prop · H303115 · 2016-03-15 00:00:00 — I meddelandet redogör kommissionen för det framtida arbetet med att få till bättre lagstiftning. Kommissionen presenterade även en ny regelgranskningsnämnd och ett forum för att diskutera förenklingsförslag inom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit). bifogas också en resultattavla som visar status för alla enskilda Refit- 2015/16:115 initiativ och åtgärder som återstår att genomföra (se faktapromemoria 2014/15:FPM37). Vid möte diskuterades bättre lagstiftning. lyfte i diskussionen framförallt fram vikten av att fortsätta stärka arbetet med att förenkla för företag på EU-nivå. Förenklingsarbetet ska genomföras med beaktande av skyddet för konsumenter och arbetstagare samt hälso- och miljöskydd. Samråd med ägde rum och . har även tillsammans med ett antal medlemsstater tagit fram och skickat in brev till kommissionen och rådssekretariatet för att driva på arbetet inom EU. ordförandeskap tog fram utkast på rådsslutsatser om den sociala ekonomin som sedan antogs vid EPSCO- rådet . Rådsslutsatserna syftar till att stärka arbetet med och förutsättningarna för den sociala ekonomin och socialt företagande inom EU. Slutsatserna betonar vikten av att öka kännedomen, förståelsen och kunskapsnivån om den sociala ekonomin och dess aktörer; att främja social innovation och bättre inkludera social innovation i det innovationsfrämjande arbetet; att regler och ramverk där så är möjligt utformas även med hänsyn till den sociala ekonomin, samt; att möta behoven av kapitalförsörjning även hos sociala företag, samhällsentreprenörer och aktörer inom den sociala ekonomin. och arbetsmarknadsutskottet informerades . Samråd med ägde rum . Regeringen anser att det är positivt att slutsatser antagits då många av de sociala utmaningarna är gemensamma inom EU och underlättas av ett samarbete och kunskapsutbyte inom EU. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med att främja den sociala ekonomin, socialt företagande och sociala innovationer och dess viktiga bidrag för att möta dagens och framtidens samhällsutmaningar. Kommissionens arbete med moderniseringen av statsstödsregelverket har gått in i sin avslutningsfas. Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att stötta målsättningarna i 2020-strategin och bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning. Huvuddelen av regelverket antogs och arbetet har därefter gått in i en fas där detta ska genomföras av medlemsstaterna. Kommissionen har skapat en högnivågrupp och en särskild arbetsgrupp med syfte att underlätta medlemsstaternas arbete. var ordförande för arbetsgruppen 2014–2015 och lämnade över EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden. Förhandlingarna om ett nytt direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang samt om en ny förordning om personlig skyddsutrustning har avslutats . De nya regelverken innebär att konsumentskyddet stärks och att en snedvriden konkurrens på marknaden motverkas. Kommissionen presenterade ett förslag till produktsäkerhetspaket som omfattar dels en förordning om konsumentprodukters säkerhet (se faktapromemoria 2012/13:FPM77) dels en förordning om marknadskontroll av produkter (se avsnitt 32.1). Förslagen syftar till säkrare konsumentvaror på den inre marknaden genom införandet av ett mer enhetligt och tydligt regelverk och ett förbättrat system för marknadskontroll. Det råder oenighet i rådet avseende en föreslagen bestämmelse om ursprungslandsmärkning. har förhandlingarna stått stilla sedan ett försök att nå en kompromiss i konkurrenskraftrådet inte lyckades. Regeringen är positiv till att regelverken för produktsäkerhet och marknadskontroll förbättras men anser att det är problematiskt med en bestämmelse om ursprungslandsmärkning i förordningen om konsumentprodukters säkerhet, bl.a. eftersom en sådan bestämmelse i detta sammanhang kan vara missvisande för konsumenter. Samråd med ägde även rum . 35.2Paketresor och sammanlänkade researrangemang Förhandlingarna om ett nytt direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang avslutades . Efter trilogförhandlingar kunde rådet ställa sig bakom förslaget i en politisk överenskommelse i konkurrenskraftrådet . Rådet antog rättsakten och . Det nya direktivet innebär enhetliga regler som är anpassade till dagens sätt att köpa resor, bl.a. via internet. informerades och samråd med ägde också rum . 2015/16:115 35.3 avslutades förhandlingarna om ett förslag till en förordning om personlig skyddsutrustning som ska ersätta nuvarande direktiv. Syftet är att förbättra hälso- och säkerhetsskyddet för användare av personlig skyddsutrustning, garantera lika villkor för näringsidkare och förenkla regelverket. Förslaget innebär att regelverket anpassas till det s.k. varupaketet. 