prop · H4031d7 · 2016-09-20 00:00:00 — tog SOS Alarm även emot ca 6 000 samtal till det särskilda informationsnumret 113 13 samt besvarade ca 900 samtal till numret för försvunna barn 116 000. Utöver det vidareförmedlade SOS Alarm händelseinformation till ansvariga myndigheter vid ett antal allvarliga händelser. Utav MSB:s tillsynsrapport avseende SOS Alarms fullgörande av alarmeringsavtalet framgår att myndigheten ser mycket allvarligt på att SOS Alarm inte har kunnat leva upp till kraven gällande svarstider för 112-tjänsten. Stärkt räddningstjänst genom ökad samverkan Den kommunala verksamheten för räddningstjänst med hel- och deltidsanställda brandmän är av stor vikt för människors säkerhet och trygghet. Majoriteten () av brandmännen är anställda på deltid. Många kommuner har svårigheter att rekrytera deltidsanställda brandmän, vilket har lett till att beredskapen för räddningstjänst inte har kunnat upprätthållas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunernas verksamhet för räddningstjänst. Myndigheten har exempelvis i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) påbörjat ett gemensamt arbete med fokus på rekrytering av deltidsanställda brandmän. För att räddningstjänsten ska vara effektiv är samverkan och samordning nödvändig. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap stödjer räddningstjänsterna i arbetet med att stärka samverkan och samordning bl.a. genom olika forum för räddningstjänstansvariga myndigheter samt genom bidrag till ledningsplatser. I samverkan med berörda aktörer har MSB även tagit fram och implementerat gemensamma grunder för samverkan och ledning, vilka ska bidra till att skapa förutsättningar för samordnande insatser vid olyckor och kriser. Andelen kvinnor inom den kommunala räddningstjänsten är . Andelen personer med annan bakgrund än nordisk är ännu lägre. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap stödjer löpande räddningstjänsternas arbete för jämnare könsfördelning och mångfald. Det sker bland annat genom att myndigheten i samverkan med SKL arbetar för att öka kunskapen inom området. Anslutningen till kommunikationssystemet fortsätter att öka. Vid utgången av uppgick antalet abonnemang till 61 717, varav 3228 tillkom . tog över drift, underhåll och kundstöd av . Arbetet med robust och säker kommunikation för samhällsviktiga aktörer har därmed fortsatt att utvecklas . Kostnaderna för uppgick till , medan intäkterna summerade till . har därmed en ekonomisk stabilitet efter 2015, när stödfinansieringen av driften genom anslag upphör. Tabell 4.2 Kostnader och intäkter för 2013–2015 Källa: MSB:s årsredovisning . Samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser stärks genom planering och genomförande av övningar. beslutade MSB om en ny övningsinriktning för de myndigheter som anges i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Övningsinriktningen gäller –2018 för tvärsektoriella övningar på nationell och regional nivå. Ett syfte med inriktningen är att aktörerna gemensamt ska prioritera förmågor och utveckla erfarenhetshantering efter genomförda övningar. vidtogs förberedelser inför den stora samverkansövningen som var planerad att genomföras (SAMÖ-16). Övningen ställdes dock in med anledning av att många aktörer istället behövde prioritera arbetet med flyktingsituationen. En stärkt samordning under hanteringen av flyktingsituationen gav regeringen i uppdrag att dels samordna ansvariga aktörers P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 hantering av flyktingsituationen, dels utarbeta nationella lägesbilder och rapportera förhållanden som skulle kunna föranleda åtgärder från regeringen (Ju2015/07321/SSK). Uppdraget var en precisering och konkretisering av MSB:s befintliga uppdrag. Inom ramen för sin samordnande roll har MSB genomfört samverkanskonferenser, rapporterat lägesbilder över situationen, samordnat information till allmänhet och myndigheter samt förmedlat personella och materiella resurser. Utöver den samordnande