prop · H303101 · 2016-04-13 00:00:00 — Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. Kammarkollegiet har enligt regeringens beslut betalat av EU- avgift till konto . Dessutom har för läkemedelsförmåner betalats till landstingen en månad tidigare än enligt ordinarie betalnings- plan. samarbete har enligt regeringens beslut betalat av stöd till vissa FN-organ som avser 2016 . har enligt regeringens beslut betalat ut bidrag för det s.k. Lågstadielyftet till kommuner och andra utbildningsanordnare med för hela /16 . Av detta belopp har hälften hänförts till och redovisas därför som en förutbetald kostnad. redovisar förutbetalda kostnader för hyror på och andra förutbetalda kostnader som leasingavgifter samt it-drift och underhåll. Posten förutbetalda kostnader vid utgörs huvudsakligen av förutbetalda lokalhyror. I posten förutbetalda kostnader för ingår bl.a. förutbetalda kostnader för it-kostnader och licenser, förutbetalda hyror, förutbetalda ersättningar för trafikavtal, förut- betalda bidrag till och andra förutbetalda bidrag. redovisar bl.a. förutbetalda hyreskostnader på . Förutbetalda kostnader i övrigt är exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Upplupna bidragsintäkter är överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte betalats till myndigheten. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten gäller främst pågående forsk- ningsprojekt. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen finansieras av kommuner. Av dessa var väginvesteringar och 73 mil- joner kronor järnvägsinvesteringar . Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Upplupna intäkter är räntor och andra intäkter som upparbetats, men där myndigheten inte fakturerat eller fått betalt till och med brytdagen. Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de skatter som betalats in och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av upplupna intäkter redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är högre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta är ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter är i huvudsak upplupna avgifter för producerad el som kärnkraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnavfallsfonden med . redovisar upplupna intäkter för vård inom EU på och upplupna ränteintäkter för återkrav på . Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen består av finansierings avgifter från arbetslöshetskassor. redovisar upplupna nätin- täkter på och upplupna intäkter från balans- och systemansvariga på . värdepapper och andelar är huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafik- livräntefonden. värdepapper och andelar är pågående affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper. Affärerna är bl.a. ett sätt att hantera tillfälliga likvida överskott och varierar därför mellan åren. redovisar värdepapper, främst i form av andelar i värdepappersfonder hos Kammarkollegiet, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen och Sjömanspensions- fonden. redovisar kortfristiga placeringar i företagscertifikat som värdepapper och andelar. redovisar banktillgodo- havanden i utländsk valuta till värdet av samt banktillgodohavanden i svenska kronor på . belopp klienters bankmedel som ännu inte har redovisat mot inkomsttitel. Resultatandelar i hel- och delägda Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens netto- förmögenhet negativ. Förändringen av nettoför- mögenheten mellan samvarierar i huvud- sak med statsskuldens förändring. Nettoför- mögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens underskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. minskade nettoförmögenheten med . Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på donationer av konst och likvida medel till och . Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Minskningen på består av föregående års result- atandelar (), utdelningar beslutade (-), samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (2,). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). Likvidering av företag och justeringar har medfört en ökning med . redovisar en ökning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till och består till största delen av positiva effekter av kassaflödes- säkringar (6,), omvärderingar relaterade till pensionskulden (2,) och skatten på dessa poster (-2,). Dessutom påverkar en tilläggsköpeskilling för tidigare förvärv av aktier (-0,). Postnords direkta ökning av andelen eget kapital uppgår till och består till största delen av omvärdering av pensionskulden (0,), omräk- ningsdifferenser (-0,) och skatt (-0,). Nordiska investeringsbankens redovisnings- valuta Euro försvagades gentemot svenska kronor, vilket medförde en minskning av andelen eget kapital med . rapporterar en direkt minskning av eget kapital med avseende främst valutakursdifferenser (-3,9 miljarder (1,4 miljarder (0,2 miljarder (-0,4 miljarder intressen (-0,1 miljarder (-0,). ökade eget kapital med främst (0,4 miljarder minskat med reserv för verkligt värde för finansiella tillgångar (-0,). Den balanserade kapitalförändringen minskade med . Den del av föregående års underskott som ej är hänför- ligt till resultatandelar har minskat kapital- förändringen med . Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp dvs. Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,3 mil- jarder kronor). Likvidering av företag och justeringar har medfört en minskning med . EKN rapporterar en skuld för över förväntansriktig premieandel, vilken kommer att redovisas på inkomsttitel följande år. Skulden är till staten och skuldens förändring (-0,1 mil- jarder kronor) redovisas därför som en direkt minskning av balanserad kapitalförändring. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalförändring. Eliminering av inomstatliga ensidiga perio- diseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket innebär en minskning av nettoförmögenheten med 0,2 mil- jarder kronor. Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick till och redovisas som en ökning av netto- förmögenheten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms minskar netto- förmögenheten med . Utdelning från hel- och delägda Förändring av eget kapital hos hel- och delägda företag Omföring av resultatandel från Försäljning, likvidering och justering av innehav i hel- och Utjämningspost vid eliminering av vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder Nettovärdet av tillgångar och skuld för över förväntansriktig Årets över-/underskott Ovanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Se även avsnitt 3.2.1 Nettoförmögenheten. I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens netto- förmögenhet jämfört med statens nettoförmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas principer. National- räkenskapernas (NR) beräkningar finns inte framställda och jämförelsen görs därför . Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra Tillkommande poster i Statens Uppvärdering av aktier till Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av ntarier samt utökad aktivering av Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde Värdepapper hos Norrlandsfonden, Statens nettoförmögenhet enligt NR- Enligt beräkningen ekonomiska vårproposition som görs i anslutning till NR, uppgick statens konsoliderade nettoförmögen- het till ca eller av BNP. Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2014 på -och den beräkningen i kronor innebär att NR-beräk- ningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter-anskaff- ningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balans- räkningen utgår från ursprungligt anskaff- ningsvärde. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknads- prisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Skattefordringar hos NR inkluderar obetalda skatter medan balansräkningen tar upp en period- avgränsningspost motsvarande den ackumule- rade periodiseringen av skatteintäkterna. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär i övrigt är till största delen inte med i NR. Utöver ovanstående tillkommer statens fordran på kommunsektorn som NR tar upp för att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld. Statens nettoförmögenhet inklusive kommunsektorns löneskatt uppgår därmed, utifrån beräkningarna ekonomiska vårproposition, till eller högre än vad som redovisas i balansräkningen. Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kost- nader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under och har även ökat . Fondmedlen är placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansierings institut, i statspapper och på konto i . Vid utgången av 2015 utgörs av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inlednings- vis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten är att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, ska öka så att den uppgår till motsvarande av BNP. ökade fondens behållning med (jfr not 5). förvaltar även Insättnings- garantifonden som har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek bygger på institutens kapitaltäcknings- grad och används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i omfattade kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . fonden ökade med . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskade- fonden och Affärsverksfonden. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Kammarkollegiets fonder avser kollegiets försäkringsverksamhet, men även bl.a. Viltvårdsfonden, Kulturfonden för och samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsofferfonden. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV () ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtals- försäkringar som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken och . Skulden för de förmåns- bestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Skulden har beräknats med motsvarande ränteantaganden som de som tillämpats i års- redovisningen för staten de närmast föregående åren (se redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar) och det innebär att den är lägre än den skuld som SPV redovisar i sin årsredovisning. I nedanstående tabell framgår förändringens viktigaste delposter enligt en skuldanalys som SPV gjort. Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda omkostnader Nya och tillfälliga sjukpensioner Nyavsättning icke aktuell, temporär Nya pensionsersättningar och särskilda Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda omkostnader 1 Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen i belopp i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuld- effekt som uppstår när de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. 2015 har den sänkts till enligt den princip som innebär att en sänkning av räntan i beräkningsgrunderna tillåts slå igenom med högst . Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och komplette- rande efterlevandepension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuld minskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Basbeloppsindexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. höjdes prisbasbeloppet vilket gav en ökning av skulden med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var . I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras till exempel på grund av samordning. ökade inkomstpensionen vilket har lett till lägre pensionsbelopp och lägre skulder för bruttosamordnad tjänstepension. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till tidigare och nuvarande ledamöter. Av det totala beloppet avsåg inkomstgarantier. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för och för , och affärsverket har räknats om enligt den princip som tillämpas för förändring av grundräntan i årsredovisningen för staten (se redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Omräkningen innebär att sammantaget är tjänstepensionsskulderna för Riksdagsförvalt- ningen och affärsverken upptagna till 1 672 mil- joner kronor lägre i årsredovisningen för staten än i deras respektive årsredovisningar. Övriga avsättningar består till största delen av EKN:s avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket är en ökning (netto med hänsyn till återförsäkrares andel uppgår avsättningen till ). Reserveringen delas in i reservering för ej intjänade och kvardröjande risker, respektive reservering för skador. Reservering för ej intjänade och kvardröjande risker står för av den totala reserveringen. Den stora ökningen hänger samman med garantin för finansieringen av köp av Gripenplan från . Det var EKN:s största affär någonsin och garantin uppgick till . Den ledde till att värdet av utestående garantier steg kraftigt och till att reserveringen för förluster ökade. Koncentrationsrisken i EKN:s engagemang steg och nedgraderades dessutom till en högre landriskklass. Avsättningarna för miljö- åtgärder ökade , medan avsättningarna för skadestånd i stort sett var oförändrade. reserverar medel för framtida garantiförluster. Reserveringen gäller till största delen garantin för . Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt främst Försvarsbeslut har fortsatt att minska. Minskningen gäller främst den del av avsättningen som rör avveckling av materiel. Den kvarstående avsättningen på avser till ca en tredjedel avsättningar för sanering, en tredjedel kompetensväxling och kompetensutveckling och en tredjedel övrigt med avveckling av materiel samt rättstvister m.m. har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Avsättningar för risker i engagemang hos samarbete (Sida) gäller garantier som EKN administrerar för Sidas räkning för s.k. U- krediter och fristående garantier. Till följd av nya regler har inga nya utfästelser för U-krediter utfärdats under . Engagemanget som rör U-krediter uppgick till , vilket är i det närmaste oförändrat. Engagemanget i fristående krediter ökade , . Avsättningen för förväntade förluster inom U-kreditsystemet minskade . Avsättningen för förluster på fristående garantier ökade däremot från till beroende på ökade åtaganden. Avsättningen hos Sida innehåller även en mindre del som gäller uppsagda lokaler och uppsagd personal. Lån i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättningsgarantifonden var . Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har totalt ökat med jämfört med . Statens bugetsaldo var -32,, vilket medfört ett ökat lånebehov. Statsskuldväxlar svarar för den största förändringen, med en ökning på . Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. med 2 518 miljoner innehållna garantibelopp och skulder avseende Leverantörsskulder är skulder som uppkommer varor och tjänster. i samband med att affärsverket har en långfristig skuld till den Myndigheten för samhällsskydd och Övriga skulder ökade med Ökningen beror i första hand på att effekten av affärsdagsredovisning ökade . Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredo- visningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35. Insättningsgarantifonden förvaltas av Kammarkollegiet på uppdrag av Riksgälds- kontoret. I Insättningsgarantifonden ingår placeringar i repor, vilka p.g.a. förändrad placeringspolicy får placeras över . Tillgångssidan av dessa repor redovisas under Övriga kortfristiga fordringar, se not 35. skuld till premiepensions- systemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på aktuella likviditetsbehov. Av ökningen 2015 beror största delen på att betalade in avgifter avseende 2016 , se not 36. En del av skuld för kontoöverskott på skattekonto utgörs av skattebetalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del utgörs av oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. Kärnavfallsfonden får enligt fastställd placeringspolicy delta i marknaden med åter- köpstransaktioner, s.k. repor, för statsskuld- växlar och obligationer (inkl. realränte- obligationer). Tillgångssidan av dessa repor redovisas under Övriga kortfristiga fordringar, se not 35. har tagit över ansvaret för redovisning av källskatten för pensionsförmåner från och redovisar därför en skuld för innehållen skatt. De kvarvarande skulderna hos består av skatt på sjuk- penning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldra- penning m.fl. skattepliktiga socialförsäkrings- förmåner. I övriga kortfristiga skulder ingår i huvudsak förskotteringar av väg-och järnvägsinvesteringar med och innehållna garantibelopp med . övriga kortfristiga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer avseende den läkemedelsförmån som e-hälsomyndigheten har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av bidrag från markägare, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. Ökningen med beror främst på en ökning av aktiverade investerings- bidrag och kapacitetsavgifter. Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. depositioner utgörs i huvudsak av ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden samt av liknande kontanta säkerheter i uppbördsverksamheten. Förskott från uppdragsgivare och kunder