prop · H303195d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Det bör därför erinras om att upphandlande enheter, när de fastställer tidsfrister för mottagande av anbudsansökningar och anbud, särskilt bör ta hänsyn till hur komplext kontraktet är och hur som behövs för att utarbeta anbuden, även om detta innebär att det fastställs tidsfrister som är längre än minimifris terna i detta direktiv. Användning av elektroniska medel för information och kommunikation, i synnerhet det faktum att ekonomiska aktörer, anbudsgivare och an budssökande har full tillgång till upphandlingsdokument och elektronisk överföring av meddelanden, leder å andra L 94/260 Europeiska unionens officiella tidning sidan till ökad öppenhet och tidsbesparingar. De minimi tidsfrister som är tillämpliga vid öppna förfaranden bör därför förkortas enligt de regler som anges i WTO-avta let, dock under förutsättning att de är förenliga med den särskilda överföringsteknik som fastställs på unionsnivå. Dessutom bör upphandlande enheter ges möjlighet att ytterligare förkorta tidsfristerna för mottagande av anbud vid öppna förfaranden, i sådana brådskande fall där nor mala tidsfrister för öppna förfaranden är opraktiska, även om ett öppet förfarande med förkortad tidsfrist fort farande bör vara möjligt. Endast i synnerligen brådskande situationer då det, till följd av omständigheter som den upphandlande enheten inte har kunnat förutse och som inte kan tillskrivas den, är omöjligt att genomföra ett normalt förfarande trots kortare tidsfrister, bör upphand lande enheter, om detta är absolut nödvändigt, ha möj lighet att tilldela kontrakt med förhandlat förfarande utan föregående anbudsinfordran. Detta kan vara fallet när naturkatastrofer kräver att omedelbara åtgärder vidtas. (90)Det bör klargöras att behovet av att säkerställa att ekono miska aktörer har tillräckligt med tid för att utarbeta väl underbyggda anbud kan innebära att de ursprungligen fastställda tidsfristerna måste förlängas. Detta skulle sär skilt vara fallet om väsentliga ändringar görs i upphand lingsdokumenten. Det bör också preciseras att väsentliga ändringar i det fallet bör förstås som inbegripande änd ringar särskilt i de tekniska specifikationerna, för vilka de ekonomiska aktörerna skulle behöva mer tid i syfte att förstå dem och reagera på dem på lämpligt sätt. Det bör dock klargöras att sådana ändringar inte får vara så vä sentliga att de skulle medföra att andra anbudssökande ges tillträde än de som ursprungligen valdes eller att ytterligare deltagare anmäler sig till upphandlingsför farandet. Detta skulle särskilt kunna vara fallet om änd ringarna innebär att kontraktet eller ramavtalet till sin art skiljer sig väsentligt från det kontrakt som ursprungligen fastställdes i upphandlingsdokumenten. (91)Det bör klargöras att information om vissa beslut som fattats inom ramen för ett upphandlingsförfarande, även beslut om att inte tilldela ett kontrakt eller ingå ett ram avtal, ska överlämnas av de upphandlande enheterna, utan att anbudssökande eller anbudsgivare behöver be gära informationen. Det bör också erinras om att det i rådets direktiv /13/EEG (1) fastställs en skyldighet för (1) Rådets direktiv /13/EEG av om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphand lingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14). upphandlande enheter, även här utan att de anbuds sökande eller anbudsgivarna har begärt detta, att ge be rörda anbudssökande eller anbudsgivare en kortfattad re dogörelse av relevanta skäl för vissa av de centrala beslut som fattas under upphandlingsförfarandets gång. Det bör slutligen klargöras att anbudssökande och anbudsgivare bör kunna begära mer detaljerad information om dessa skäl, som upphandlande enheter är tvungna att lämna, såvida inte det finns allvarliga skäl som talar emot detta. Dessa skäl bör anges i detta direktiv. För att säkerställa nödvändig