rollen har MSB även lämnat stöd till berörda aktörer avseende boende, logistik samt samverkans- och ledningsinsatser. Även frivilligverksamheten spelade en betydande roll under hanteringen av flyktingsituationen. Exempelvis bidrog frivilliga försvarsorganisationer med sin kompetens inom bl.a. kriskommunikation och stabsarbete. Svenska Röda Korset anvisades medel (Ju2015/07318/SSK) att bedriva, organisera och samordna hjälpverksamhet runt om i landet för människor på flykt. Medlen fördelades mellan Röda Korset, och stadsmissioner och användes bland annat till samordning och introduktion av nya frivilliga, insatser vid centralstationer, hjälptelefon för barn, rådgivning och tillhandahållande av basbehov. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bidrog till att underlätta användningen av frivilliga resurser genom att utveckla den s.k. Resurskartan. Med hjälp av verktyget kan myndigheter anmäla behov av stöd från frivilliga organisationer, som i sin tur kan redovisa vilka kompetenser och resurser som finns tillgängliga. Erfarenheterna kommer MSB att ta vidare i sitt fortsatta utvecklingsarbete. En organisatorisk åtgärd som har vidtagits för att stärka krisberedskapen är att har inkluderats bland de myndigheter som har ett särskilt ansvar på området. Myndigheten för samhällskydd och beredskaps insatser har ökat har MSB genomfört 226 insatser, varav 172 internationella inom ramen för svensk biståndspolitik och 54 nationella insatser. MSB har haft ett så stort antal pågående insatser. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Antalet nationella insatser ökade jämfört med då de uppgick till 36 stycken. Den dominerande händelsen var hanteringen av flyktingar där MSB bistod med ett 20-tal insatser. Myndigheten bidrog med samordning och stöd till såväl som till kommuner inom områdena boendestöd, logistik samt ledning och samverkan. Övriga nationella stödinsatser var främst inom ramen för oljeskydd och CBRNE. De internationella insatserna ligger kvar på samma höga nivå som . genomförde MSB 126 humanitära insatser i 33 länder. Många av dem är även relaterade till hanteringen av flyktingströmmar. Myndighetens stöd till bl.a. FN har främst omfattat experter inom bl.a. logistik, samt boende- och kontorslösningar för att möjliggöra samordning och humanitär närvaro i fält. Vidare har MSB bidragit till att stärka andra länders förmåga att hantera kriser och katastrofer och har genomfört 20 insatser i 19 länder. Ett exempel på insats är stöd till utvecklingen av en civil lägesbilds- och koordineringscentral i norra med syfte att stärka krissamordningen i regionen. Myndigheten har också bidragit till bl.a. EU:s insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets och försvarspolitiken (GSFP) inom missionsstöd. Sammanlagt rör det sig om ca 27 årsarbetskrafter till stöd för missioner inom civil kris- och konflikthantering. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även bidragit med insatser inom bl.a. minröjning och återuppbyggnad av infrastruktur. Resultaten för deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser redovisas samlat under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Myndigheten för samhällskydd och beredskaps arbete med jämställdhet och miljö Arbetet som MSB bedriver för att integrera bl.a. jämställdhets- och miljöperspektiv i insatsverksamheten har fortgått. En målsättning är att av myndighetens utsända personal ska vara kvinnor. var antalet utsända kvinnor jämfört 2014. En utmaning för att nå målet om jämnare könsfördelning är att efterfrågan rör experter inom främst traditionellt mansdominerade yrkesgrupper. När det gäller jämställdhetsintegrering i övrigt så har MSB identifierat faktorer som måste beaktas för att skapa lika villkor för kvinnor och män i arbetet med att ta fram kvalitetssäkrade metoder och teknik för räddningsinsatser. Därutöver har andelen examinerade kvinnor i MSB:s utbildningar ökat, vilket förbättrar förutsättningarna för en jämnare könsfördelning