prop · H4031d24 · 2016-09-20 00:00:00 — av befolkningen bor inom från en busshållsplats som trafikeras av kollektivtrafiken och inom från en järnvägsstation. Inga större förändringar har skett . Den statistik som sammanställs i Trafikanalys uppföljning av de transportpolitiska målen saknar i vissa fall uppgifter uppdelade efter kön. Det gäller bl.a. redovisning av restider och av tillgängligheten till kollektivtrafik. Inom två timmars restid med bil når i stort sett hela befolkningen (99,) en flyg- plats med linjetrafik och når fortfarande av befolkningen en flygplats. Om man ser enbart till de 10 flyg- platser som ägs av , är täckningen sämre. Ungefär halva befolkning kan nå en Swedavia-flygplats . Med en restid får Swedavia AB:s flyg- platser betydligt bättre täckning med av befolkningen. gav regeringen heten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att med utgångspunkt i tidigare utredningar genomföra en uppdaterad analys rörande ordningen med högsprisreglering och Gotlandstillägg. redovisade Tillväxtanalys upp- draget i rapporten – en otids- enlig reglering? (dnr N2009/07112/MRT). rapporten föreslog Tillväxtanalys att det statliga bemyndigandet om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter skulle upphöra att gälla . Regeringens bedömning är att systemet med högstprisreglering och Gotlands- tillägg är otidsenligt och problematiskt. Dock finns det alltjämt osäkerheter gällande vad effekterna av ett avskaffande skulle bli och där- med vilka eventuella kompensatoriska åtgärder som skulle kunna vara motiverade i samband med ett avskaffande. En fortsatt hantering av frågan skulle kräva att ytterligare berednings- underlag tas fram och Tillväxtanalys rapport har därför lagts till handlingarna utan ytterligare åtgärd. För att säkerställa en tillfredsställande tillgäng- lighet i kollektivtrafiken mellan regioner tecknar avtal om kompletterande trafik, utifrån åtta kriterier. De åtta kriterierna är till- gänglighet till respektive från , inter- nationella resor, storstäder, region- eller univer- sitetssjukhus, universitet- och högskoleorter, andra större städer samt besöksnäring. Av 290 kommuner har 92 en god till- gänglighet enligt alla kriterier. Det är en ökning från 88 kommuner 2014. Däremot når 20 kommuner inte upp till de krav som ställs för en god tillgänglighet enligt någon av kriteri- erna , vilket är en försämring från 16 stycken 2014. uppfyller 198 kommuner alla kriterier för acceptabel tillgänglighet, jämfört med då 197 kommuner uppfyllde alla kriterier. För tillgänglighetskriteriet för internationella resor uppfyller 129 kommuner kraven för god tillgänglighet 2015. Medan ytterligare 100 kommuner har acceptabel tillgänglighet, är det 61 kommuner som inte når upp till den lägre nivån på tillgänglighet för internationella resor enligt kriterium. Generellt gäller att det är lättare att nå ut från än att ta sig till för en endagsför- rättning. Antalet utrikes direktdestinationer från svenska flygplatser har ökat 2015 till 323 desti- nationer, jämfört med 320 destinationer 2014. Ökningen har skett på , , samt på . En minskning har dock skett på . För övriga flygplatser har antalet utrikes direktdestinationer varit relativt oförändrat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av om unionens riktlinjer för utbyggnad av det trans- europeiska transportnätet och upphävande av beslut nr 661/2010/EU fastställer att transport- nätet består av ett stomnät och ett övergripande nät som ska vara färdigt till 2030 respektive 2050. lever väl upp till flera av de tekniska krav som ställs i förordningen. Inom TEN-T definie- ras nio stomnätskorridorer och god- kände EU:s medlemsländer arbetsplanerna för respektive korridor. Inom ramen för TEN-T finns möjlighet att via Fonden för ett sammanlänkat (CEF) ansöka om medfinansiering för studier och byggande. Fondens andra utlysning öppnade och regeringen tillstyrkte 38 ansök- ningar för transport- och infrastrukturprojekt som sedan