insyn i de upphandlingsförfaranden som in nefattar förhandling och dialog med anbudsgivare, bör anbudsgivare som har lämnat ett godtagbart anbud, utom om det finns allvarliga skäl som talar emot detta, också få möjlighet att begära information om genom förandet av och framstegen i förfarandet. (92)Så långt det är förenligt med behovet av att säkerställa god affärssed och medge största möjliga flexi bilitet bör det vara möjligt att tillämpa direktiv /24/EU om offentlig upphandling på krav som gäl ler ekonomisk och finansiell kapacitet samt skriftliga be vis. Upphandlande enheter bör därför få tillämpa de ur valskriterier som föreskrivs i det direktivet och om de gör det bör de sedan vara skyldiga att tillämpa vissa andra bestämmelser om framför allt taket för krav på en minsta omsättning samt om användning av det europeiska en hetliga upphandlingsdokumentet. (93)Upphandlande enheter bör kunna kräva att åtgärder eller system för miljöledning tillämpas vid fullgörandet av ett kontrakt. Miljöledningssystem kan, oberoende av om de är registrerade i överensstämmelse med unionsinstrument såsom eller rådets förordning (EG) nr 1221/2009 (2) eller inte, visa att den ekonomiska aktören har teknisk kapacitet att fullgöra kontraktet. En beskriv ning av de åtgärder som den ekonomiska aktören till lämpar för att garantera samma miljöskyddsnivå bör god tas som alternativt bevis till de registrerade systemen för miljöledning, om den berörda ekonomiska aktören inte har tillgång till sådana registrerade system för miljöled ning eller möjlighet att få det inom de aktuella tidsfris terna. (2) och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissio nens beslut /681/EG och 2006/193/EG (EUT L 342, 22.12.2009, s. 1). Europeiska unionens officiella tidning L 94/261 (94)Begreppet tilldelningskriterier är centralt för detta direktiv och det är därför viktigt att de relevanta bestämmelserna presenteras på ett så enkelt och rationellt sätt som möj ligt. Detta kan uppnås genom att man använder termen det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet som det överord nade begreppet eftersom alla vinnande anbud slutligen bör väljas i enlighet med vad den enskilda upphandlande enheten anser vara den ekonomiskt bästa lösningen bland dem som erbjudits. För att undvika förväxling med det tilldelningskriterium som är känt som det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet i direk tiven 2004/17/EG och 2004/18/EG, bör en annan term användas för det begreppet, nämligen det bästa förhållan det mellan pris och kvalitet. Detta bör följaktligen tolkas i enlighet med den rättspraxis som avser de direktiven, förutom när det uppenbarligen föreligger en väsentligt annorlunda lösning i detta direktiv. (95)Kontraktstilldelningen bör ske på grundval av objektiva kriterier som säkerställer att principerna om öppenhet, icke-diskriminering och likabehandling iakttas, i syfte att säkerställa en objektiv jämförelse av anbudens relativa värden, så att det går att fastställa vilket anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, i verklig kon kurrens. Det bör uttryckligen anges att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet bör bedömas utifrån det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, som alltid bör in begripa ett pris- eller kostnadselement. Det bör likaså klargöras att en sådan bedömning av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet också kan göras på grundval av antingen enbart pris eller enbart kostnadseffektivitet. Det är också lämpligt att erinra om att de upphandlande enheterna har frihet att bestämma lämpliga kvalitetsnor mer genom att använda tekniska specifikationer eller vill kor för fullgörande av kontraktet. För att uppmuntra en större inriktning mot kvalitet i den offentliga upphandlingen bör medlemsstaterna få för bjuda eller begränsa användningen av enbart pris eller enbart kostnad för att