36 Forskning och innovation EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik samt att främja utvecklingen av unionens konkurrenskraft. EU:s finansiella insatser inom området kanaliseras via ett särskilt ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, som löper –2020. har genomförandet av Horisont 2020 i fortsatt och svenska ansökningar har beviljats i hög utsträckning. EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT), är världens största forskningsprogram och den tredje största posten i EU-budgeten med –2020. Huvudprincipen för tilldelning av medel ur ramprogrammet för forskning och innovation är att i öppna utlysningar och full konkurrens välja ut de projektansökningar som visar mest excellens jämte nytta och genomförandekvalitet. Svenska aktörer har varit framgångsrika i tidigare ramprogram vilket därför gett ett positivt finansiellt återflöde för . Under det förra ramprogrammet (FP7, i kraft åren 2007–2013) var ett av de tio mest framgångsrika länderna och svenska organisationer beviljades totalt ca –2013, vilket motsvarar av ramprogrammets fördelade medel. I de första utlysningarna har beviljandegraden för svenska aktörer varit fortsatt god. medverkan till att Horisont 2020 genomförs väl sker framför allt genom arbetet i programkommittéerna och framtagandet av dess tvååriga arbetsprogram. Representanter för och myndigheter ingår i programkommittéerna som leds av kommissionen. har beslut om arbetsprogram –2017 fattats för alla programkommittéer under Horisont 2020. I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades arbetet med Europeiska forskningsområdet (ERA). Olika typer av insatser har genomförts på såväl EU-nivå som på nationell nivå. Medlemsstaterna tog tillsammans med kommissionen fram en färdplan för den fortsatta utvecklingen av ERA . Ett arbete genomfördes också för att ta fram indikatorer för att bättre kunna följa upp utvecklingen av de prioriterade områdena i ERA. Vid antogs rådsslutsatser kopplade till ERA-färdplanen och den rådgivande strukturen för ERA. informerades och samråd ägde rum med . Vid informella hölls riktlinjedebatter kring områdena forskningsintegritet och jämställdhet. 36.3Öppen och dataintensiv forskning En av den nya kommissionens prioriteringar var en strategi för den digitala inre marknaden. En riktlinjedebatt om kommissionens meddelande ”En blomstrande datadriven ekonomi” ägde rum vid Frågorna kretsade kring hur den digitala potentialen kan öka kvaliteten och effektiviteten inom forskning och innovation, kring prioriteringar i den kommande strategin för den digitala inre marknaden samt hur stordata-utmaningar hanteras och samordnas på nationell respektive på EU-nivå. framförde bl.a. att en stark digital ekonomi är avgörande för tillväxt och europeisk konkurrenskraft i en allt mer globaliserad värld, och att det därför är angeläget att skapar de bästa förutsättningarna för att tillvarata alla möjligheter som digitaliseringen ger för att stärka europeiskt näringsliv, skapa nya arbetstillfällen och ge bättre förutsättningar för konsumenter. En framgångsrik datadriven forskning och innovation, som bl.a. bidrar till en omställning till en grön resurseffektiv ekonomi, är viktiga delar av detta. presenterades kommissionens meddelande om partnerskapsprogram inom forskning och innovation (se faktapromemoria 2012/13:FPM153) tillsammans med ett antal specifika förslag till program inom olika forsknings- och innovationsområden under artikel 185 och artikel 187 i EUF-fördraget. Sammantaget syftar programmen till att mobilisera en total investering på ca , varav ca en tredjedel finansieras genom EU:s budget ur Horisont 2020 och resten från näringslivet och medlemsstaterna. har generellt ställt sig positiv till de föreslagna programmen. En svensk EU-samordningsfunktion med uppdrag att förstärka det strategiska arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet och särskilt partnerskapsprogrammen etablerades under slutet av det sjunde 2015/16:115 resulterat i ett antal bedömningar om svenskt deltagande och finansiering i de europeiska partnerskapsprogrammen. I den nationella samordningsfunktionen ingår , Formas, Forte, Rymdstyrelsen, och . Europeiska innovationspartnerskap (EIP) föreslogs av kommissionen i flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen som är en del av 2020- strategin (se faktapromemoria 2010/11:FPM20). Partnerskapen ska bidra till att testa nya tillvägagångssätt när det gäller EU:s forsknings- och innovationsaktiviteter. De