skickades in till Europeiska kommissionen för utvärdering. Jämställdhet ska genomsyra transportpolitiken. Regeringen redovisar, med ett undantag, i denna budgetproposition uppgifter avseende kvinnor och män under respektive avsnitt i stället för under ett särskilt område. Undantaget är repre- sentationen i styrelser och ledningsgrupper som följer här. Myndigheterna inom transportområdet har, i genomsnitt, lika många kvinnor som män i styrelserna. Transportstyrelsen och () klarar inte målet om av vardera kön eftersom det endast är män i Trans- portstyrelsens styrelse och kvinnor i . På regional och nivå understiger representationen av kvinnor 40 pro- cent i genomsnitt. Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Tabell 3.3 Omkomna per trafikslag Vägtrafik (exkl. suicider) Bantrafik (exkl. suicider) 1För sjöfart saknas könsuppdelad statistik. 2För flyg saknas könsuppdelad statistik. Källa: Trafikanalys. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Inom vägtransportområdet är preciseringen av målet för perioden –2020 att antalet döda ska halveras och antalet allvarligt skadade mins- kas med en fjärdedel. Det motsvarar att högst 220 personer ska omkomma och högst 4 122 skadas allvarligt 2020. omkom 265 personer i väg- trafikolyckor (207 män och 58 kvinnor), vilket är på ungefär samma nivå som de två åren innan. Förbättringstakten för vägtrafiksäkerheten tycks ha avtagit och beskriver i prognoser att målet om max 220 omkomna till 2020 inte kommer att nås om inte ytterligare åtgärder vidtas. Antalet allvarligt skadade sjönk något 2015 men gällande utvecklingstakt bedöms inte leda till att målet nås. Största enskilda trafikantgrupp som blir allvarligt skadad är cyklister. Antal barn 0–som omkom i vägtrafiken var 16, vilket är i nivå innan. Utvecklingen har varit att biltrafiken blivit säkrare i snabbare takt än säker- heten för oskyddade trafikanter (fotgängare, cyklister, mopedister och motorcyklister). De oskyddade trafikanternas andel av de omkomna har gått från . avstannade dock denna utveckling något. Inom bantrafiken ska antalet omkomna och allvarligt skadade minska fortlöpande. Antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken minskade jämfört med , från 32 till 18 personer. Däremot ökade antalet själv- mord inom bantrafiken från 82 till 98 vilket innebär att totalt antal omkomna ligger på ungefär samma nivå. Av de 18 personerna som omkom i olycks- händelser inom bantrafiken för- olyckades 14 vid järnvägen, ingen vid spår- vägarna och 4 i tunnelbanan. Av de omkomna var 15 män och 3 kvinnor, två av de omkomna var barn (under ). Män dominerar i antal bland både skadade och omkomna i bantrafik- olyckorna samt bland självmorden i bantrafiken. Preciseringen av målet för sjöfarten är att antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken ska minska fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Inom yrkessjöfarten omkom fyra personer och inom fritidsbåts- trafiken 23 personer. Detta var exakt samma antal som året innan, men trenden är att antalet omkomna inom såväl yrkessjöfarten som fritidsbåtstrafiken minskar. Samtliga omkomna 2015 inom sjöfarten var män. Enligt preciseringen av målet ska antalet omkomna och allvarligt skadade inom luft- fartsområdet minska fortlöpande. Antalet om- komna inom lufttransport var sex personer, mot en enda året innan. Antal allvarligt skadade uppgick till två personer 2015, en minskning från sex personer innan och det lägsta antalet . Samtliga omkomna och allvarligt skadade var inom privat-, segel- och skärmflyg. Trenden är att antalet omkomna och allvarligt skadade minskar. Utsläppen av växthusgaser från inrikes trans- porter svarar för ca hälften av de utsläpp som omfattas av det nationella målet till 2020 och utgör ca en tredjedel av de samlade växthusgas- utsläppen i . Utsläpp från vägtrafiken dominerar. Utsläppen av växthusgaser från in- rikes transporter har minskat men preliminära beräkningar tyder på att minsk- ningen har