bedöma det ekonomiskt mest för delaktiga anbudet då de anser att detta är lämpligt. För att säkerställa att principen om likabehandling iakttas vid kontraktstilldelning bör upphandlande enheter ha en skyldighet att skapa nödvändig öppenhet, så att alla an budsgivare i rimlig mån kan informeras om de kriterier och arrangemang som kommer att tillämpas vid beslut om tilldelning. Upphandlande enheter bör därför ha en skyldighet att ange tilldelningskriterierna samt viktningen av de olika kriterierna inbördes. Upphandlande enheter bör dock få göra undantag från kravet att ange viktning av tilldelningskriterierna i vederbörligen motiverade fall, som de måste kunna ange skälen för, när denna viktning, särskilt på grund av upphandlingens komplicerade art, inte kan anges i förväg. I sådana fall bör de ange krite rierna i fallande prioritetsordning. (96)Enligt artikel 11 i EUF-fördraget ska miljöskyddskrav in tegreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en håll bar utveckling. I detta direktiv klargörs hur de upphand lande enheterna kan bidra till att skydda miljön och främja en hållbar utveckling, som de sörjer för det bästa förhållandet mellan kvalitet och pris i sina kontrakt. (97)När upphandlande enheter bedömer det bästa förhållan det mellan pris och kvalitet bör de fastställa de ekono miska kriterier och kvalitetskriterier som är kopplade till kontraktsföremålet för att avgöra vilket som är det eko nomiskt mest fördelaktiga anbudet ur den upphandlande enhetens synvinkel. Dessa kriterier bör således möjliggöra en jämförande utvärdering av varje anbuds prestanda i förhållande till kontraktsföremålet, enligt definitionen i de tekniska specifikationerna. Beträffande det bästa för hållandet mellan pris och kvalitet återfinns en icke ut tömmande förteckning över möjliga tilldelningskriterier i detta direktiv. Upphandlande enheter bör uppmuntras att välja tilldelningskriterier som ger dem möjlighet att er hålla byggentreprenader, varor och tjänster av hög kva litet som är optimalt lämpade för deras behov. De tilldelningskriterier som väljs bör inte innebära att den upphandlande enheten ges obegränsad valfrihet, och de bör säkerställa möjligheten till verklig konkurrens och åtföljas av krav som gör det möjligt att effektivt kontrollera de upplysningar som lämnas av anbudsgivarna. För att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ska kunna fastställas bör beslut om tilldelning av kontrakt inte uteslutande grunda sig på andra kriterier än kost naderna. Kvalitetskriterier bör därför åtföljas av ett kost nadskriterium som, beroende på vad den upphandlande enheten väljer, antingen kan avse priset eller kostnads effektiviteten, exempelvis en beräkning av livscykelkost naderna. Tilldelningskriterierna bör dock inte påverka till lämpningen av nationella bestämmelser om fastställande av ersättning för vissa tjänster eller av fasta priser på vissa varor. (98)Om det föreligger nationella bestämmelser om faststäl lande av ersättning för vissa tjänster eller av fasta priser på vissa varor bör det klargöras att det är möjligt att bedöma förhållandet mellan kvalitet och pris på grundval av andra faktorer än enbart pris eller ersätt ning. Beroende på vilken tjänst eller vara det gäller kan sådana faktorer exempelvis inbegripa leverans- och betal ningsvillkor, olika aspekter av eftermarknadsservice (t.ex. omfattningen av rådgivnings- och ersättningstjänster) el ler miljöaspekter eller sociala aspekter (t.ex. huruvida L 94/262 Europeiska unionens officiella tidning böcker är tryckta på returpapper eller papper från håll bart timmer, huruvida kostnader tillskrivs externa miljö effekter eller huruvida social integration för missgynnade personer eller medlemmar i sårbara grupper bland de personer som fått i uppdrag att fullgöra kontraktet har främjats). Med tanke på de många möjligheter som finns att bedöma förhållandet mellan