och mångfald vid kommunala räddningstjänstinsatser. Myndigheten har också förtydligat sitt arbete med miljöfrågor. En miljöutredning har pekat ut fyra olika utvecklingsområden inom insatsverksamheten; grön profil, humanitärt miljöstöd, stöd till miljökatastrofer samt miljö och klimatanpassning i katastrofriskreducerande verksamhet. Vidare har MSB identifierat att dess verksamhet berör 11 utav de 16 miljökvalitetsmålen. En plan med åtgärder för att verka för att relevanta delar av generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås, ska upprättas. Myndigheten har även upprättat och fastställt en ny miljöpolicy. En säkerställd effektivitet i ansvarar för miljöräddningstjänsten till sjöss och deltar på anmodan av räddningsledare i sjöräddning- och annan räddningstjänst. personalvakanser i den operativa verksamheten tillsammans med ett ökat deltagande i internationella operationer har gjort att den nationella beredskapen för miljöräddningstjänst till sjöss varit utsatt för påfrestningar. Myndighetens krishanteringsförmåga och tekniska förmåga på området har legat på en hög nivå . Efter tidigare rekryteringsuppehåll har myndigheten anställt aspiranter för kärnverksamheten. har även genomfört andra åtgärder för att kunna säkerställa den nationella beredskapen och uthålligheten i den sjöoperativa verksamheten, bl.a. genom att prioritera personella och materiella resurser där behoven och riskerna är som störst. Den ojämna könsfördelningen inom myndigheten har förbättrats bl.a. genom att av de nya aspiranterna är kvinnor. Tabell 4.3 Olje- och kemskyddsoperationer 2011–2015 Källa: årsredovisning . genomförde totalt 40 miljöräddningsinsatser. Antalet upptäckta och anmälda utsläpp av olja har minskat . För andra skadliga ämnen ligger antalet upptäckta utsläpp på en låg nivå. Inom samverkar med , , och . medverkade i 158 sjöräddningsinsatser (115 ). Utöver sjöräddningsinsatserna i har även genomfört storskaliga sjöräddningar i . har på ett effektivt sätt och med hög kvalitet deltagit i de av Frontex koordinerade operationerna och i . insatser har bidragit till att man har kunnat upptäcka ett stort antal nödställda fartyg och båtar med flyktingar. Detta har inneburit att många människors liv har kunnat räddas. räddade över 8 000 personer i sök- och räddningsinsatser. Därutöver har insatser lett till att misstänkta människosmugglare har kunnat gripas och överlämnas till både italienska och grekiska myndigheter. Myndighetens deltagande i Frontex insatser har genomförts med hänsynstagande till myndighetens nationella verksamhet och beredskap. har fortsatt deltagit i Baltic Sea Region (BSRBCC), i vilket Östersjöstaternas gräns- och kustbevakningsmyndigheter samverkar i såväl övningar som skarpa operationer. har även samverkat med övriga inom Baltic Sea Task Force – (BSTF/OPC) i syfte att bekämpa den organiserade brottsligheten i regionen. har genomfört övningar och samarbetat i fråga om miljöräddningstjänst och miljöövervakning, framför P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 allt inom ramen för avtalen Helsingforskonventionen (samverkan mellan ), (nordisk samverkan) och (samverkan med länder kring ). En fortsatt utveckling av brottsbekämpning, övervaknings-, tillsyns och kontrollverksamhet Tabell 4.4 Anmälda brott och utfärdade böter 2011–2015 rapporterade brott ** förundersökn (utsläpp) Källa: årsredovisning . *Farligt gods, lastsäkring och bemanning **Jakt, naturvård och artskydd Inom tillsyns-, kontroll- och övervakningsverksamhet är trenden att antalet anmälda och misstänkta brott, liksom antalet utfärdade ordningsförelägganden minskar. Sedan en promillegräns för sjöfylleri infördes har andelen upptäckta brott minskat från till 2015. Antalet misstänkta fiskebrott minskade och andelen brottsanmälningar som avsåg yrkesfisket var av det totala antalet anmälda fiskebrott. deltagande i EU:s gemensamma fiskerikontrollprogram, Joint Deployment Plans, har varit fortsatt högt och i nivå med kraven från