avstannat . Den av- stannande utsläppsminskningen kan delvis för- av ökad trafik på vägnätet. fortsätter energieffektiviteten hos nya person- bilar att förbättras och andelen förnybar energi i vägtransportsektorn att öka. Sjöfarten står för en liten andel av de inrikes transporterna. har dock ett intensivt arbete be- drivits avseende energieffektivisering och en utveckling med nya bränslen. Jämfört med 1990 har utsläppen från inrikes transporter exklusive militära transporter som helhet minskat med . Diagram 3.2 Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter Anm: Observera att värden endast är preliminära prognoser och beräkningar. skedde inga större förändringar av energieffektiviteten i transportsystemet. Över en längre tidsperiod finns en långsam förbättring för persontransporter på väg. Den tidigare för- bättringen för inrikes luftfart har avstannat. EU-krav på högsta tillåtna nivå för koldioxid- utsläpp från personbilar och lätta lastbilar, till- sammans med nationella styrmedel, gör att de genomsnittliga koldioxidutsläppen från nya personbilar fortsätter att sjunka. Utsläppen från tunga lastbilar fortsätter långsamt att minska, men de ligger fortfarande över nivån 1990. prognoser pekar på en fortsatt ökning av trafiken framöver men utsläppen bedöms, tack vare beslutade åtgärder och styr- medel, kunna minska något . Diagram 3.3 Nya personbilars CO2-utsläpp Koldioxidutsläpp (g/km) Källa: Europeiska miljöbyrån, (, EEA). Data bearbetning från trafikregistret. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utsläppen från internationell luftfart och sjöfart ingår inte det nationella målet. Enligt preliminära utsläppsberäkningar är de i stort sett oföränd- rade . ökade andelen förnybar energi inom vägtransportsektorn från till . Ökningen beror till största delen på ökad inblandning av HVO (hydrerade vegetabi- liska oljor) i diesel. Andelen förnybar energi i hela transportsektorn utgjorde preliminärt med förnybarhets- direktivets beräkningsmetod. Direktivets mål är att varje medlemsstat ska uppnå minst 10 pro- cent förnybar energi i transportsektorn till 2020. Antalet nyregistrerade supermiljöbilar var 8 700 stycken, vilket nästan är en för- dubbling jämfört med . Av supermiljö- bilarna var cirka två tredjedelar laddhybrider och resten rena elbilar. Andelen miljöbilar i nybils- försäljningen utgjorde , vilket är en oförändrad andel jämfört 2014. Utvecklingen för miljökvalitetsmålet luft är i huvudsak positiv, men målet bedöms inte kunna nås med beslutade och planerade åtgärder. För transportsektorn handlar det primärt om att utsläppen av kväveoxider och partiklar fortsatt beräknas vara för höga i stadsmiljö. Utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken sjunker stadigt, om än långsammare än tidigare, och har enligt preliminära beräkningar minskat och . Framför allt är det renare tunga lastbilar som bidrar till minskningen. Person- bilarnas utsläpp ökar som ett resultat av fler dieseldrivna bilar som inte har så effektiv rening av kväveoxider. För att minska halterna av PM10 vidtas åtgär- der på såväl statlig som nivå. Lokala dubbdäcksförbud på vissa gator, dammbind- ningsprogram och sänkta hastighetsgränser har bidragit till att sänka halterna av PM10. är och delar av samt Engelska kanalen ett svavelkontrollområde (SECA) vilket lett till lägre utsläpp av svaveldioxid från internationell sjöfart . 