kvalitet och pris på grundval av materiella kriterier bör man undvika att till gripa lottdragning som den enda metoden för tilldelning av kontrakt. (99)När kvaliteten på anställd personal är relevant för nivån på kontraktets fullgörande, bör upphandlande enheter också som ett tilldelningskriterium få använda arbets organisationen samt kvalifikationer och erfarenheter hos den personal som utsetts att fullgöra det berörda kon traktet, eftersom detta kan påverka kvaliteten på full görandet av kontraktet och därmed anbudets ekonomiska värde. Detta kan till exempel gälla kontrakt som avser intellektuella tjänster, såsom konsulttjänster eller arkitekt tjänster. Upphandlande enheter som utnyttjar denna möj lighet bör med lämpliga avtalsrättsliga medel se till att den personal som utsetts att fullgöra kontraktet faktiskt uppfyller de angivna kvalitetsstandarderna och att sådana personer endast får ersättas med samtycke av den upp handlande enheten, som kontrollerar att de ersätts med personer på likvärdig kvalitetsnivå. (100)Det är ytterst viktigt att fullt ut utnyttja de möjligheter som offentlig upphandling ger att uppnå målen i 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. I detta sammanhang bör det erinras om att offentlig upp handling kan användas för att driva på innovation, vilket är oerhört viktigt för den framtida tillväxten i . Med hänsyn till de stora skillnaderna mellan olika sekto rer och marknader är det dock inte lämpligt att fastställa allmänna obligatoriska krav för miljörelaterad, social och innovativ upphandling. Unionslagstiftaren har redan fastställt obligatoriska upp handlingskrav för att uppnå särskilda mål för vägtrans portfordon (och rådets direktiv /33/EG (1)) och kontorsutrustning (Europaparlamen tets och rådets förordning (EG) nr 106/2008 (2)). Dess utom har man kommit mycket långt med utvecklingen av gemensamma metoder för beräkning av livscykelkost nader. (1) och rådets direktiv /33/EG av om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (EUT L 120, , s. 5). (2) och rådets förordning (EG) nr 106/2008 av om ett gemenskapsprogram för energieffektivitets märkning av kontorsutrustning (EUT L 39, , s. 1). Det förefaller därför lämpligt att fortsätta på den vägen och låta sektorslagstiftningen fastställa obligatoriska mål med hänsyn till den särskilda politiken för den berörda sektorn och de villkor som råder där, och att främja utvecklingen och användningen av europeiska metoder för beräkning av livscykelkostnader för att ytterligare un derbygga användningen av offentlig upphandling till för mån för en hållbar tillväxt. (101)Dessa sektorsspecifika åtgärder bör kompletteras av en anpassning av direktiven /17/EG och 2004/18/EG för att ge upphandlande enheter befogenhet att i sina upphandlingsstrategier eftersträva de mål som ställs upp i 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Det bör således göras klart att de upphandlande enheterna, förutom vid en bedömning som görs uteslu tande på grundval av priset, får anlägga ett livscykelkost nadsperspektiv när de fastställer vilket som är det ekono miskt mest fördelaktiga anbudet och den lägsta kost naden. Begreppet livscykelkostnad innefattar alla kost nader under byggentreprenadernas, varornas eller tjäns ternas livscykel. Med detta avses interna kostnader, t.ex. forskning som ska genomföras, utveckling, produktion, transport, an vändning, underhåll och bortskaffande av uttjänta varor, men det kan också omfatta kostnader som kan tillskrivas externa miljöeffekter, t.ex. föroreningar som orsakas av utvinning av råmaterial som används i varan eller som beror på själva varan eller dess tillverkning, om de kan beräknas i ekonomiska termer och övervakas. De meto der som upphandlande enheter använder för att bedöma kostnader som kan tillskrivas externa miljöeffekter bör fastställas i förhand på ett objektivt och icke-diskrimine rande sätt och vara