EU. Tillsyns-, kontroll- och övervakningsverksamheten omfattar av myndighetens totala prestationskostnader. har minskat patrulltiden till sjöss , men ökat antalet flygtimmar . Utgångspunkten i inriktningen och planeringen av övervaknings- och kontrollverksamheten har varit att med P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 räddningstjänstberedskapen som grund, ge de flyg- och sjöoperativa enheterna goda förutsättningar för förebyggande övervakning och effektiva insatser. har fortsatt att utveckla sina metoder inom den brottsbekämpande verksamheten. Myndigheten har samverkat med och i arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Detta har bl.a. skett genom myndighetens medverkan i det nationella operativa rådet och i flera underrättelsecenter. Myndighetens samverkan med har fördjupats genom bl.a. utarbetande av gemensamma mål. Kontroll av varor och gods ombord och i hamnar har skett efter urval baserat på underrättelse och riskanalys. Analys och slutsatser av hanterande förmågor När det inträffar en olycka eller en kris är målen för krisberedskapen att värna människors hälsa och säkerhet samt att hindra eller begränsa skador på egendom eller miljö. Regeringen bedömer att målen delvis har uppnåtts. Många svenska insatser har genomförts både i och internationellt för att ta hand om konsekvenserna av en olycka eller en kris. Insatser har gjorts för att rädda liv och miljö, bekämpa olika slags brott, eller för att skänka trygghet till människor på flykt. Kommunernas verksamhet för räddningstjänst är av grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Att många kommuner inte kan upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst är därför allvarligt. Statens stöd till kommunernas räddningstjänstverksamhet behöver således utvecklas och regeringen följer noga utvecklingen på området. Arbetet genom olika räddningstjänstforum har bidragit till en effektivare räddningstjänst genom att samverkan och samordning har stärkts. Regeringen anser dock att samverkan mellan berörda aktörer inte är tillräcklig utan måste stärkas ytterligare. Vad gäller räddningstjänstens personalsammansättning anser regeringen att den i högre grad bör spegla hur samhället ser ut. Det bör bidra till att höja den samlade kompetensen och kvaliteten i stort inom den verksamheten. Alarmeringstjänsten är en samhällsviktig verksamhet som har stor betydelse för såväl nödställda personer som samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap. Antalet inkommande samtal på nödnumret 112 liksom antalet samtal som behöver tolkas på ett annat språk ligger på en hög nivå. Regeringen ser allvarligt på att svarstiderna för nödnumret 112 inte uppfyllts och följer noggrant utvecklingen inom området. En god övningsverksamhet bidrar till arbetet att uppfylla målen för samhällets krisberedskap. Övningsverksamheten måste omfatta aktörer från alla delar i samhället. Den stora samverkansövningen som var planerad att genomföras var MSB och i tvungna att ställa in på grund av flyktingsituationen. Det är dock viktigt att fortsätta med planering och genomförande av övningar framöver för att stärka förmågan att hantera de olyckor och kriser som uppstår. Till följd av bl.a. flera allvarliga konflikter i omvärlden blev antalet asylsökande som sökte sig till fler än någonsin . sökte 163 000 människor asyl i , varav drygt 35 000 var ensamkommande barn. Att ta emot ett så stort antal människor under en så har ställt stora krav på flera aktörer i samhället och inneburit påfrestningar för viktiga funktioner i samhället. Regeringens bedömning är att MSB:s stöd, samordningsaktiviteter och lägesbilder har bidragit till att skapa en gemensam bild av situationen och stärkt den samordnade hanteringen, vilket i sin tur bidragit till en effektivare användning av samhällets samlade resurser. När det gäller insatser och hantering på andra ställen i världen har MSB:s internationella engagemang medverkat till en framgångsrik hantering av inträffade händelser. Antalet insatser