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tendensen fortsätter att allt fler människor blir utsatta för buller. Det är alltjämt ökat trafik- arbete, ökad inflyttning till städerna och ökat byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer som är de främst bidragande orsakerna till ökningen. Det uppskattas att över två miljoner människor bedöms vara utsatta för buller i sin bostadsmiljö. Bullernivåerna i dessa områden överskrider riktvärdet ekvivalent ljudnivå utomhus. Detta orsakas i huvudsak av buller från väg- och/eller järnvägstrafik. Höga bullernivåer medför negativa effekter på hälsa och välbefinnande och trafikbuller kan i värsta fall bidra till bl.a. hjärtinfarkt och stroke. Hälsorisken ökar väsentligt vid samtidig expone- ring för buller och vibrationer. Minskad buller- exponering ger därför betydande hälsovinster. har bulleravskärmande åtgärder genomförts vid bostäder längs statliga vägar för ca 1 950 personer som före åtgärden var utsatta för vägtrafikbuller över riktvärden för buller inomhus eller utomhus. Längs de statliga järn- vägarna genomfördes åtgärder för ca 1 330 personer . Dessa personer var före åtgärd utsatta för bullernivåer över riktvärden inomhus eller utomhus. betalade även ut bidrag till miljöåtgärder längs kommunala vägar. Genom dessa åtgärder beräk- nas ca 300 boende blivit bullerskyddade. Av de 3 300 personer som fått åtgärder längs statliga vägar och järnvägar var 1 600 perso- ner utsatta för bullernivåer mer än högre än riktvärdet för buller inomhus. Förutom bullerskydd arbetar även med åtgärder vid planering av bebyggelse och käll- buller. Regeringen har beslutat om riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid byggande av bostäder samt vid prövning av tillstånd för flygplatser enligt , se förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Transportinfrastruktur och trafik har en om- fattande negativ påverkan på landskapets natur- och kulturvärden, såsom ekologiska funktioner, biologisk mångfald, naturresurser och kultur- historia. Påverkan består av bl.a. intrång, barriä- rer, fragmentering, biologisk utarmning, torr- läggning av våtmarker, omledning av vattendrag, spridning av invasiva främmande arter samt störning och förorening. Landskapsanpassad infrastruktur bevarar och stärker ekosystem- tjänster, biologisk mångfald och kulturmiljöer. Andelen landskapsanpassade statliga vägar och järnvägar är låg och nettoutvecklingen är sammantaget negativ. Exempel på detta är en minskning av artrika miljöer, ett minskat omhändertagande av värdefulla kulturmiljöer och alléer samt ökade barriäreffekter. Drygt 51 000 trafikolyckor med vilt och ren har polisrapporterats , varav 72 olyckor med örn. För flera djurarter har antalet olyckor ökat markant . Trafik- verket arbetar fortlöpande med att åtgärda väg- och järnvägssträckor som har brister, men åtgärdstakten är låg i förhållande till identifierade problem. har inga faunapassager för klövdjur byggts. har genomfört flera forsknings- projekt för utveckling av landskapsanalyser i regional skala, med huvudsaklig inriktning på strategisk, eller mycket tidig, planering. Metoden som används är s.k. landskapskaraktäranalys (LKA). LKA är en process vars resultat kan vara en del av beslutsunderlaget inför strategisk/tidig planering. 3.4.3Regeringens behandling av tillkännagivanden Nulägesanalys av tillgängligheten för fordonsbesiktning har tillkännagivit för regeringen att den ska låta utreda hur utförsäljningen av AB besiktningsstationer har påverkat priser och tillgänglighet på fordons- besiktningsmarknaden samt menade även att någon ytterligare försäljning av bolagets besikt- ningsstationer inte borde göras förrän den aktu- ella utredningen är färdigställd och behandlad (bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:302). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att redovisa en nulägesanalys av tillgängligheten till fordonsbesiktning i hela landet. I uppdraget ingick att redovisa tillgäng- ligheten till fordonsbesiktning i landets gles- bygdsområden och till besiktning av tunga fordon samt om tillgängligheten har förändrats efter omregleringen av fordonsbesiktnings- marknaden . Uppdraget redovisades till () . I rapporten konstaterar att den geografiska tillgängligheten har ökat sedan omregleringen 2010. Tillgängligheten har ökat i hela landet även om ökningen är större i de tätare befolkade delarna. Ökningen har även varit större för lätta än för tunga fordon. Sammantaget ser inte Transportstyrelsen i dags- läget någon oro vad gäller tillgänglighet till