tillgängliga för alla berörda parter. Sådana metoder kan fastställas på nationell, regional eller lokal nivå, men för att undvika att skräddarsydda meto der leder till en snedvridning av konkurrensen bör de vara generella i den mening att de inte bör upprättas specifikt för ett visst offentligt upphandlingsförfarande. Gemensamma metoder bör utvecklas på unionsnivå för beräkning av livscykelkostnader för särskilda kategorier av varor eller tjänster. När sådana gemensamma metoder utvecklas bör deras användning göras obligatorisk. Vidare bör det undersökas om det är genomförbart att inrätta en gemensam metod för beräkning av sociala livs cykelkostnader med beaktande av befintliga metoder så som riktlinjerna för bedömning av varors sociala livs cykelkostnader (), som antogs inom ramen för Förenta natio nernas miljöprogram. Europeiska unionens officiella tidning L 94/263 (102)Dessutom bör de upphandlande enheterna, för att för bättra integreringen av sociala och miljörelaterade hänsyn iupphandlingsförfaranden, ha rätt att använda tilldel ningskriterier eller villkor för fullgörande av ett kontrakt ifråga om de byggentreprenader, varor eller tjänster som ska tillhandahållas inom ramen för det offentliga kon traktet i alla avseenden och i alla skeden av deras livs cykel, från utvinningen av råmaterial för varan till bort skaffandet av varan, inklusive faktorer som berör den specifika produktions-, tillhandahållande- eller handels processen och dess villkor för byggentreprenaderna, va rorna eller tjänsterna eller en specifik process i ett senare skede av deras livscykel, även då sådana faktorer inte utgör en del av dem. Kriterier och villkor för en sådan produktions- eller tillhandahållandeprocess är till exempel att tillverkningen av köpta varor inte omfattar giftiga kemikalier, eller att de köpta tjänsterna tillhandahålls med hjälp av energieffektiva maskiner. I enlighet med rättspraxis från Europeiska unionens dom stol omfattar detta också tilldelningskriterier eller villkor för fullgörande av ett kontrakt som avser leverans eller användning av rättvisemärkta varor vid fullgörandet av det kontrakt som ska tilldelas. Villkor för fullgörande av ett kontrakt som avser miljöhänsyn kan exempelvis om fatta leverans, paketering och bortskaffande av varor, och, när det gäller byggentreprenad- och tjänstekontrakt, av fallsminimering eller resurseffektivitet. Villkoret att det ska finnas en koppling till kontrakts föremålet utesluter dock kriterier och villkor som rör allmän företagspolicy, som inte kan anses vara en faktor som karakteriserar den specifika produktions- eller till handahållandeprocessen för de byggentreprenader, varor eller tjänster som ska upphandlas. Upphandlande enheter bör därför inte få kräva att anbudsgivarna ska ha fastställt en viss politik för företags sociala eller miljömässiga an svar. (103)Det är synnerligen viktigt att tilldelningskriterier eller vill kor för fullgörande av ett kontrakt som avser de sociala aspekterna av produktionsprocessen rör de byggentrepre nader, varor eller tjänster som ska tillhandahållas enligt kontraktet. De bör dessutom tillämpas i enlighet med direktiv /71/EG, som det tolkas av Europeiska unio nens domstol, och bör inte väljas eller tillämpas på ett sätt som direkt eller indirekt diskriminerar ekonomiska aktörer från andra medlemsstater eller från tredjeländer som är parter i eller de frihandelsavtal som unionen är part i. Krav som rör grundläggande arbets villkor i direktiv /71/EG, exempelvis minimilön, bör således även fortsättningsvis ligga på den nivå som anges i nationell lagstiftning eller i kollektivavtal som tillämpas i enlighet med unionsrätten inom ramen för det direkti vet. Villkor för fullgörande av ett kontrakt kan också syfta till att främja jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män, ett ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden och en