ska drivas av utmaningar, agera i hela forsknings- och innovationskedjan samt integrera och förbättra samordningen av befintliga instrument och initiativ. Innovationspartnerskap har inrättats för råvaror, aktivt och hälsosamt åldrande, vatten och hållbart jordbruk samt s.k. smarta städer och samhällen. har svenska intressenter bedrivit samordnade innovationsinsatser för att bl.a. främja tillgången till råvaror, utveckla ett hållbart jordbruk och uppnå ett aktivt åldrande i god hälsa. Alla dessa tre områden kräver mer samordnade insatser inom både den offentliga och den privata sektorn för att man ska kunna förbättra medborgarnas livskvalitet och säkra EU:s ledande ställning i världen. för innovation och teknik (EIT) består av ett antal kunskaps- och innovationsplattformar (KIC-ar) inom områden där det finns stor potential till innovationer. EIT och dess KIC integrerar utbildning, forskning och innovation och syftet är att få ett konkurrenskraftigare genom ökad innovation och entreprenörskap (se faktapromemoria 2011/12:FPM87). En KIC är ett konsortium som spänner över många länder, universitet och företag och är ett system där forskare, studenter och entreprenörer arbetar inom olika inriktningar. har EIT initierat fem KIC-ar; en inom informations- och kommunikationsteknik, en inom klimat, en inom energi och en inom råvaror samt en inom hälsosamt aktivt liv och åldrande. och högskolor är involverade i fyra av dessa och deltagande ger stora möjligheter till ytterligare medel till forskning och utbildning i . Kommissionen ska utlysa KIC-ar i ytterligare två omgångar, . till och med är ordförande i , ett internationellt nätverk vars syfte är att främja transnationella samarbetsprojekt inom marknadsnära forskning och EUREKA är av stort intresse för svensk industri och ett av viktigaste instrument för internationalisering av små och Skr. 2015/16:115 medelstora företag inom marknadsnära FoU. möjlighet att ytterligare profilera som ett ledande forsknings- och innovationsland. EUREKA är ett samarbetsnätverk med 40 medlemsländer samt kommissionen som har skapats för att främja samarbete mellan företag och forskare i när det gäller marknadsnära forskning och teknisk utveckling. Målet för EUREKA är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden. I projekten samarbetar såväl små som stora företag, institutioner och myndigheter från minst två medlemsländer. Det är deltagarna själva som initierar och utformar samarbetet. Sedan starten har fler än 4 000 EUREKA-projekt skapats och godkänts av nätverket. 37 Den europeiska rymdpolitiken Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att framgångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innovativa lösningar och ge kunskap inom områden med stor betydelse för samhällsutvecklingen. har rådsarbetet framför allt inneburit förhandlingar om ett förslag till direktiv från kommissionen om spridning av högupplöst jordobservationsdata från kommersiella satelliter, ett förslag som dock drogs tillbaka av kommissionen . 37.1Direktiv om spridning av jordobservationsdata från satelliter för kommersiella ändamål presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som syftade till att säkerställa att den inre marknaden för produkter och tjänster baserade på högupplösta satellitdata (HRSD) från kommersiella satelliter fungerar och utvecklas väl. Det handlade om att inrätta en öppen, rättvis och konsekvent rättslig ram för alla medlemsstater. Målet för initiativet var att främja tillväxten av marknaderna för jordobservation i , särskilt tjänstemarknaden, att främja konkurrenskraften hos EU:s sektor för jordobservation, och att främja konkurrenskraften hos företag som använder jordobservationsdata i . Redan från början ansåg ett antal medlemsstater att direktivet inte löste något verkligt marknadsproblem och därför borde dras tillbaka. Förhandlingarna om direktivet fortsatte dock , men beslutade kommissionen att dra tillbaka förslaget då tveksamheten hade vuxit hos allt fler medlemsstater under förhandlingarna. EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Den ska bidra till att minska regionala skillnader, främja social inkludering och medverka till tillväxt och utveckling. Programverksamheten för perioden – 2020 har startat . godkände kommissionen nio regionalfondsprogram och ett nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning. fattades även beslut om ett program för lokalt ledd utveckling finansierat av både regionalfonden och socialfonden. Beträffande det territoriella samarbetet har kommissionen godkänt alla tretton program, där samtliga fem program med svensk förvaltande