som MSB genomför är den högsta . Verksamheten har bidragit till att minska lidande och skadeverkningar vid allvarliga olyckor och katastrofer. Regeringen ser positivt på MSB:s internationella engagemang men anser att det är viktigt att myndigheten fortsätter sitt arbete med att öka andelen kvinnor inom insatsverksamheten. personalbrist har i en del avseenden påverkat myndighetens förmåga på ett negativt sätt, främst i fråga om den sjöoperativa verksamheten. Vidare har myndighetens deltagande i internationella insatser, särskilt när det gällt snabba sådana, ställt stora krav på myndigheten. har därför vidtagit en rad åtgärder för att kunna öka effektiviteten och komma till rätta med vakansläget. Andelen kvinnor i verksamheten har ökat och rekryteringen av aspiranter visar på en fortsatt positiv trend vad avser könsfördelningen Regeringen bedömer att , trots de särskilda verksamhetsförutsättningar som gällt , har uppfyllt de uppsatta målen för verksamheten. I det sammanhanget anser regeringen att har vidtagit de åtgärder som varit nödvändiga för att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna upprätthålla den nationella beredskapen när det hastigt har ställts nya och angelägna krav på myndigheten i fråga om omfattande internationell medverkan. har deltagit i Frontex insatser i . Vidare har deltagande i regionala miljöräddningstjänstsamarbeten resulterat i en bättre beredskap och större förmåga att i samarbete med andra länder hantera både nationella och internationella incidenter som t.ex. stora oljeutsläpp. Regeringen vill i detta sammanhang lyfta fram insatser med storskaliga sjöräddningar i . samverkan med andra myndigheter och medverkan i internationella insatser bedöms på ett positivt sätt ha påverkat förmågan att kunna bidra till att rädda liv vid storskaliga händelser till sjöss även i . Regeringen bedömer att omfattande räddningsinsatser på med fartyg, båtar och flyg har genomförts med hög effektivitet och kvalitet. Regeringen bedömer att under de särskilda förhållanden som har gällt för myndigheten har uppnått tillfredsställande resultat inom sin brottsbekämpande verksamhet. Enligt regeringen är det dock angeläget att framöver förbättrar sina resultat på detta område. Myndigheten har haft en hög ambitionsnivå i fråga om att vidareutveckla sin förmåga på detta område. Samma bedömning görs i fråga om myndighetens övervaknings-, kontroll- och tillsynsverksamhet. Regeringen vill i detta sammanhang understryka betydelsen av att ytterligare utvecklar sitt samarbete med främst och för en ännu effektivare brottsbekämpning till sjöss. Enligt regeringen bör det P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 finnas tydliga samordningsfördelar och effektivitetsvinster med en sådan utveckling. Generell utveckling av förmågor har MSB genomfört tillsyn av länsstyrelsernas arbete inom området skydd mot olyckor. En fungerande statlig tillsyn över kommunernas räddningstjänst och förebyggande verksamhet är viktigt för att uppnå ett tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor i hela landet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap konstaterar att länsstyrelsernas tillsyn över kommunerna arbete inom området skydd mot olyckor behöver utvecklas avseende bl.a. systematik och omfattning. Uppföljning och samordning har även skett av länsstyrelsernas tillsyn över verksamheter som omfattas av Sevesolagen. I det sammanhanget konstaterar MSB att de länsstyrelser som besökts inom de flesta områden uppfyller Sevesolagstiftningens krav medan områden som bl.a. tillsynsplanering och tillsynsprogram kan utvecklas vidare. Myndigheten har även rapporterat om den nationella efterlevnaden av Sevesodirektivet till . Uppföljning, utredning och lärande Verksamheten vid utgör ett viktigt verktyg i ett systematiskt säkerhetsarbete. Andelen utredningar som slutfördes var 2015, vilket är en markant förbättring i förhållande till föregående år. Den genomsnittliga utredningstiden har också minskat från drygt 16 