prop · H303197 · 2016-07-20 00:00:00 — Exempel på sådana kostnader kan vara kostnaden för lag- fart och eventuella avgifter för rådgivning. I nionde punkten anges att det ska lämnas en upplysning om olika alternativ för återbetalning av krediten till kreditgivaren med angivande av amorteringarnas antal, regelbundenhet och belopp. Eftersom det rör sig om allmän information torde det vara tillräckligt att näringsidkaren informerar om tänkbara alternativ som åskådliggör inom vilka ramar krediten kan komma att behöva amorteras. Av punkten framgår vidare att det i förekommande fall ska lämnas information om att iakttagande av kreditvillkoren inte garanterar att hela kreditbeloppet är återbetalt vid kredittidens slut. Med detta avses t.ex. bostadskrediter där konsumenten endast delvis amorterar ner kredit- beloppet under kreditens löptid. Enligt tionde punkten ska informationen innehålla en beskrivning av villkoren för återbetalning . Normalt kan detta ske genom att näringsidkaren informerar om innebörden av bestämmelserna i 32–36 §§. Av elfte punkten framgår att det ska upplysas om de krav på värdering av en säkerhet som ställs, vem som är ansvarig för att värderingen utförs och huruvida kostnader för värderingen kommer att uppstå för konsu- menten. Enligt den föreslagna lagen om verksamhet med bostadskrediter ska en kreditgivare vid en värdering av en bostad som ska ställas som säkerhet använda tillförlitliga standarder (4 kap. 12 §). Informationen till konsumenten bör innehålla en upplysning om vilka standarder för värdering som kreditgivaren använder. Upplysningen bör dock anpassas till vad som kan vara intressant och relevant för konsumenten. Förhåll- anden som rör interna rutiner hos kreditgivaren behöver i normalfallet inte redovisas. Om det är konsumenten som ska låta utföra en värdering, bör informationen omfatta en upplysning om hur konsumenten ska gå till väga för att uppfylla kreditgivarens krav. I tolfte punkten anges att den allmänna informationen ska innehålla uppgifter om eventuella konsekvenser av att skyldigheterna enligt kredit- avtalet inte följs. Det kan t.ex. handla om information om vad som gäller beträffande uppsägning av avtalet och eventuellt ianspråktagande av en ställd säkerhet. Om kreditgivaren tillämpar några särskilda rutiner vid t.ex. försenade betalningar, bör detta också framgå. Av trettonde punkten följer att det av informationen ska framgå huru- vida konsumenten måste öppna ett konto eller ansluta sig till en tjänst som möjliggör betalning av amorteringar och kostnader. Enligt 13 c § får en kreditgivare inte erbjuda bostadskrediter enbart under förutsättning att konsumenten också köper andra finansiella produkter eller tjänster. Det finns dock ett undantag från denna huvudregel. Kreditgivaren får kräva att konsumenten öppnar ett konto eller ansluter sig till en annan tjänst som möjliggör löpande betalningar av krediten. Om så är fallet, ska det alltså framgå av den allmänna informationen. Enligt fjortonde punkten ska det framgå om konsumenten förutsätts köpa andra tjänster för att kunna erhålla krediten på de marknadsförda villkoren och, i så fall, om dessa tjänster även kan köpas av någon annan. Kompletterande tjänster som erbjuds tillsammans med en bostadskredit torde i första hand vara andra finansiella tjänster. Bestämmelserna i 13 c § hindrar inte en näringsidkare från att erbjuda bostadskrediter till olika villkor, t.ex. med olika räntenivåer, beroende på om de ingår i ett pro- duktpaket tillsammans med andra finansiella produkter eller tjänster. Om så är fallet, ska den allmänna informationen ange vilka tjänster som konsu- menten måste köpa för att erhålla krediten på de marknadsförda vill- koren. Om tjänsterna kan köpas av någon annan, ska konsumenten även upplysas om detta. Av tredje stycket framgår att den allmänna informationen ska finnas tillgänglig på papper eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Innebörden av detta uttryckssätt, som an- vänds på flera ställen i lagen, förklaras närmare i kommentaren till 9 a §. Till skillnad från vad som gäller annan information som ska lämnas på detta sätt enligt lagen, kan den allmänna informationen även lämnas i annan elektronisk form. Detta innebär t.ex. att informationen i stället kan lämnas på en webbplats utan att informationen är varaktig för konsumen- ten. I paragrafen genomförs artikel 13. 