fordonsbesiktning. Staten förvaltar aktierna i . Med detta är det aktuella tillkänna- givandet färdigbehandlat. Järnvägspolitiska frågor – kapacitetstilldelning och trafikledning, samt statistik har tillkännagivit för regeringen att den skyndsamt ska utreda hur kapacitetstill- delningen och trafikledningen inom järnvägs- systemet skulle kunna bli mer effektiva (bet. 2013/14:TU:19, rskr. 2013/14:372). Genom samma betänkande riktades även ett tillkänna- givande till regeringen om att utreda hur till- gången på tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet kan säkerställas, liksom möjlig- heterna att offentliggöra statistik över resande. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av järn- vägens organisation. I uppdraget har ingått att analysera frågor om kapacitetstilldelning, trafik- ledning och statistik och frågorna behandlas i utredningens slutbetänkande En annan tåg- ordning – bortom järnvägsknuten (SOU 2015:110). Utredningens analys och slutsatser tar fasta på problematiken kring de berörda frågorna och ger förslag på hur de kan adresse- ras. Med detta är de aktuella tillkännagivandena färdigbehandlade. Det är emellertid viktigt att framhålla att kapacitetstilldelning, trafikledning, och statistik är viktiga frågor som regeringen kommer att arbeta vidare med även . Vid samma tillfälle riktade ett till- kännagivande till regeringen gällande underhåll av statens järnvägsinfrastruktur. Detta tillkänna- givande bereds vidare i . Dokumentation ombord på fordon I samband med behandling av rege- ringens proposition om införande av sanktions- avgifter vid överträdelser mot reglerna om cabotage tillkännagav för regeringen som sin mening att det bör införas krav på att medföra internationella frakthandlingar i last- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bilar under färd (prop. 2013/14:234, bet. 2014/15:TU2, rskr. 2014/15:24). I det samman- hanget framförde utskottet att det finns ett behov av att EU-reglerna förtydligas så att det framgår att det ska ställas krav i medlemsstaterna på att frakthandlingar alltid måste finnas med i lastbilshytterna. Av artikel 8 i och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 okto- ber 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstrans- porter på väg framgår vilka bevis som ett trans- portföretag ska kunna uppvisa i samband med kontroller av cabotagetransporter. Europeiska kommissionen har dock i olika sammanhang framhållit att den aktuella förordningen inte ställer några särskilda krav på hur aktuella hand- lingar ska förvaras och att det därmed räcker att de t.ex. hålls tillgängliga i transportföretagens lokaler. Kommissionen har aviserat att den arbetar med en översyn av ett stort antal bestämmelser som rör vägtransportområ- det. Mot den bakgrunden uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att överväga olika alternativ för hur kan ändras så att krav på dokumentation ska kunna ställas direkt i samband med vägkontroller av godstrafik. I samband med en riktlinjedebatt om väg- transportens sociala aspekter vid ministerådet för transport, telekom och energi den 10 decem- ber 2015 framförde att det bör bli obli- gatoriskt att ha bevis i fordonet på vilket slags transport det handlar om. lämnade Transportstyrelsen en slutredovisning av den aktuella frågan (N2016/02111/MRT). Transportstyrelsen redo- gör där för hittillsvarande insatser och att man aktivt kommer att bistå med underlag i arbetet med att driva position i frågan. Regeringen anser därmed att till- kännagivande är färdigbehandlat. Regeringen avser att inom EU fortsätta driva frågan att det ska vara obligatoriskt att ha bevis i fordonet på vilket slags transport det handlar om. En strategi för luftfarten har tillkännagivit för regeringen att den ska ta fram en strategi för luftfarten (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). arbetar med att ta fram en svensk flyg- strategi; en vision för flygets roll i transport- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 