balans mellan arbete och privatliv, miljöskydd eller djurs välbefinnande och till efterlevnad i sak av Internationella arbetsorganisationens () grundläggande konventioner, eller till anställning av fler missgynnade personer än vad som krävs enligt nationell lagstiftning. (104)Åtgärder som syftar till hälsoskydd för den personal som deltar i produktionsprocessen, främjande av social inte gration för missgynnade personer eller medlemmar i sår bara grupper bland de personer som fått i uppdrag att fullgöra kontraktet eller utbildning i de färdigheter som behövs för kontraktet i fråga kan också bli föremål för tilldelningskriterier eller villkor för fullgörande av ett kontrakt, förutsatt att de avser de byggentreprenader, varor eller tjänster som ska tillhandahållas enligt kon traktet. Till exempel kan sådana kriterier eller villkor bland annat hänvisa till sysselsättning för långtidsarbets lösa eller genomförande av utbildningsåtgärder för ar betslösa eller ungdomar under fullgörandet av det kont rakt som ska tilldelas. I de tekniska specifikationerna kan de upphandlande enheterna föreskriva sådana sociala krav som direkt karakteriserar berörda varor eller tjänster, exempelvis tillgänglighet för personer med funktionsned sättning eller formgivning med tanke på samtliga använ dares behov. (105)Offentliga kontrakt bör inte tilldelas ekonomiska aktörer som har deltagit i en kriminell organisation eller som befunnits skyldiga till korruption eller bedrägerier riktade mot unionens ekonomiska intressen, terroristbrott, pen ningtvätt eller finansiering av terrorism. Obetalda skatter eller socialförsäkringsavgifter bör också leda till obligato risk uteslutning på unionsnivå. Medlemsstaterna bör dock kunna föreskriva att undantag från denna obligatoriska uteslutning kan tillämpas i exceptionella fall då tvingande allmänna intressen gör en upphandling nödvändig. Detta kan exempelvis vara fallet när det snabbt behövs vaccin eller nödutrustning och detta endast kan köpas från en ekonomisk aktör för vilken ett av de obligatoriska skälen för uteslutning föreligger. Eftersom de upphandlande en heter som inte är upphandlande myndigheter kanske inte har tillgång till ovedersägliga bevis i ärendet, är det lämp ligt att låta de upphandlande enheterna välja om kriteri erna för uteslutning i direktiv /24/EU ska tillämpas eller inte. Skyldigheten att tillämpa artikel 57.1 och 57.2 i direktiv /24/EU bör därför begränsas till upphand lande enheter som är upphandlande myndigheter. L 94/264 Europeiska unionens officiella tidning (106)Upphandlande enheter bör dessutom ges möjlighet att utesluta ekonomiska aktörer som har visat sig vara opå litliga, exempelvis på grund av att de inte fullgör sina miljörelaterade eller sociala skyldigheter, inklusive be stämmelser om tillgänglighet för personer med funk tionsnedsättning, eller som gör sig skyldiga till andra former av allvarliga fel i yrkesutövningen, såsom över trädelser av konkurrensregler eller intrång i immateriella rättigheter. Det bör klargöras att ett allvarligt fel i yrkes utövningen kan innebära att en ekonomisk aktörs red barhet ifrågasätts och att den ekonomiska aktören så lunda blir olämplig för tilldelning av ett offentligt kon trakt oberoende av om den ekonomiska aktören annars har teknisk och ekonomisk kapacitet att fullgöra kon traktet. Med tanke på att den upphandlande enheten kommer att ansvara för följderna av eventuella felaktiga beslut som de fattar, bör upphandlande enheter också ha rätt att anse att det har förekommit allvarliga fel i yrkesutövningen om de, innan de fattar ett slutligt och bindande beslut om att det föreligger obligatoriska skäl för uteslutning, på något lämpligt sätt kan påvisa att den ekonomiska aktö ren inte har fullgjort sina skyldigheter, inklusive skyldig heter som gäller betalning av skatter eller sociala avgifter, såvida inte annat föreskrivs i nationell rätt.