månader . Tabell 4.5 Genomsnittlig utredningstid –2015 Källa: Statens årsredovisning . Analys och slutsats av generella förmågor När det gäller den statliga tillsynen över kommunernas arbete med skydd mot olyckor, så finns det vissa brister på främst den regionala nivån. Regeringen anser att det begränsar statens P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 möjligheter att i nödvändiga avseenden stödja den kommunala räddningstjänsten. Vad gäller tillsynen av Sevesoanläggningar så anser regeringen att det är viktigt att länsstyrelserna fortsätter att vidareutveckla sitt tillsynsarbete för att kunna uppfylla de krav som ställs i Sevesolagstiftningen. Regeringen anser att verksamheten som bedrivs vid har bidragit till att nå målen för såväl krisberedskapen som för skydd mot olyckor. har myndigheten i huvudsak uppvisat goda verksamhetsresultat. Det är angeläget att myndigheten fortsätter att effektivisera sin undersökningsverksamhet. Ökad förmåga att förebygga olyckor och kriser krisberedskap måste ständigt utvecklas för att kunna möta utmaningar som sträcker sig från allvarliga olyckor och händelser till större kriser – t.ex. naturolyckor, oljeutsläpp, störningar i el- och vattenförsörjningen – eller i värsta fall krig. I ett samhälle som förändras finns det således ett kontinuerligt behov av att skapa förutsättningar att förhindra händelser, som kan få allvarliga konsekvenser. I detta arbete blir de offentliga aktörernas risk- och sårbarhetsanalyser viktiga för att identifiera och genomföra nödvändiga åtgärder som kan eliminera eller mildra brister i förmåga och sårbarheter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i en nationell risk- och förmågebedömning angett att det finns ett antal allvarliga risker, hot och utmaningar för både offentliga och privata samhällsviktiga verksamheter. En central utgångspunkt är att samhällsviktiga verksamheter bör vara robusta och ha en reservkapacitet om något inträffar. Med det förändrade omvärldsläget ser regeringen en nödvändighet i att återuppta planeringen för det civila försvaret, där en viktig del är att säkerställa betydelsefulla samhällsfunktioner. Med digitaliseringen följer nya hot enskilda aktörer drabbas allt it-incidenter, vilka riskerar att Sammantaget ställer detta krav på ett mer strategiskt arbete inom krisberedskapen. Med anledning av ett förändrat omvärldsläge och en ökad osäkerhet i närområdet är arbetet med att skapa en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering prioriterat. Planeringen för totalförsvaret har återupptagits och ska genomföras utifrån de anvisningar regeringen har beslutat. Det är angeläget att den påbörjade planeringen samordnas mellan det civila och det militära försvaret, liksom att kunskapen om det civila försvaret ökar och att beredskapsåtgärder som behöver vidtas i samverkan med berörda aktörer identifieras. Regeringen vill särskilt betona vikten av att samarbetet med privata aktörer utvecklas inom området. Frivilligperspektivet behöver också omhändertas i det fortsatta arbetet. Detta är viktigt då frivilligorganisationerna utgör en god resurs för förankring och bidrar med sin kompetens till förstärkt förmåga i samhället. Att identifiera och möta informationspåverkan är en del av krisberedskapen i fredstid och det civila försvaret vid höjd beredskap. I enlighet med ansvarsprincipen bör alla berörda aktörer ansvara för att identifiera och möta informationspåverkan inom sina respektive ansvarsområden. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bidra till att utveckla och stödja berörda aktörers beredskap mot informationspåverkan genom framför allt kunskapsspridning, stöd till samverkan och samordning av kriskommunikation. Kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet har en grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Regeringen anser att statens stöd till kommunerna inom området skydd mot olyckor behöver förstärkas och utvecklas för att säkerställa en hög kvalitet i hela landet.