7 § Näringsidkaren ska vid marknadsföring av kreditavtal, med angivande av ett representativt exempel, lämna information om den effektiva räntan för krediten. Om någon annan räntesats eller sifferuppgift än den effektiva räntan anges i marknadsföringen, ska näringsidkaren dessutom, med angivande av ett represen- tativt exempel, lämna information om 1.krediträntan, med angivande av om den är bunden eller rörlig, 2.avgifter och andra kostnader som utgör en del av kreditkostnaden, 5.det sammanlagda belopp som ska betalas av konsumenten och antalet avbetalningar och storleken på dessa, och 6.kontantpriset och den kontantinsats som krävs vid kreditköp. Om konsumenten är skyldig att ingå ett avtal om en kompletterande tjänst till kreditavtalet, och kostnaderna för tjänsten inte kan fastställas i förväg, ska skyl- digheten anges i marknadsföringen i anslutning till informationen om den effek- tiva räntan. Informationen ska lämnas på ett klart, kortfattat och framträdande sätt. Den effektiva räntan ska anges i marknadsföringen på ett minst lika framträdande sätt som andra förekommande räntesatser. Paragrafen innehåller särskilda regler om information i samband med marknadsföring av krediter som gäller utöver marknadsföringslagens (2008:486) generella bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I paragrafens andra stycke klargörs att även antalet avbetalningar ska framgå vid marknadsföring av kreditavtal. I paragrafens fjärde stycke görs ett tillägg om att den effektiva räntan ska anges i marknadsföringen på ett minst lika framträdande sätt som andra räntesatser. Det innebär att uppgiften om den effektiva räntan inte får ges en sådan utformning eller placering att den, i förhållande till andra sifferuppgifter, blir mindre uppmärksammad av konsumenten. I paragrafen genomförs artikel 11.2 e och i. 7 a § I fråga om en bostadskredit ska näringsidkaren i de fall som avses i 7 § andra stycket även lämna information om 1.näringsidkarens namn, organisationsnummer och adress, 2.huruvida kreditavtalet förutsätter att krediten ska vara förenad med panträtt ifast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt eller vara förenad med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet, och 3.i förekommande fall, att valutakursförändringar kan komma att påverka de belopp som ska betalas av konsumenten. Informationen ska lämnas på ett klart, kortfattat och framträdande sätt. Paragrafen, som är ny, innehåller kompletterande bestämmelser om in- formation i samband med marknadsföring av bostadskrediter. Över- vägandena finns i avsnitt 6.3. Vid marknadsföring av bostadskrediter kompletterar paragrafen be- stämmelserna i 7 § andra stycket. Det innebär att även den information som räknas upp i denna paragraf ska anges i marknadsföring, om 7 § andra stycket är tillämplig. Det är alltså fråga om uppgifter som ska an- ges vid marknadsföring av bostadskrediter, om någon annan sifferuppgift än den effektiva räntan anges. Det han handla om en räntesats, en avgift eller någon annan kostnad (se prop. 2009/10:242 s. 92). Enligt första punkten ska näringsidkarens namn, organisationsnummer och adress anges. Informationen ska avse sådana uppgifter som gör det möjligt för kunden att identifiera kreditgivaren eller kreditförmedlaren 2015/16:197 och som är relevanta för kundens kontakter med denne. Med adress avses postadress, besöksadress och – i förekommande fall – e-postadress (jfr prop. 2004/05:133 s. 155). I andra punkten anges att det ska lämnas information om huruvida den marknadsförda krediten förutsätter säkerhet i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt eller om den måste vara förenad med mot- svarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet. Enligt tredje punkten ska marknadsföringen innehålla information om att valutakursförändringar kan komma att påverka de belopp som ska betalas av konsumenten. Det är alltså fråga om en varning som ska finnas med, om näringsidkaren lämnar bostadskrediter i utländsk valuta som är förenade med risker på grund av valutakursförändringar. Vad som avses med en bostadskredit i utländsk valuta framgår av definitionen i 2 §. I andra stycket finns en bestämmelse om hur informationen ska ges som överensstämmer med bestämmelsen i 7 § fjärde stycket (se prop. 2009/10:242 s. 93). I paragrafen genomförs artikel 11.2 a, b och j. Information innan ett kreditavtal ingås 8 § Näringsidkaren ska i rimlig tid innan ett kreditavtal ingås, i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten, ge konsumenten information om 1.vilket slags kredit det rör sig om, 2.kreditgivarens och kreditförmedlarens namn, organisationsnummer och adress, 3.kreditbeloppet och villkoren för utnyttjandet av krediten, 5.varan eller tjänsten och dess kontantpris vid kreditköp, 6.krediträntan, villkoren för krediträntan med angivande av referensindex eller