prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslog regeringen en successiv ökning från 150 2016, 2017 och därefter en nivå på . Förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer träder i kraft . Den sociala barn- och ungdomsvården Situationen för kommunernas sociala barn- och ungdomsvård har varit ansträngd, med en hög arbetsbelastning, hög personalom- sättning och svårigheter att rekrytera socio- nomer till verksamheten. Det stora antalet ensamkommande barn som sökte asyl i innebar ytterligare utma- ningar för en redan ansträngd barn- och ung- domsvård. Det är angeläget att vända utveck- lingen och förbättra förutsätt- ningar och därmed stödet för barn och unga. Kommunerna har ett stort arbetsgivar- och verk- samhetsansvar i att skapa goda förutsättningar för verksamheten att utföra sitt uppdrag med god kvalitet men regeringen avser att bidra i det arbetet med satsningar för ökad stabilitet och kompetens. Regeringen anser att en väl funge- rande social barn- och ungdomsvård starkt bi- drar till att tillgodose barn deras rättigheter. Behörighetsregler för myndighetsutövningen i barn- och ungdomsvård är viktigt för god kvalitet och rättssäkerhet i verksamheten. följer upp lag- och föreskriftskravet på behörighet (socionom- examen eller annan relevant examen) att få ut- föra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Av myndighetens delredovis- ning framgår att det är svårt att få behörig- het med annan relevant examen enligt före- skrifterna och att detta resultat kan leda till en översyn av föreskrifterna. ska slutredovisa uppdraget . Regeringen följer arbetet noga och kommer vid behov återkomma i frågan och har för avsikt att se över övergångsbestämmelserna till behörighetsregleringen i socialtjänstlagen. Ett gott mottagande av ensamkommande barn Förra årets stora mottagande av asylsökande ensamkommande barn har inneburit ett bety- dande åtagande för kommunerna att åstad- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 komma ett gott långsiktigt mottagande där barnens rättigheter beaktas. Även om antalet ensamkommande barn som söker asyl i har minskat i jämförelse med 2015 kommer sannolikt att ta emot ett stort antal ensamkommande flickor och pojkar även . Omsorgen om ensamkommande barn och unga med uppe- hållstillstånd är ett långsiktigt åtagande för kommunerna. Det är angeläget att mottagandet blir hållbart och att de barn som kommer till får goda förutsättningar för sin uppväxt. Regeringen vill stärka kommuneras förutsättningar att ge insatser av god kvalitet för de flickor och pojkar som söker skydd och trygghet i . Ett väl fungerade mottagande förutsätter att alla kommuner tar ansvar. införde en ny anvisningsmodell som innebär att fördelningen av ensamkommande barn mellan landets alla kommuner blir jämnare utifrån en fastställd andel. Från avses ett nytt ersättningssystem för kommuneras mottagande att finnas på plats. Regeringen vill förenkla regel- verket, förbättra kommunernas planerings- förutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten. Rege- ringen har därtill för avsikt att återkomma med en handlingsplan för ensamkommande barn för att bl.a. fortsätta stödet till och särskilt arbetet med förbättringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Nationellt kunskapscenter för ensamkommande barn ansvarar för att genom kunskaps- stöd och föreskrifter bidra till att bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet samt för kunskapsutveckling och kunskapsför- medling. Regeringen avser att vid inrätta ett nationellt för frågor kring ensamkommande barn, i syfte att fördjupa och sprida kunskap om hur dessa barn kan bemötas och stödjas (se utg. omr. 9 avsnitt 4.6). Översyn av LVU samt tillståndsplikt för s.k. konsulentverksamheter lämnade Utredningen om tvångsvård för barn och unga sitt slutbetänkande Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Be- tänkandet innehåller förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga som tydligare utgår från barns och ungas rättigheter. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 föreslås att det ska införas nya bestämmelser som möjliggör omhändertagande av vissa barn som befinner sig i utan att ha hemvist här. Då det inte får råda något tvivel om att alla barn i som far illa eller riskerar att fara illa ska kunna få det stöd och den hjälp som de behöver, prioriterar regeringen denna fråga. Beredning pågår även av betänkandet i övrigt och en lagrådsremiss planeras till 2017. Vidare pågår beredning av vissa kvarvarande förslag i utredningens tidigare lämnade delbe- tänkande Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3). Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om bl.a. tillståndsplikt för verksamheter som erbjuder konsulentstöd till familjehem och jour- hem. Det har varit en mycket hög efterfrågan på platser hos Statens institutionsstyrelses (SiS) , en efterfrågan som har varit svår att förutse och som saknar motsvarighet i verk- samhetens historia. Det stora antalet ensam- kommande barn samt stora ökningar av barn- kullarna i de åldersgrupper som kan behöva komma i kontakt med SiS ungdomsvård, talar för en fortsatt hög efterfrågan och behov av en ökad kapacitet inom ungdomsvården. Rege- ringen avser därför att stärka SiS förvaltningsan- slag. Antalet nya platser vid SiS beräknas till cirka 200 stycken och att det finns behov av att anställa mellan 400 och 600 personer i verksam- heten. Det ekonomiska biståndet är det yttersta skyddsnätet för personer som saknar andra möjligheter till försörjning. Utbetalningarna av ekonomiskt bistånd har legat på samma nivå men är det långvariga biståndsmottagandet kvar på en hög nivå.. Många av de reformer som regeringen genomfört tidigare, som t.ex. höjt underhålls- stöd för ensamstående, borttagande av den bortre parentesen i sjukförsäkringen, höjd a- kassa och åtgärder för fler personer i utbildning och jobb kommer leda till ett minskat behov av ekonomiskt bistånd. Regeringens insatser för att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet är där- utöver de viktigaste åtgärderna för att minska behovet av ekonomiskt bistånd. Insatser inom ramen för arbetsmarknadspolitiken, utbildnings- politiken såväl som den ekonomiska familje- politiken har betydelse för verksamhetsområdet. Alla barn ska ha möjligheter till bra aktiviteter . Därför avsätts 2016–2019 för ett statligt sommar- lovsstöd. Stödet betalas ut till kommuner som satsar på att utveckla kostnadsfria sommarlovs- aktiviteter. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att betala ut och följa upp användningen av medlen. Vård och stöd för kvinnor och män med miss- bruk och beroende ingår i regeringens samlade strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings-, och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin. Övriga insatser inom ANDT-området beskrivs i avsnitt 5, Folkhälsopolitik. Det finns ett behov att följa upp det krav på samverkan mellan huvudmännen som infördes i SoL och hälso- och sjukvårdslagen fr.o.m. . Myndigheten för vård- och omsorgs- analys följer upp lagen och redovisar resultatet och regeringen kommer då att analysera resultatet. Regeringen har –2016 gett stöd till lokalt och regionalt utvecklingsarbete som syftar till att stärka den medicinska säker- heten för personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. dnr S2014/02933/FST). Rege- ringen avser att återkomma i frågan. Kunskapen om hur riskbruk och beroende av både alkohol och narkotika påverkar närstående och särskilt barn har ökat och det är angeläget att denna kunskap genomsyrar den fortsatta ut- vecklingen inom området. Regeringen har be- tonat vikten av detta inom ramen för ANDT- strategin 2016–2020. Insatser för att skydda barn och unga mot eget och andras skadliga bruk utgör grunden för det hälsofrämjande och före- byggande ANDT-arbetet på alla nivåer. Spelproblem kan orsaka sociala, ekonomiska och hälsomässiga skadeverkningar både för den en- skilde och anhöriga. har departe- mentspromemorian Förebyggande och behand- ling av spelmissbruk (Ds 2015:48) remitterats och är under beredning i . Våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor är både ett stort samhällsproblem och ett folk- hälsoproblem. Våld mellan föräldrar medför ofta svåra konsekvenser för barn. Regeringens över- gripande mål är att arbetet mot våld i nära re- lationer ska vara av lika hög kvalitet i hela landet. Samhällets insatser behöver samordnas utifrån tydliga riktlinjer och mål som omfattar flera politikområden och verksamheter. Effektiva metoder för att förebygga och upp- täcka våld och för att stödja och hjälpa dem som utsätts för våld behöver ges ökad spridning. Det är viktigt med en långsiktig och stabil struktur för kunskapsöverföring och kompetensupp- byggnad på såväl nationell som regional och lokal nivå. Regeringen avser därför fortsätta att avsätta utvecklingsmedel för att upprätthålla och vidareutveckla det kompetensstöd som Social- styrelsen och länsstyrelserna har skapat på na- tionell och regional nivå. Det pågående utvecklingsarbetet i kommun- erna behöver fortsatt fördjupas, likaså arbetet inom hälso- och sjukvården. Samverkan mellan olika aktörer är nödvändig för att förebygga fortsatt våld. Det är därför angeläget att social- tjänsten och hälso- och sjukvården får stöd i att skapa former för effektiva samverkansmetoder och bättre förutsättningar för samordnade insatser. omfattas därför också landstingen av utveckslingsmedlen. Det är viktigt att våldsutsatta barns situation särskilt