systemet både på kort och på lång sikt. Utgångspunkten för arbetet har varit de trans- portpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Flygstrategin ska bidra till att tydliggöra flygets roll som en del i transportsystemet och till att göra till ett mer hållbart samhälle – både socialt, miljö- mässigt och ekonomiskt. Regeringen uppdrog åt Trafikanalys att ta fram underlag till en flyg- strategi. Uppdraget redovisades till () , och består av fakta- och nulägesbeskriv- ningar samt information och statistik om flygets roll och funktion i transportsystemet. Två möten med ett femtiotal externa aktörer har också hållits för att diskutera strategins syfte och innehåll, vilket följdes av möjligheten att ge skriftliga inspel från aktörerna. Fokusområden i arbetet under de externa mötena har varit tillgänglighet inklusive flyg- platser, en utveckling av som nav, miljö- , energi- och klimatfrågor, sociala villkor, forsk- ning, utveckling och innovationer, främjande- arbete, konkurrenskraft och sysselsättning samt flygsäkerhet och regelverk. Avsikten är att flyg- strategin ska beslutas . Översyn av Transportstyrelsens avgifter har riktat två tillkännagivanden till regeringen som rör Transportstyrelsens avgifter. beslutade ett till- kännagivande om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn (bet. 2014/15:TU7, mom. 5, rskr. 2014/15:144). beslutade ett tillkännagivande om att regeringen bör genom- föra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, mom.2, rskr. 2015/16:98). Hanteringen av dessa båda tillkännagivanden behandlas i avsnitt 3.6.12 anslaget 1:12 Transportstyrelsen. Åtgärder för ökat resande med kollektivtrafik har tillkännagivit för regeringen att staten har en roll att bidra till att skapa rätt för- utsättningar för att branschens mål om en för- dubblad kollektivtrafik ska kunna nås (bet. 2014/15:TU13, rskr. 2014/15:207). Kollektivtrafik är i huvudsak ett kommunalt och regionalt ansvarsområde. Det är dock enligt regeringen viktigt att staten bidrar aktivt till att förbättra förutsättningarna för personer att resa med kollektivtrafiken. Regeringen har flera möj- ligheter till åtgärder som kan förbättra förutsätt- ningarna för kollektivt resande och bidra till att uppnå branschens mål. Framför allt genom att förbättra transportinfrastrukturen och genom att ha bra regler som styr förhållandena på trans- portområdet. En översyn av regelverket för kollektivtrafiken kommer att göras i och med att EU:s fjärde järnvägspaket ska genomföras, vilket innebär möjlighet till att genomföra förbätt- ringar av regelverket. Det är också angeläget att samhällsplaneringen generellt i ökad utsträck- ning främjar en samhällsstruktur med goda möjligheter att resa kollektivt, till fots eller med cykel. Regeringen stöder en sådan utveckling genom bl.a. det ramverk för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer 2015–2018. Regeringen ser behov av att återkomma med ytterligare satsningar på transportinfrastruktur, förbättringar av regelverk och främjande av håll- bar och god samhällsplanering framöver. Utvecklingen i förhållande till det övergripande transportpolitiska målet om en samhällsekono- miskt effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet har inte förändrats i någon större utsträckning jämfört . Generellt sett bedöms transporterna bära sina samhälls- ekonomiska kostnader i en ökad utsträckning jämfört med föregående år. Tillgängligheten har förbättrats något i regioner och kommuner som redan har en relativt god tillgänglighet, men minskat något i mer glest befolkade regioner. Utsläppen av växthusgaser från inrikes trans- porter var oförändrade och kan för- med ökade trafikvolymer. Andelen förny- bar energi i transportsystemet fortsätter dock att öka. Trafiksäkerheten utvecklas positivt för flera trafikslag, men frågan är om förbättringstakten är tillräcklig för att nå målen. Trots buller- skyddsåtgärder ökar antalet bullerutsatta människor.