myndighet godkändes . har frågan om hur ESI-fonderna kan bidra till att hantera flyktingsituationen diskuterats. De svenska förvaltande myndigheterna har under slutet av året påbörjat arbetet med bedömning av, och planering för, hur fonderna utifrån de befintliga programmen kan bidra till hanteringen av flyktingströmmen eller konsekvenser därav, t.ex. i form av integration för nyanlända. Rådet för allmänna frågor behandlade samlat olika frågor i sammanhållningspolitiken, däribland förenkling, kopplingen till en koldioxidsnål ekonomi och INTEREG-programmen. Även frågor kring sammanhållningspolitikens roll avseende migration kom upp. Regeringen gav inför rådet för allmänna frågor information till näringsutskottet och hade samråd med . DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår fortfarande innan den inre marknaden för transporter kan anses Tre nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Arbetet i rådet med dessa åtgärder har främst avsett järnvägsfrågorna men arbetet med det s.k. hamnpaketet har också har dock inte avslutat sin första behandling av detta förslag. antogs ny lagstiftning om vägfordons mått och vikt, färdskrivare, informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott 39.1Frågor som rör flera transportslag godkände medlemstaterna arbetsplanerna för det transeuropeiska transportnätets (TEN-T) nio stomnätskorridorer samt de två horisontella korridorerna för () respektive Sjömotorvägar. Syftet med arbetsplanerna är att analysera utvecklingen av respektive korridor och innehåller beskrivningar av korridorens egenskaper, gränsöverskridande sektioner, projektlista samt korridorens mål i enlighet med målen i förordningen (EU) nr 1315/2013 om TEN-T. För innebär det arbetsplanen för korridoren mellan och som kallas för Skandinaviska-medelhavskorridoren (Scan- Med) och arbetsplanerna för ERMTS respektive Sjömotorvägar. Av de totalt 394 identifierade projekt i arbetsplanen berörs av 52. godkände medlemsstaterna projektlistan för medfinansiering års transportutlysning i Fonden för ett sammanlänkat (CEF). 56 projekt inlämnades med svenska partners varav 26 föreslogs för finansiering. Den svenska bidragsdelen uppskattas till ca . Total budget för utlysningen var varav åtta var vikta till sammanhållningsländerna. 39.1.2Infrastruktur för alternativa bränslen antog och rådet ett direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Syftet med direktivet är att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. Direktivet ska vara genomfört av medlemsstaterna . har påbörjat arbetet med att genomföra direktivet. lade kommissionen fram ett förslag om ändring av förordningen om färdskrivare vid vägtransporter (se faktapromemoria 2011/12:FPM22). Vid rådet antogs en politisk överenskommelse om förordningen. Förslaget överensstämmer i huvudsak med den text som beslutats som en allmän riktlinje . har diskussioner förts med och en uppgörelse har nåtts. antog förslaget och rådet bekräftade uppgörelsen . har tre artiklar i förordningen börjat tillämpas. Övriga ska tillämpas under förutsättning att en överenskommelse går att nå när det gäller de tekniska frågorna i bilagan. Om så inte sker kan tidpunkten för ikraftträdandet komma att flyttas fram. 39.2.2Vägfordons mått och vikt presenterade kommissionen sitt förslag till direktiv om ändring av direktivet om största tillåtna dimensioner och vikter för vissa vägfordon (se faktapromemoria 2012/13:FPM111). Förslaget förhandlades mellan rådet och främst och samråd med ägde rum . Eftersom rådets och positioner i utgångsläget skiljt sig åt har förhandlingarna bitvis varit komplicerade och utdragna. En uppgörelse mellan rådet och uppnåddes och förslaget kunde antas . Direktivet innebär främjande av intermodala transporter, främjande av aerodynamiska hytter, aerodynamiska anordningar på fordon, el- och hybridmotorer som har en positiv inverkan på miljön. Eftersom vikten/längden på dessa miljöfrämjande element ofta innebär att fordonen väger mer/är längre än de värden som fastställts i direktivet, föreslås vissa undantag för sådana fordon. Det antagna direktivet medför inte någon förändring när det gäller gränsöverskridande trafik med långa och tunga fordon. Nödlarmstjänsten e-call är en av sex prioriterade åtgärder i ramdirektivet om intelligenta transportsystem (ITS-direktivet). Kommissionen lämnade två förslag om e-call, som förhandlades i rådet . Eftersom förslagen hänger samman redogörs nedan för arbetet med båda två. Nödlarmssystemet e-call ska ses som ett tillägg till de nationella 112- tjänsterna och är ett system i fordonet som genom automatisk aktivering vid allvarlig