prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — en löneskillnad på . Det är en minskning av skillnaden jämfört med . Den enskilt viktigaste förklaringen till löneskillnaden är att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och att dessa yrken har olika lönenivåer. Utvecklingen tyder på en långsamt minskad könsuppdelning av arbetsmarknaden. analyser av perioden – 2013 visar att andelen kvinnor minskar i kvinnligt dominerade yrken och ökar i manligt dominerade. Den minskade löneskillnaden under dessa år beror enligt framför allt på att sammansättningen på arbetsmarknaden har förändrats, men även på att lönerna har ökat mer för kvinnor än för män. Löneeffekten har dock varit viktigast i den privata sektorn, medan strukturella förändringar har varit den påtagligt viktigaste förklaringen i den offentliga sektorn. Om man med hjälp av standardavvägning tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, ålder, utbildning och arbetstid är kvinnors lön i genomsnitt av mäns, dvs. en löneskillnad på 4,6 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Det är en minskning jämfört med året innan. Den standardavvägda löneskillnaden skiljer sig åt mellan olika sektorer (diagram 5.9). Störst är skillnaden finns bland tjänstemän i privat sektor (7,). Den minsta skillnaden finns i kommunerna (0,). Den standardavvägda löneskillnaden minskade . minskade den oförklarade löneskillnaden mest i staten (2,). Se även utgiftsområde 2, avsnitt 5 avseende kvinnors och mäns löner inom staten. Diagram 5.9 Kvinnors lön i procent av mäns lön sektorsvis efter standardvägning 2012–2015 överlämnade regeringen en proposition (2015/15:135) till om ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter. I propositionen föreslås att lönekartläggning för jämställda löner ska göras i stället för vart tredje samt att dokumentering av arbetet med lönekartläggning ska göras av arbetsgivare med minst 10 anställda i stället för 25 anställda. beslutade om propositionen den 2015/16:AU10, 2015/16:304). Förslagen träder i kraft (se även UO 13 avsnitt 4). har inför och under avtalsrörelsen haft överläggningar med arbetsmarknadens parter för att uppmärksamma dem på de samhällsekonomiska förutsättning- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 arna samt vikten av den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Myndigheten har även anordnat tio konferenser och seminarier med olika teman för medlare, ekonomer, statistiker, massmedia och representanter från myndigheter, forskarvärlden och affärsbankerna. Sammanlagt har de olika aktiviteterna haft drygt 1 000 deltagare. publicerar två rapporter. Årsrapporten och lönebildningen presenterades och presenterades rapporten Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män? har även tryckt en ny upplaga av , i syfte att sprida kunskap om arbetsmarknadens funktionssätt till främst gymnasieelever. På myndighetens hemsida har konjunkturlönestatistiken publicerats vid tio tillfällen . På hemsidan återfinns även en databas med information om centrala kollektivavtal. fanns 682 registrerade kollektivavtal om löner och allmänna villkor. Därutöver finns ett antal särskilda avtal med utbildningsinnehåll, t.ex. yrkesintroduktionsavtal. Regeringens mål är en lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Flera av de kriterier som används för att bedöma om en god lönebildning uppfylldes . I genomsnitt ökade reallönerna som sysselsättningen ökade med närmare 65 000 personer. Därtill var antalet konflikter på arbetsmarknaden få vilket också medförde att ett historiskt lågt antal arbetsdagar gick förlorade . Däremot har arbetskraftskostnaderna stigit snabbare än i omvärlden vilket är ogynnsamt för internationella konkurrenskraft. Dessutom begränsar frånvaron av inflation utrymmet för relativlöneförändringar mellan olika löntagargrupper, t.ex. mellan kvinnodominerade och mansdominerade yrken. Trots att det har framförts kritik mot att industriavtalen ska vara lönenormerande för hela ekonomin, har efterlevnaden av industrins märke varit god. En viktig fråga i kommande avtalsrörelser är löneskillnaderna mellan kvinnor och män där vissa förbund anser att det behövs konkreta ingripanden för att påskynda utvecklingen. Uppfattningen om hur jämställda löner ska uppnås och i vilken takt det ska ske skiljer sig dock åt mellan förbunden. analys tyder på att de förändringar som sker i sammansättningen på arbetsmarknaden har haft större betydelse för minskade löneskillnader än relativt högre löneökningar för kvinnor. Den ovägda löneskillnaden mellan kvinnor och män har följaktligen minskat snabbare i den offentliga sektorn än i den privata sektorn där yrkessegregeringen är mer påtaglig och minskar långsammare i takt. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad med goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. Modellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att genom ändamålsenliga regelverk och andra styrmedel säkerställa goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ger en hög omställningsförmåga att möta förändringar i vår omvärld. Den fortsätter att ge både hög sysselsättning och hög produktivitet. Lönebildningsmodellen har bidragit till två årtionden av reallönetillväxt och få konfliktdagar på den svenska arbetsmarknaden. medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som i sig kan påverka den svenska modellens förutsättningar. Nya sätt att organisera arbetet ökar som en följd av t.ex. digitaliseringen. Rörligheten mellan olika länder av både arbetskraft och tjänster ökar, liksom förekomsten av utstationerad arbetskraft. Den svenska arbetsmarknadsmodellens sätt att fungera kan därför behöva anpassas. Detta behöver ske i en nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Goda och rättvisa villkor och en bra arbetsmiljö är en förutsättning för hög produktivitet i svensk ekonomi som utmärks av högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad. Detta gäller för såväl de som är yrkesverksamma inom traditionella yrken som för de som arbetar inom nya branscher och under nya former. Alla som arbetar i ska ha ett arbete där man som yrkesverksam inte blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas i sitt arbete. Arbetslivet förändras i snabb takt och många upplever att tempot har ökat. Arbetet organiseras ofta så att kvinnor drabbas hårdare av den stressrelaterade ohälsan. Psykosociala arbetsmiljöbesvär ökar, som mer traditionella problem som t.ex. belastningsskador, kvarstår. För att möta dessa utmaningar har resurserna inom arbetsmiljöpolitiken kraftigt förstärkts och tillsynsverksamhet förstärks. Regeringens nya arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet lägger fast prioriteringarna –2020. För att åstadkomma konkreta resultat på arbetsmiljöområdet är regeringen beroende av nära kontakt och dialog med arbetsmarknadens parter. Regeringen har därför för strategiperioden inrättat ett dialogforum för arbetsmiljöfrågor. För att bryta den nuvarande uppgången i sjukfrånvaron och utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män beslutade regeringen om ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro (se vidare utg. omr. I anslutning till att förslagen till den så kallade hälsoväxlingen remitterades erbjöd regeringen parterna på arbetsmarknaden möjligheten att i stället komma överens om lösningar som på ett trovärdigt sätt minskar sjukfrånvaron. Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring (se vidare utg.omr. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete parterna har kommit överens om för deras fortsatta arbete. Regeringen bedömer att de aviserade åtgärderna kan medföra så väl förbättringar i arbetsmiljön som bättre möjligheter för sjukskrivna anställda att återgå i arbete. Regeringen ser också över om gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar är ändamåls- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 enliga och de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter (dir 2016:1). Vidare avser regeringen att inrätta ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik (dir. 2016:2). Regeringen föreslår en satsning på arbetslivsforskning och samordnande insatser, se vidare utg.omr. 9, avsnitt 9.5. De samordnande insatserna utreds inom ramen för en utredning som tidigare tillsatts med anledning av intentioner (dir. 2016:2). Insatser för att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och minska risken för att arbetstagare skadas och slits ut är nödvändiga för att uppnå ett hållbart arbetsliv. Särskilda medel avsattes dessutom i budgetpropositionen 2016 –2018 till Forte och för att finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer samt kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. För att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården har särskilda medel avsatts . Ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden Det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Ett företag ska inte riskera att bli utkonkurrerat till följd av att andra företag har undermåliga villkor för sina anställda. Konkurrens ska bygga på kunskap och kompetens – inte på sänkta löner, dåliga arbetsförhållanden eller brister i säkerhet på arbetsplatsen. Regeringen arbetar på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och internationellt. Kollektivavtalens ställning ska stärkas och värnas. Regeringens avsikt är att lämna förslag om ett entreprenörsansvar för arbetstagares löner i bygg- och anläggningsbranschen. ska vara en konstruktiv medlem av EU. Frågor om ordning och reda på arbetsmarknaden är här av särskilt intresse. Principen bör vara lika lön för lika arbete enligt tillämpliga lagar och kollektivavtal i arbetslandet, med respekt för den fria rörligheten. Regeringen har bedrivit ett aktivt påverkansarbete för att få till stånd en ändring av utstationeringsdirektivet och P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 välkomnar att kommissionen nu har presenterat ett sådant förslag. Detta påverkansarbete är ett led i regeringens arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning på EU-nivå. stödjer och uppmuntrar de initiativ som tagits, t.ex. ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete. ska också i EU-samarbetet säkra att medlemsstater ska få ställa höga arbetsmiljökrav. Det är önskvärt att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt tar ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet och för att bevaka efterlevnaden av dessa. Det gäller för alla som arbetar i , oavsett varifrån man kommer. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Lagstiftningen ska utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter har kommit överens om i kollektivavtal. Mot denna bakgrund avser regeringen fortsätta det igångsatta arbetet med att se över och skärpa utstationeringslagen samt genomföra det s.k. tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet. Regeringen avser att se över utstationering i förhållande till vägtransporter. De grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet läggs fast i lagstiftningen. Genom denna klargörs vilka krav som ställs på alla företag och verksamheter som verkar inom landets gränser. Alla arbetstagare omfattas i princip av samma regler och arbetsmiljökraven måste upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Arbetet för att hindra företag från att på olika sätt bryta mot arbetsmiljöreglerna för att uppnå konkurrensfördelar är centralt. Det kan innebära svårigheter för tillsynsarbetet när ett företag har sitt säte i ett annat land än det där arbetet utförs. En bristfällig arbetsmiljö får aldrig vara ett konkurrensmedel, vare sig nationellt eller inom EU. För att bidra till att arbetsgivare följer arbetsmiljölagstiftningen föreslås att tillförs . Tillskottet ska användas för att anställa fler inspektörer vilket kommer att möjliggöra ökad närvaro på arbetsplatserna. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Staten har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar men huvudansvaret för lönebildningen ligger hos parterna på arbetsmarknaden. Det är ett ansvar som parterna tar. Det finns därför ingen anledning att ändra denna ansvarsuppdelning. Den svenska lönebildningsmodellen baseras på att den internationellt konkurrensutsatta sektorn är lönenormerande. Denna modell har bidragit till en varaktig reallönetillväxt. Det är viktigt att denna positiva utveckling kan fortsätta. Arbetsmarknadens parter har det huvudsakliga ansvaret för detta. Regeringens uppgift är att lägga grunden genom en ansvarsfull ekonomisk politik och väl fungerande institutioner inom området. Arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och heltidsarbete ska vara norm oavsett kön. Såväl arbetsmarknadens parter som myndigheterna inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken är betydelsefulla för att främja arbete inom icke-könstraditionella yrken. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är oacceptabla och måste successivt minskas. Osakliga löneskillnader ska inte förekomma. Löneskillnader kan minskas genom att uttaget av föräldraledighet och ledighet för vård av sjukt barn blir mer jämställt mellan könen. Regeringen har därför bl.a. reserverat en tredje månad i föräldraförsäkringen, avskaffat det kommunala vårdnadsbidraget och tillsatt en utredning som ska se över föräldraförsäkringen (dir. 2016:60). Vidare bedömer regeringen att lönekartläggningar är ett väl fungerande instrument för att synliggöra och minska löneskillnader mellan kvinnor och män och att beslutet om att återinföra krav på årliga lönekartläggningar bidrar till att öka jämställdheten på arbetsmarknaden (se även avsnitt 5.6.2). Kvinnor tar ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga och många kvinnor arbetar deltid för att göra detta. Ingen ska behöva minska sin arbetstid för att välfärden inte håller tillräckligt god kvalitet. Regeringens satsningar på att stimulera tillgängligheten i barnomsorgen på obekväm arbetstid och på ökad bemanning i äldreomsorgen bidrar till att öka möjligheten för kvinnor att arbeta mer. Sjuktalen är ojämnt fördelade mellan män och kvinnor, kvinnor är mer sjukskrivna än män. Det påverkar både deras inkomst, löneutveckling och i förlängningen deras pension. Kvinnors arbete ska värderas lika som mäns arbete. Det är fortsatt angeläget att andelen kvinnliga chefer och styrelseledamöter ökar. Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 738 377 tkr prisnivå. 3Motsvarar 738 376 tkr prisnivå. 4Motsvarar 738 377 tkr prisnivå. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Det ackumulerade resultatet är . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. Anslaget minskas med för att bidra till finansiering av reformen nationell digital infrastruktur, se även utg. omr. Skälen för regeringens förslag: beslutar om bidrag under anslaget för den regionala skyddsombudsverksamheten som medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 5.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande Den satsning som regeringen inledde och beräknade i budgetpropositionen 2016 genomförs. Anslaget förstärks med . Tillskottet ska användas för att anställa fler inspektörer vilket kommer att möjliggöra ökad närvaro på arbetsplatserna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 5.14 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 601 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 601 tkr prisnivå. 4Motsvarar 32 602 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Arbetsdomstolen . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 5.17 Anslagsutveckling 2:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 465 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 465 tkr prisnivå. 4Motsvarar 58 465 tkr prisnivå. 2:3 Internationella arbetsorganisationen () Tabell 5.16 Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Medlemsavgiften i svenska kronor bestäms av den svenska kronans växelkurs mot schweizerfrancen vid utbetalningsdagen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive år. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:4 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2016. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. Tabell 5.19 Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget omfattar också vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Arbetslivspolitik . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till 10 000 000 . Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:5 Arbetslivspolitik Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2015/16:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.