referensräntor samt tidpunkter, förfaranden och andra villkor för ändring av krediträntan, 7.den effektiva räntan, med angivande av ett representativt exempel, och det sammanlagda belopp som ska betalas av konsumenten, 8.avbetalningarnas storlek, antal och förfallotidpunkter samt den ordning enligt vilken betalningarna ska fördelas på krediter med olika krediträntor; om en betalning inte avräknas utan sparas eller investeras för konsumentens räkning, ska det anges, 9.avgifter med anledning av kreditavtalet och villkoren för ändring av avgift- erna, 11.skyldighet att ingå ett avtal om en kompletterande tjänst till kreditavtalet, 12.dröjsmålsräntan och villkoren för ändring av den samt avgifter som ska betalas när avtalsförpliktelser inte fullgörs, 13.påföljder vid dröjsmål med betalning, 15.förekomst eller avsaknad av ångerrätt, 16.konsumentens rätt till förtidsbetalning samt kreditgivarens rätt till ränte- skillnadsersättning och hur denna ersättning ska beräknas, 17.konsumentens rätt att få information om att en kredit inte beviljats, 18.konsumentens rätt att få ett utkast till ett kreditavtal, och 19.den tid under vilken erbjudandet gäller. Informationen ska ges i formuläret ”Standardiserad europeisk konsument- Om avtalet på konsumentens begäran ska ingås genom ett medel för distanskommunikation som inte tillåter att informationen före avtals- slutet ges i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är till- gänglig för konsumenten, ska näringsidkaren ge konsumenten informationen i denna form efter det att avtalet har ingåtts. Informationen i formuläret ska begränsas till det som anges i första stycket. Om konsumenten begär det, ska näringsidkaren utan kostnad ge honom eller henne ett utkast till ett kreditavtal. Paragrafen innehåller bestämmelser om information som ska ges till en konsument innan ett kreditavtal ingås. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Paragrafen får en ny utformning till följd av att informationskraven i paragrafens första stycke numera ska gälla för sådana bostadskrediter där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död (se 4 § fjärde stycket andra meningen). Det hittillsvarande fjärde stycket, som innehåller särskilda bestämmel- ser om bostadskrediter, tas bort. Vilken information som ska lämnas innan ett avtal ingås i fråga om andra bostadskrediter än de som avses i 4 § fjärde stycket andra meningen framgår i stället av 9 a §. Vad gäller andra konsumentkrediter än bostadskrediter är innebörden av paragrafen oförändrad. 9 a § I fråga om en bostadskredit ska näringsidkaren ge konsumenten informa- tion i enlighet med det standardiserade , som ska tillhandahållas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. ska överlämnas utan onödigt dröjsmål efter det att konsumenten lämnat uppgifter om sina önskemål och behov samt de uppgifter som behövs för en kreditprövning. Överlämnandet ska vidare ske i rimlig tid innan ett kreditavtal ingås. Om faktabladet har lämnats före ett bindande erbjudande enligt 13 a § och villkoren i erbjudandet skiljer sig från uppgifterna i faktabladet, ska ett nytt faktablad lämnas tillsammans med erbjudandet. Första och andra styckena gäller dock inte för en bostadskredit där kredit- fordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Paragrafen, som är ny, innehåller särskilda bestämmelser om den infor- mation som ska ges till en konsument innan ett bostadskreditavtal ingås. Bestämmelserna ersätter de som finns i hittillsvarande 8 § fjärde stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. I första stycket anges att information ska ges till konsumenten i form av ett standardiserat EU-faktablad. är ett detaljerat formulär med information om en bostadskredit och det finns som bilaga II till direktivet. Närmare bestämmelser om faktabladet anges i förordning. Vill näringsidkaren ge konsumenten ytterligare information, ska ett separat dokument lämnas. Det standardiserade får med andra ord inte användas för annan information än den som anges i det faktabladet. Det standardiserade ska lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumen- ten. Med handling avses ett pappersdokument. Kravet på att informa- 2015/16:197 tionen ska ges i en läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsu- menten kan uppfyllas även genom att formuläret fylls i som ett elektro- niskt dokument, om det kan göras tillgängligt för konsumenten genom e- post, på ett usb-minne eller liknande. Också en webbplats på internet där informationen lagras kan uppfylla kraven, förutsatt att informationen med säkerhet bevaras i ursprungligt skick och i det enskilda