska stamnätet står inför ett stort reinvesteringsbehov. planerar investeringar i nätet om åren 2017–2020, varav . Investeringsnivåerna i det svenska stamnätet har ökat kraftigt och bedöms att kvarstå på en hög nivå . Elmarknaderna blir allt mer sammanlänkande genom gemensamma regelverk och elnät. arbetar därför med att utveckla det nordiska och regionala samarbetet, vilket även är en viktig del inom det europeiska arbetet. I den ramöverenskommelse som slutits fastslås att överföringskapaciteten inom , samt mellan och grannländerna, ska öka och att ska driva på i EU för ökad sammankoppling mellan och inom länder. 2.6.8Forum för smarta elnät inrättade regeringen för smarta elnät. Forumets huvuduppgifter är att bidra till att samordna, främja och följa upp utvecklingen mot smartare elnät i , samt att främja svenska företags export av produkter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 och en styrgrupp med en bred representation från myndigheter, företag och branschorganisationer har tillsats. ska inom sina givna sakområden bistå arbetet i forumet. Det smarta elnätet gör det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning och t.ex. minska belastningstopparna. För att uppnå detta krävs dock att teknik och användargränssnitt anpassas utifrån ett konsumentperspektiv. Smarta elnät handlar också om hur befintlig infrastruktur bör utvecklas för att möta nuvarande och framtida behov och garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och med hög kvalitet. Smarta elnät har en central betydelse när globala energiutmaningar ska lösas. Forumet ska därför vara en del av regeringens exportstrategi i syfte att främja smarta elnät som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. Forumet ska utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. ska därtill ta en aktiv roll i det globala arbetet med att genomföra det klimatavtal som beslutades på COP21 i , . Länderna har förbundit sig att begränsa den globala uppvärmningen till , med strävan mot . kommer regeringen att prioritera ett svenskt deltagande i (), Clean Energy Ministerial (), Mission Innovation (MI) och nordiska samarbetsorgan. Därtill prioriteras utbytet med ett antal strategiskt viktiga länder, exempelvis , , . För att få en större spridning av svenska erfarenheter ska engagemang i utvecklas. 2.6.10Ökad jämställdhet inom energiområdet Frågor som rör energi, klimat och miljö har stor inverkan på samhället i stort och kan även ha inverkan på den enskilda individens liv. Studier som gjorts av bl.a. visar att attityden till olika energislag skiljer sig mellan kvinnor och män. 2.6.9EU och internationellt samarbete undersökningar som pekar på att kvinnor är mer sker ett intensivt arbete med en fortsatt utveckling av förslag om en europeisk Energiunion, där kommissionen väntas presentera ett stort antal konkreta lagförslag för förhandling . Det rör sig om en revidering av i princip all gällande energilagstiftning på EU- nivå. I diskussionerna om prioriteringarna inom Energiunionen argumenterar regeringen för att förslagen ska bidra till uppfyllelsen av EU:s mål för klimat, energieffektivisering och förnybar energi. Regeringen understryker även vikten av en väl fungerande inre marknad då detta är en förutsättning för att EU ska kunna nå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen stödjer också betoningen av regionalt samarbete. och har lång erfarenhet av att samarbeta på energiområdet och det nordiska samarbetet lyfts i många sammanhang fram som en modell för resten av EU. oroade än män över klimatförändringen och andra miljöproblem. Ur detta perspektiv är det viktigt med en jämställd representation i alla delar och på alla nivåer i de delar av samhället som berör energi. Energibranschen är dock inte jämställd, något som enligt regeringens bedömning är problematiskt. För att kunna möta de utmaningar branschen står inför måste den lyckas attrahera och behålla de bästa talangerna, oavsett om de är män eller kvinnor. För att fortsätta synliggöra denna problematik har regeringen gett i uppdrag att fortsätta uppdatera de framtagna jämställdhetsindikatorerna för att mer kontinuerligt kunna bedöma hur jämställdheten i energisektorn utvecklas. Det är viktigt att driva frågan om en jämställd energisektor på internationell nivå. I samband med ministermötet Clean Energy Ministerial 7 annonserade regeringen att går med i jämställdhetsinitiativet C3E som fokuserar på ökad jämställdhet och att fler kvinnor ska delta i energisektorn. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 (2010:853) om 2.81:1 ursprungsgarantier för el och som ska täcka Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Motsvarar 281 303 tkr prisnivå. 3Motsvarar 281 302 tkr prisnivå. 4Motsvarar 262 968 tkr prisnivå. myndighetens kostnader för denna verksamhet. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotplikts- och förseningsavgifter enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat och lagringsavgifter enligt lagen (2012:806) om beredskapslagring av olja och kol samt de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) och lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn och försörjningstrygghetsåtgärder. Anslaget får användas för Statens energimyndighets () förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.23 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. Myndigheten disponerar även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . övertog myndigheten uppgiften som kontoförande myndighet för det svenska elcertifikatsystemet och för systemet för ursprungsgarantier för el från . disponerar därmed de avgifter som tas ut med stöd av (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser viss test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter. Regeringen beslutade att överlämna propositionen 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel till . Lagförslaget innebär bl.a. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på installationer för alternativa drivmedel, avgifter för laddning av elfordon och information till användare. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget 1:1 tillförs medel om . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. ducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering, av befintliga och nya lågenergibyggnader. Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2019 och 2020 2.8.11:2 Insatser för energieffektivisering Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och intro- Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagande medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tabell 2.27 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Under anslaget anvisas medel för statlig medfinansiering av energieffektiviseringsåtgärder av det nationella regionalfondsprogrammet. På grund av förseningar uppstod föregående år ett anslagssparande som dragits in. För att ska kunna uppfylla sina åtaganden avseende medfinansiering för hela perioden måste dessa medel anvisas , därför ökar anslaget med samt . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2017–2020. Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:2 Insatser för energieffektivisering Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . 2.8.21:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Tabell 2:29 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemynd- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 igas att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Tabell 2.30 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Erhållet/föreslaget bemyndigande Föreslagen anslagsnivå 2017 och beräkningarna –2020 anges i det följande i förhållande till ursprungligen anvisade medel på anslaget . Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive 10 000 000. Tabell 2.32 Anslagsutveckling1:4 Energiforskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tabell 2.33 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning -1 023 863 -1 240 000 -1 350 000 -1 364 000 -1 380 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2018–2021.