olycka, eller vid aktivering, skickar datauppgifter om fordonets lokalisering, färdriktning, identitet m.m. till vald alarmeringstjänst (i fall SOS Alarm). Larmcentralen ringer upp fordonet och en linje öppnas via högtalartelefonen. Syftet med nödlarmstjänsten är att den enskilde ska få snabb och adekvat hjälp vid ett nödläge genom att hjälporganen, dvs. räddningstjänsten, polis och ambulans, ska komma fram till det larmande fordonet tidigare. Genom att svarstiden för räddningsinsatser reduceras förväntas nödlarmstjänsten e-call minska antalet dödsfall samt lindra följderna av trafikolyckor i unionen. och rådet beslutade om införande av en interoperabel EU-omfattande e-call-tjänst (585/2014/EU). Enligt beslutet ska medlemsstaterna införa larminfrastrukturen för e-call senast före tillämpningsdagen för förordningen om typgodkännandet, dock . Förslaget till förordning om typgodkännandekrav för montering av fordonsbaserade e-call system (KOM(2013) 316) förhandlades främst i rådsarbetsgruppen för teknisk harmonisering (motorfordon). beslutades förordningen (EU) 2015/758 om typgodkännandekrav för montering av e-call-system som bygger på 112-tjänsten i fordon och om ändring av direktiv /46/EG. Förordningen anger de tekniska krav e-call i fordon ska uppnå för att fordonet ska typgodkännas. 39.2.4Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott ogiltigförklarade /82/EU om underlättande av ett gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott med anledning av felaktig rättslig grund (mål C-43/12). Direktivet handlar om utbyte av information om uppgifter i fordonsregister för att identifiera ägare till fordon som varit inblandade i trafikbrott i andra medlemsstater än den där de är registrerade. Kommissionen utarbetade därför 2014 ett nytt förslag med artikel 91 i EUF-fördraget som rättslig grund. Förslaget var i stort sett identiskt med texten i det ogiltigförklarade direktivet men innehöll ändringar som kommissionen ansåg nödvändiga för att följa domstolens dom. Rådet antog en allmän riktlinje om förslaget och samråd med ägde rum i samma månad. Rådet och kunde nå en uppgörelse i den första behandlingen och lade kommissionen fram sitt i den andra inremarknadsakten aviserade förslag om ett fjärde järnvägspaket vilket innehåller sammanlagt sex rättsakter (se faktapromemorior 2012/13:FPM66 och 2012/13:FPM67). Det övergripande syftet med paketet är att fullborda lagstiftningen som inrättar ett gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att förbättra kvaliteten och öka valfriheten när det gäller järnvägstjänster i . Paketet är indelat i två tematiska huvuddelar eller pelare. Den ena rör driftskompatibilitet och säkerhet och den andra framförallt fortsatt öppning av marknaden för järnvägstransporter, bl.a. för inrikes persontrafik, krav på konkurrensutsatt upphandling av avtalad trafik och mer detaljerade principer för styrning av infrastrukturförvaltare. Rådsbehandlingen började med den tekniska pelaren. kom rådet och i princip överens om de tre berörda rättsakterna i denna pelare. Resultatet av förhandlingarna om den tekniska pelaren blev att kommissionens förslag omarbetades i väsentliga delar. Behörigheten att besluta om godkännande av fordon och utfärdande av säkerhetsintyg till järnvägsföretag delas mellan den Europeiska järnvägsbyrån och de nationella säkerhetsmyndigheterna (i Transportstyrelsen). Ansökningar om godkännande av fordon och utfärdande av säkerhetsintyg ska riktas till Europeiska järnvägsbyrån via en s.k. enda kontaktpunkt där sökande kan välja att söka ett europeiskt eller nationellt godkännande. Om fordonet endast är avsett för inhemsk trafik eller om järnvägsföretaget bara verkar inom det egna landet behandlas ansökan av den nationella myndigheten. I övriga fall utfärdar byrån godkännandet eller intyget, efter att ha inhämtat yttranden från de berörda nationella myndigheterna. Den av rådet införda tillsynsartikeln i säkerhetsdirektivet kvarstår i överenskommelsen med . Artikeln ger de nationella myndigheterna exklusiv behörighet att bedriva tillsyn av verksamheter inom det egna landet. Förhandlingarna om marknadsöppningspelaren av paketet inleddes av rådet . antog rådet en allmän riktlinje om upphävande av förordningen om regler för järnvägsföretagens redovisning. antog rådet en allmän riktlinje om de två kvarstående rättakterna SERA-direktivet och EU:s kollektivtrafikförordning. Av denna allmänna riktlinje framgår att rådet ger sitt stöd till fortsatt marknadsöppning och för principen om att kollektivtrafikavtal som huvudregel ska upphandlas i konkurrens. Den första trilogen om marknadsöppningsdelen hölls .