fallet är tillgänglig för konsumenten så länge informationen är relevant (se prop. s.97 och 2004/05:13 s. 44 f.). ska lämnas till konsumenten utan onödigt dröjsmål efter det att han eller hon har lämnat viss information. Det handlar för det första om information om konsumentens önskemål och behov, t.ex. vilket kreditbelopp som är aktuellt och vilken räntebindningstid konsum- enten har tänkt sig. För det andra handlar det om sådan information som behövs för kreditprövningen, dvs. uppgifter om konsumentens ekono- miska förhållanden. Att informationen ska överlämnas utan onödigt dröjsmål innebär att den ska överlämnas så fort som möjligt. Närings- idkaren bör dock ha möjlighet att ta ställning till uppgifterna och genom- föra en kreditprövning i sedvanlig ordning utan att det ska anses före- ligga ett onödigt dröjsmål. Det finns vidare ett krav på att faktabladet ska lämnas i rimlig tid innan ett kreditavtal ingås. Med rimlig tid avses att konsumenten ska ha till- räckligt med tid för att sätta sig in i och överväga informationen. Det krävs inte att konsumenten t.ex. måste lämna ett bankkontor eller att en elektronisk kommunikation måste avbrytas. Avgörande är att han eller hon får rimlig tid på sig. Vad som är rimlig tid beror på omständig- heterna i det enskilda fallet (se prop. 2009/10:242 s. 94). Det finns inget som hindrar att ett standardiserat EU-faktablad över- lämnas först i samband med ett bindande erbjudande om en bostads- kredit, om förutsättningarna för överlämnande inte är uppfyllda . För det fall ett faktablad har lämnats tidigare än det bindande erbjud- andet följer det dock av andra stycket att ett nytt faktablad bara behöver lämnas tillsammans med erbjudandet, om erbjudandet skiljer sig från det som uppgavs i det tidigare faktabladet. Om så inte är fallet, behöver alltså ett faktablad inte lämnas på nytt i samband med ett erbjudande. Bestäm- melser om ett bindande erbjudande finns i 13 a §. Bestämmelserna i paragrafen om förhandsinformation om bostads- krediter samspelar med bestämmelsen om god kreditgivningssed. Det följer av god kreditgivningssed att näringsidkaren ska förklara den när- mare innebörden av ett kreditavtal för konsumenten. Näringsidkaren ska också förvissa sig om att konsumenten förstår den information som läm- nas i det standardiserade (prop. 2009/10:242 s. 94 f.). I tredje stycket, som utformas i enlighet med Lagrådets synpunkt, anges att första och andra styckena inte gäller för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Vad som avses med en sådan kredit framgår av kommentaren till 4 § fjärde stycket. För sådana krediter ska information innan ett avtal ingås i stället lämnas enligt 8 § första stycket. I paragrafen genomförs delvis artikel 14.1–14.3. 10 a § Vid telefonförsäljning av en bostadskredit gäller att den beskrivning av Prop. 2015/16:197 den finansiella tjänstens huvudsakliga egenskaper som ska ges enligt 3 kap. 4 § första stycket lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler åtminstone ska innehålla de uppgifter som avses i det i 9 a § angivna standard- iserade del A, avsnitten 3–6. Första stycket gäller dock inte för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Paragrafen, som är ny, innehåller särskilda bestämmelser om den infor- mation som ska lämnas vid telefonförsäljning av bostadskrediter. Över- vägandena finns i avsnitt 6.4. Paragrafen kompletterar bestämmelser i lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler som innehåller bestämmelser om att en näringsidkare vid telefonförsäljning ska lämna viss information innan ett avtal ingås, bl.a. en beskrivning av en finansiell tjänsts huvudsakliga egenskaper (3 kap. 3 § 3 och 4 §). Av första stycket följer att vid telefon- försäljning av en bostadskredit ska beskrivningen av bostadskreditens huvudsakliga egenskaper minst innehålla de uppgifter som anges i det standardiserade del A, avsnitten 3–6. Det är fråga om uppgifter om lånet i huvuddrag, räntesats och andra kostnader samt avbetalningar på lånet. Till skillnad från vad som gäller vid distansförsäljning av andra krediter, är det inte möjligt att överlämna all nödvändig förhandsinforma- tion eller de aktuella avtalsvillkoren efter det att ett avtal har ingåtts (jfr 8 § andra stycket). Det torde alltså i praktiken inte vara möjligt att ingå ett avtal om en bostadskredit genom endast en telefonkontakt. I andra stycket, som utformas i enlighet med Lagrådets synpunkt, anges att första stycket inte gäller för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Vad som avses med en sådan kredit framgår av kommentaren till 4 § fjärde stycket. För sådana krediter ska information vid telefonförsäljning i stället lämnas enligt 10 §. I paragrafen genomförs artikel 14.10. Påföljd vid utebliven information 11 § Om information som anges i 6 a–10 a §§ inte lämnas, ska marknadsförings- lagen (2008:486) tillämpas med undantag av bestämmelserna i 29–36 §§ om marknadsstörningsavgift. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket den lagen. Paragrafen innehåller en hänvisning till marknadsföringslagens regel- system. Övervägandena finns i avsnitt 6.2–6.4. I paragrafen införs hänvisningar till 6 a och 10 a §§. Marknadsförings- lagens sanktionssystem ska alltså gälla också i fråga om brister i den all- männa informationen som en näringsidkare ska lämna enligt denna lag och i fråga om brister i den information som ska lämnas vid telefonförsäljning 2015/16:197 av en bostadskredit. Detsamma gäller i fråga om brister i den information som ska lämnas enligt 7 a och 9 a §§. I paragrafen genomförs delvis artikel 38. 12 a § Om kreditprövningen avser en bostadskredit, ska näringsidkaren på ett lämpligt sätt kontrollera de uppgifter som är nödvändiga för att bedöma kon- sumentens ekonomiska förutsättningar att fullgöra åtagandet enligt kreditavtalet. Konsumenten ska på ett klart och begripligt sätt informeras om vilka handlingar och uppgifter i övrigt som konsumenten behöver lämna för kreditprövningen och om att brister i detta avseende kan leda till att bostadskrediten inte beviljas. Om kreditprövningen innebär att uppgifter kommer att inhämtas från en extern databas, ska konsumenten upplysas om detta. Kreditprövningen får inte till övervägande del grunda sig på att den avsedda säkerhetens värde överstiger kreditbeloppet eller att säkerheten antas komma att stiga i värde. Detta gäller inte för en bostadskredit där kreditfordran ska betalas först i samband med att den egendom som utgör säkerhet överlåts med anledning av att låntagaren uppnår en viss ålder eller på grund av låntagarens sviktande hälsa eller död. Paragrafen, som är ny, innehåller särskilda bestämmelser om kreditpröv- ningen beträffande en bostadskredit. Paragrafens bestämmelser gäller ut- över det som följer av 12 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. Av första stycket första meningen följer att en kreditprövning avseende en bostadskredit ska innefatta en kontroll av de uppgifter som är nöd- vändiga för att bedöma konsumentens ekonomiska förutsättningar att fullgöra vad han eller hon åtar sig. Den vanligaste kontrollen, som i nor- malfallet ska ske vid all kreditprövning, innebär att de uppgifter som konsumenten lämnar om sina ekonomiska förhållanden, kontrolleras genom inhämtande av en kreditupplysning. Innehållet i kreditupplys- ningen kan ibland innebära att det finns ett behov av ytterligare kontrol- ler eller förtydliganden, t.ex. om konsumenten uppgett en inkomst som inte överensstämmer med innehållet i kreditupplysningen. Kontrollen ska ske på ett lämpligt sätt. Det innebär t.ex. att kontrollen bör vara proportionell och avse det som är nödvändigt i det enskilda fallet för en tillräcklig kreditprövning. Vad som är lämpligt och vad som behövs för att en kontroll ska anses ha gjorts får bedömas från fall till fall. Enligt första stycket andra meningen ska näringsidkaren på ett klart och begripligt sätt informera konsumenten om vilka handlingar och uppgifter i övrigt som han eller hon behöver lämna för att en kreditpröv- ning ska kunna genomföras. Med klart och begripligt avses att informationen ska lämnas på ett sådant sätt att konsumenten normalt inte har några svårigheter att ta del av informationen och förstå den (jfr prop. 2004/05:13 s. 133). De uppgifter som konsumenten behöver lämna kan vara uppgifter om inkomster och skulder. För det fall näringsidkaren även vill att konsu- menten ger in handlingar, dvs. något underlag för att en uppgift ska kunna verifieras, ska konsumenten även informeras om detta. Näringsidkaren ska dessutom upplysa konsumenten om att underlåten- het från konsumentens sida att lämna de uppgifter eller handlingar som behövs för kreditprövningen, kan leda till att krediten inte beviljas. Syftet med bestämmelsen är att en konsument ska inse vikten av att han eller hon aktivt medverkar vid kreditprövningen. Om uppgifter kommer att inhämtas från en extern databas, framgår av andra stycket att konsumenten också ska upplysas om detta. Med extern databas menas en databas som förs av t.ex. ett kreditupplysningsföretag eller en myndighet. Däremot avses inte en databas som förs internt av kreditgivaren, såvida inte uppgifterna i denna kommer från en extern databas (prop. 2009/10:242 s. 102).