uppmärksammas. Det är dessutom viktigt att barnen uppmärksammas i insatser som riktas till vuxna. Barn som lever i skyddat boende är särskilt utsatta. Regeringen avser där- för att utreda barns situation i skyddat boende, inklusive deras rättsliga ställning. Regeringen anser att barnrättsperspektivet för barn i skyddat boende måste förstärkas och att samhällets ansvar för barnen medan de vistas i boendet behöver förtydligas. En utredning om hur lagen om utredningar av vissa dödsfall 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fungerar pågår inom och regeringen avser att återkomma med förslag för att effektivisera verksamheten. Familjerätt, internationella adoptioner och föräldraskapsstöd En central uppgift för den kommunala familje- rätten är att ge föräldrar som separerar stöd och hjälp med att fatta välinformerade beslut med barnets bästa i fokus. Målsättningen är att bidra till att föräldrarna kan nå samförståndslösningar. Vårt samhälle rymmer olika typer av familje- konstellationer, vilket påverkar det familjerätts- liga arbetet. Det finns ensamstående föräldrar, barn som bor växelvis, familjer som uppfattar sig som stjärnfamiljer eller regnbågsfamiljer och många fler konstellationer. En modern kommu- nal familjerätt behöver ha kunskap om de olika behov som barn och föräldrar har för att kunna bemöta och stödja barn och föräldrar utifrån denna kunskap. En modern familjerätt arbetar alltid med barnets bästa i fokus. Behov av ett samordnat kunskapsbaserat arbete med familjerättsliga frågor Utmaningarna inom familjerättsområdet på statlig nivå handlar, förutom att stimulera ut- veckling av ny kunskap, även om att förvalta och förmedla befintlig kunskap till professionen och andra berörda aktörer. Det kan t.ex. handla om utveckling av metoder för konfliktlösning och riskbedömning. Som ett led i att effektivisera det kunskapsbaserade arbetet inom familjerättsom- rådet har regeringen samlat det statliga ansvaret för familjerättsliga frågor, familjerådgivning, för- äldraskapsstöd och internationella adoptioner i en och samma myndighet. Som central kun- skapsmyndighet har Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) en betydelsefull roll vad gäller kunskapsutveckling och kunskaps- förmedling. Förebyggande insatser riktade mot föräldrar som riskerar att hamna i allvarliga kon- flikter är ett prioriterat område. Regeringen av- ser att återkomma med en ny instruktion för MFoF. Ett stärkt barnperspektiv inom familjerätten Bestämmelser som rör vårdnad, boende och umgänge ska präglas av ett tydligt barnrätts- perspektiv. Det innebär bl.a. att den kommunala familjerätten och domstolarna ska beakta barnets behov och rättigheter i familjerättsliga ärenden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Här finns vissa utmaningar. har i tidigare återrapporteringar av regerings- uppdrag103 pekat på förbättringsområden. Vårdnadsutredning har bl.a. i uppdrag att utreda hur barnets ställning och rätt att komma till tals kan stärkas. Regeringen avser att noga följa erfarenheterna från Stiftelsen försöksverksamhet med s.k. samverkansteam. Adoptionsförmedlingsverksamhetens utformning bör ses över Det finns behov av att anpassa dagens organi- sering av adoptionsförmedlingsverksamheten och det stöd som lämnas i samband med inter- nationell adoption till nya förhållanden. Även barnrättsperspektivet behöver förstärkas i detta hänseende. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Regeringens mål är att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet och i sin relation till varandra under barnets hela uppväxt. Föräldra- skapsstöd innebär aktiviteter som ger föräldrar kunskap om barns hälsa, emotionella, kognitiva och sociala utveckling, som stärker föräldrars sociala nätverk eller relation till varandra. Om- rådet är sektorsövergripande. Det är angeläget att stödet svarar mot de olika behov som finns i dagens moderna familjer. Många barn växer t.ex. upp i en annan familje- konstellation än kärnfamiljen och allt fler för- äldrar är födda i utlandet. Regeringen anser att det är angeläget med ytterligare åtgärder i syfte att bidra till att huvudmän och andra aktörer som bedriver föräldraskapsstödjande insatser på ett enkelt sätt ska få tillgång till bästa tillgängliga kunskap om hur ett jämlikt, jämställt och till- gängligt stöd i föräldraskapet kan bedrivas lokalt och regionalt. Den regionala stödstrukturen för föräldraskapsstöd på länsstyrelserna fortsätter . 103 –Barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge 2014, samt , Kommunernas arbete med umgängestöd, 2013. 7.8.3Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Målen för funktionshinderspolitiken är tydliga. Kvinnor, män, flickor och pojkar med funk- tionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i var- dagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Hinder för människors delaktig- het i samhället ska därför rivas. Det är en fråga om jämlikhet och rättvisa. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom de rekom- mendationer som kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning har lämnat, är en utgångspunkt i regeringens arbete med stöden till personer med funktionsnedsättning. God kvalitet, kompetens, likabehandling och rättssäkerhet ska prägla stödverksamheterna, liksom en helhetssyn när det gäller stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Stöd och service enligt LSS och assistansersättning Det är LSS och lagen (1993:389) om assistansersättning trädde i kraft. Reformen har ökat självbestämmandet och möj- ligheterna för personer med funktionsnedsätt- ningar att kunna leva ett självständigt liv. Rege- ringen anser därför att det är angeläget att värna dessa reformer och att stärka kvaliteten och träffsäkerheten i systemen, utifrån målen om människors rättigheter och möjlighet till del- aktighet. Regeringen kan dock konstatera att många av de problem som uppmärksammats inom assistansersättningen kvarstår och att nya har tillkommit. Kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen är problematisk. Det finns även problem med hur de insatser som regleras i LSS utvecklats t.ex. när det gäller likvärdighet och kvalitet i insatserna och hur insatserna förmår uppfylla syftet med lagstiftningen. En särskild utredare har tillsatts för att se över assistansersättningen och delar av LSS. Utgångs- punkten för uppdraget är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnads- villkor och full delaktighet i samhällslivet. Utredaren ska också analysera de vinstdrivande företagens roll i kostnadsutvecklingen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Det finns dock behov av att komma tillrätta med problem som redovisats . En aktuell fråga är nivån på assi- stansersättningens timschablon. Assistans- ersättningsutredningen (SOU 2014:9) bedömde i sitt betänkande att timbeloppet för den statliga assistansesättningen är högre än vad som kan motiveras av kostnads- och löneutvecklingen. Regeringen avser därför att räkna upp schablonbeloppet () jämfört med (se anslag 4.4 Kostnader för statlig assistansersättning). Regeringen gör bedömningen att det finns behov av att öppna upp för möjligheten till mer än ett schablonbelopp. Mot bakgrund av detta lämnas i denna proposition ett sådant förslag, se vidare avsnitt 7.9. Stärkt tillsyn och tillståndsgivning för anordnare av personlig assistans Inspektionen för vård och omsorg () an- svarar för tillsyn över bl.a. verksamhet enligt LSS och viss tillståndsgivning bl.a. till anordnare av personlig assistans. För att stärka IVO:s tillsyn av verksamhet enligt LSS tillförs för tillsyn och tillståndsgivning. Kvalitet och kontroll i handläggning av assistansersättningen ska säkerställa en god kon- troll för att motverka överutnyttjande i assi- stansersättningen. har –2016 särskilt satsat på att utveckla it-stöd i syfte att effektivisera beslutsstöd, kontroll och informationsförsörjning. behöver fortsatt satsa på förbättrade kontroller i handläggning av assistansersättning, höja kvali- teten på utredningar, öka utredningskapaciteten och stärka arbetet mot bidragsbrott. Bilstödet är en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för alla personer med funktionsnedsättning, kvinnor, män, flickor och pojkar. Det är därför angeläget att stödet används så att det på bästa sätt kommer den enskilde personen till del. Regeringen har tidi- gare aviserat att det finns ett behov av att refor- mera bilstödet. har det tagits fram en promemoria – Ett reformerat bilstöd (Ds 2015:9) – som har remissbehandlats. Regeringen avser att lämna en pro- position till om förändrade regler i bilstödet. I propositionen lämnas förslag i syfte 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att åstadkomma ett mer ändamålsenligt och effektivt bilstöd. Förslagen innebär ökade inci- tament för att fler bilar ska införskaffas med originalmonterad utrustning i syfte att minska efteranpassningar av bilarna. Förslagen innebär även att grundbidraget för inköp av bil halveras och en omfördelning av stödet sker till förmån för höjda inkomstnivåer i anskaffningsbidraget. Ett nytt tilläggsbidrag införs, som riktas till dem som får vidkännas extra kostnader för inköp av bil. Det föreslås dessutom att en bestämmelse införs om vad som avses med en lämplig bil samt att ska kunna neka anpass- ningsbidrag om bilen anses olämplig. Vidare ska anpassningsbidrag kunna medges för körträning såväl före som efter en anpassningsåtgärd samt att om det inte är uppenbart obehövligt, ska en kontroll göras av om utförda anpassningar fun- gerar för den försäkrade på ett trafiksäkert sätt (funktionskontroll). Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Före- skrifterna rörande funktionskontroll tillämpas endast på anpassningar som har utförts efter . 7.9Förslag om ändringar avseende assistansersättningen 7.9.1Ärendet och dess beredning har en promemoria tagits fram med förslag till ändringar i 51 kap. 11 § socialförsäkringsbalken (S2016/03419/FST) vilken har remitterats till ett antal myndigheter och organisationer . En sammanfattning av promemorians innehåll, promemorians lagförslag och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remiss- yttrandena och en sammanställning av remissvaren finns tillgängliga i Social- departementet (S2016/03419/FST). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens förslag: Assistansersättning ska lämnas med ett särskilt angivet belopp . Det ska vara möjligt att bestämma flera olika belopp som assistansersättning ska lämnas med. Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Sex av de tretton svaran- de remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller inte lämnat några synpunkter. Två instanser pekar på att det av förslaget inte framgår vilken ersättningsmodell som avses och tar därför inte ställning. Sex remissinstanser har inte avhörts. Fem remissinstanser – , Inspek- tionen för socialförsäkringen, Handikappför- bunden, Vårdföretagarna och – avstyrker förslaget. , Vårdföretagarna anser att en ny ersättningsmodell i stället borde tas fram inom ramen för den pågående . , Inspektionen för socialförsäk- ringen, , Vårdföretagarna och pekar på svårighet att ta ställning till förslaget och dess konsekvenser eftersom ingen ersättningsmodell redovisats. och Arbetsgivarföre- ningen KFO anser att en ersättningsmodell inte endast ska innehålla schablonbelopp utan också utgå från faktiska kostnader. Skälen för regeringens förslag: Enligt 51 kap. 11 § första stycket socialförsäkringsbalken be- stäms med vilket belopp som assistansersättning lämnas. Beloppet ska be- stämmas som ett schablonbelopp som beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans. Om det finns särskilda skäl kan, enligt paragrafens andra stycke, ersättning till en försäkrad efter ansökan lämnas med ett högre belopp än det årliga schablonbeloppet. Ersätt- ningen får dock inte överstiga schablonbeloppet med . I 5 § första stycket för- ordningen (1993:1091) om assistansersättning anges det belopp som assistansersätt- ning lämnas med för ett särskilt angivet år. Nuvarande konstruktion med ett schablon- belopp har ifrågasatts i många utredningar och granskningar (se bl.a. Möjlighet att leva som andra SOU 2008:77, Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättningen SOU 2012:6 och Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet SOU 2014:9). Ett skäl till detta som ofta framförts är att scha- blonen är kostnadsdrivande. Ett annat skäl är att nivån på schablonbeloppet är svår att fastställa och att den bedömts ha varit för hög. Det har även påpekats att assistansersättningen används till annat än att bekosta assistenters arbetskostnader, administra- tion för assistenterna, kostnader för arbetsmiljö- insatser samt assistenternas utbilning och omkostnader. ligger schablonbeloppet dessutom för högt på grund av att posten övriga kostnader fått öka utan att det funnits uttalade motiv för det. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att bl.a. göra en översyn av assistansersättningen. Det kommer dock att ta innan det finns konkreta förslag på plats, som det finns behov av att komma till rätta med en del av de problem som redovisats . Det finns därför skäl att redan nu öppna upp möjligheten för regeringen att kunna besluta om mer än ett schablonbelopp. Även om det inte finns något utarbetat förslag på en sådan modell så kan ett framtida genomförande av en mer träffsäker schablon underlättas om lagen medger fler schablonbelopp än ett. och anser att en ersättningsmodell inte endast ska innehålla schablonbelopp utan också utgå från faktiska kostnader. Regeringens bedömning är dock att en mer träffsäker modell kan uppnås genom att använda schablonbelopp. Förslaget att det ska kunna beslutas om mer än ett schablonbelopp leder till att även det för- höjda beloppet bör justeras och individualiseras. Det får anses lämpligt att en anpassning görs så att det förhöjda beloppet inte får överstiga det schablonbelopp som gäller i det enskilda fallet med . Förslaget om att införa en möjlighet för rege- ringen att besluta om mer än ett schablonbelopp medför i sig inga konsekvenser för staten, myn- digheter, kommuner, assistansberättigade eller anordnare. Eventuella modeller för schablonbeloppet ska inte påverka den föreslagna och beräknade anslagsnivån i budgetpropositionen .