prop · H4031d16 · 2016-09-20 00:00:00 — För att göra det möjligt för ungdomar som har ett behov av att förbättra sina kunskaper i svenska införde regeringen möjligheten att läsa vuxenutbildning i svenska för invandrare under som längst 6 månader inom jobbgarantin för ungdomar. En gymnasial utbildning ökar påtagligt möjligheten för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är angeläget att alla ungdomar, inklusive de sent anlända unga, påbörjar och fullföljer en gymnasial utbildning. Andelen nyanlända som lämnar etableringsuppdraget för arbete eller studier ska öka Antalet deltagare i etableringsuppdraget för vissa nyanlända väntas öka kraftigt . Detta innebär en stor utmaning för Arbetsförmedlingen. Andelen som går till arbete eller utbildning efter avslutad etableringsplan har ökat, men är fortfarande på för låg nivå. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen får förutsättningar för att möta utmaningen och att myndigheten intensifierar arbetet med att öka andelen som går vidare till jobb eller utbildning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 finns också ett behov av mer individualiserade åtgärder eftersom de nyanlända är en heterogen grupp och har behov av insatser som erbjuds av olika aktörer. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag bör därför ökas för att säkerställa kvalitet i insatserna. Det är stora skillnader i resultaten för kvinnor och män i etableringsuppdraget. En ökning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förbättrar möjligheten att arbeta med fördjupat stöd utifrån individuella behov. Detta bedöms vara centralt för att förbättra resultaten även bland kvinnorna i etableringsuppdraget. Regeringen avser att återkomma med förslag för att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Syftet är att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Detta förväntas få positiva effekter på antalet personer som lämnar etableringsuppdraget till arbete eller studier, vilket minskar arbetslösheten. Ett liknande åtgärdssystem som gäller för övriga arbetslösa bör införas för nyanlända inom etableringsuppdraget. Den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete bör inte ha rätt till hela eller delar av sin ersättning. För att möjliggöra effektiviseringar inom Arbetsförmedlingen bör myndigheten tillföras medel som rör anpassningar till det nya regelverket. Det stora antalet asylsökande och det snabbt växande antalet i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag innebär att antalet i arbetskraften som varit i landet kommer att öka. Detta kan motverka en nedgång i arbetslösheten eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. De insatser som ges inom etableringsuppdraget ska ses som en investering som stärker individens möjligheter till arbete eller vidare studier. Arbetsmarknadsetableringen måste dock bli mer effektiv för nyanlända, både för dem som har kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden och för dem som saknar grundläggande utbildning. Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Målgruppen för traineejobben och yrkesintroduktionsanställningarna har vidgats så att även nyanlända ska kunna ta del av insatserna. För att stärka incitamenten för individen att utveckla sina språkkunskaper och för att fler nyanlända ska ges möjlighet att få ett arbete har P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 instegsjobben utvecklats så att stödet går att kombinera med flera typer av utbildning i svenska. Regeringen avser även att möjliggöra extratjänsterna för nyanlända. Regeringen kommer också införa moderna beredskapsjobb i de statliga myndigheterna, vilket innebär att långtidsarbetslösa och nyanlända ska kunna anställas i myndigheterna för att utföra enklare arbetsuppgifter. För att ytterligare stärka nyanländas möjlighet till inträde och etablering på arbetsmarknaden kommer subventionen i nystartsjobb för nyanlända att öka. Regeringen har gett statliga myndigheter i uppdrag att –ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och ta emot nyanlända arbetssökande för praktik (dnr Fi2016/00386/). Myndigheterna ska gemensamt ta emot i genomsnitt 1 000 nyanlända för praktik . Regeringen har även gett statliga myndigheter i uppdrag att ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik (dnr A2016/00216/A). Delegationen för unga till arbete, Dua, som har till uppgift att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner, har arbetat med lokala överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner som verktyg för samverkan. Erfarenheterna av detta bör nu tas tillvara för att stärka genomslaget av arbetsmarknadspolitiska insatser på lokal nivå som rör nyanlända. Delegationen bör ges ett utökat uppdrag att främja samverkan mellan berörda aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädesvis nyanlända ungdomars, möjligheter att etablera sig i arbetslivet. Utgångspunkten för delegationens främjande arbete bör vara att öka möjligheterna för främst Arbetsförmedlingen och kommunerna att gemensamt planera effektiva insatser med individens behov i fokus. Tidig kompetenskartläggning kan leda till en snabbare etablering. Den satsning som beslutades i samband med propositionen Vårändringsbudget för Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning av asylsökande bör fortsätta. Regeringen ser ett ökat behov av samverkan mellan myndigheter för att skapa enklare och mer effektiva processer för nyanlända. Regeringen har därför lämnat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen, , , och att utöka samverkan så att processen för etablering förenklas och effektiviseras för nyanlända kvinnor och män (se även utg.omr. 3, 8 och 10). har Arbetsförmedlingen samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Snabbspåren riktar sig till nyanlända som har tidigare erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke där arbetsmarknadens parter har kommit överens om ett snabbspår. fanns 13 snabbspår för ett tjugotal yrken klara. tillfördes Arbetsförmedlingen medel för att fördela statsbidrag för särskilda främjande- och utvecklingsinsatser som syftar till att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. föreslår regeringen att ytterligare medel ska tillföras Arbetsförmedlingen för detta ändamål. För en närmare redovisning av regeringens politik för nyanlända invandrares etablering, se utg.omr. Långtidsarbetslöshet ska förebyggas och motverkas Långtidsarbetslösheten är fortsatt en utmaning. Regeringen har reformerat jobb- och utvecklingsgarantin och garantin är nu mindre detaljreglerad och mer individanpassad . Bland annat har möjligheterna till utbildning förstärkts. Regeringens förhoppning är att förändringarna ska bidra till att öka utflödet till arbete eller utbildning. stoppade regeringen inflödet av nya deltagare till fas 3. Sysselsättningsplatserna fasas nu ut succesivt och ska vara helt avvecklade . Långtidsarbetslösa ska i stället erbjudas aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser som utgår från individens behov och som stärker deras förutsättningar att få ett jobb eller påbörja studier. Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg är anställningsstöden. Anställningsstöden uppvisar generellt de största effekterna när det gäller att förbättra personers möjlighet att få ett arbete. Stödens utformning bör så långt som möjligt utformas så att de minimerar risken för undanträngningseffekter. Det är känt att könsfördelningen bland deltagarna i subventionerade anställ- ningarna är ojämn. Männen tar i större utsträckning än kvinnorna del av anställningsstöden. En delförklaring kan vara att anställningsstöden används i mindre grad av arbetsgivare i den offentliga sektorn som nära hälften av de sysselsatta kvinnorna återfinns här. Det är därför viktigt att de olika stöden sammantaget används av både privata och offentliga arbetsgivare. Regeringen bedriver ett arbete med att förbättra och anpassa anställningsstöden utifrån arbetsmarknadens behov så att de ska öka möjligheten till ett jobb för de arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden. har goda kontakter med arbetsgivare, både offentliga och privata, är en förutsättning för att dessa aktörer ska anställa personer som står långt från arbetsmarknaden med olika anställningsstöd. vidgade regeringen målgruppen för både traineejobb och yrkesintroduktionsanställning så att även nyanlända och långtidsarbetslösa ska kunna ta del av dessa insatser. Därmed får även dessa grupper möjligheter att i större utsträckning kombinera arbete och utbildning. underlättas arbetsgivarnas rekrytering av personer med rätt kompetens. Arbetslösheten bland personer med kort utbildning och relativt sett låga kvalifikationer är hög. Även om utbildning ska vara den huvudsakliga insatsen kan jobb med lägre kvalifikationskrav men med goda arbetsvillkor och avtalsenliga löner vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden för vissa. De statliga myndigheterna ska erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav för att ge fler personer som står långt från arbetsmarknaden till ett framtida arbete, arbetslivserfarenhet och lön. Moderna beredskapsjobb i staten införs därför successivt och ska sysselsätta minst 5 000 personer . Regeringen avser att förändra extratjänsterna så att de omfattar arbete på i stället för dagens samt höja handledarstödet. Syftet med förändringarna är att öka möjligheterna för de som varit arbetslösa att få ett arbete. Regeringen avser också att vidga målgruppen för extratjänsterna så att de även blir tillgängliga för nyanlända. Nuvarande reglering av extratjänster och traineejobb har till viss del varit begränsande. Regleringen vad gäller såväl extratjänster som traineejobb ska därför ses över i syfte att bredda möjligheterna att använda dessa inom fler områden i enlighet med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 och Kommuner och Landsting avser regeringen även att göra en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvård. Utbildningssatsningen ska möjliggöra viktig kompetensutveckling och tillsammans med extratjänster och traineejobben förbättra kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården samt stärka de tidsbegränsat anställdas långsiktiga anknytning till arbetsmarknaden. Med dessa förändringar utgår regeringen från att berörda arbetsmarknadsparter kommer att spela en aktiv roll i framväxten av extratjänster och därmed till att minska arbetslösheten för personer som står långt från arbetsmarknaden. Nystartsjobb har utvecklats till det största anställningsstödet sett till antalet deltagare. Nystartsjobb har tidigare visat sig ha betydande undanträngningseffekter och det finns även tecken på att den del av denna undanträngning som utgör dödviktseffekter kan vara betydande. Det finns därför en risk för att övergångar till arbete subventioneras mer än vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. För att nystartsjobben ska bli mer träffsäkra och effektiva avser regeringen både att sänka subventionen för personer som har varit arbetslösa i mindre än samt korta de maximala stödperioderna. Regeringen avser att öka subventionen i nystartsjobb för personer som varit arbetslösa och för nyanlända för att stärka deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden. Regeringen kommer att ställa krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal även för nystartsjobb. Syftet med förändringen är att säkerställa lika goda arbetsvillkor för alla som anställs med en lönesubvention. Förslaget innebär därmed att kraven i detta avseende blir mer lika de övriga anställningsstöden. Den föreslagna förändringen bedöms minska den s.k. dödvikten och resurserna kan omprioriteras för insatser till de personer som står längst från arbetsmarknaden. bedrivs också ett mer generellt arbete med att förenkla och göra anställningsstöden mer effektiva. De arbetsintegrerade sociala företagen gör en stor insats när det gäller att skapa arbetstillfällen för människor som varit arbetslösa eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Dessutom stärker de människors förutsättningar att så P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 småningom bli anställningsbara. Det är angeläget att de sociala företagen ges förutsättningar för att göra så även . Regeringen har uppdragit åt att i samråd med Arbetsförmedlingen och inom ramen för utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerade sociala företag startar och växer och med det antalet sysselsatta. Personer med funktionsnedsättning behövs på arbetsmarknaden. De ska kunna vara delaktiga i samhällslivet och arbetslivet utifrån sina förutsättningar. Människors kompetens och erfarenheter behövs och ska tas till vara, oavsett om personen har en funktionsnedsättning eller inte. Det skapar förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Alltför många personer med funktionsnedsättning står utan arbete. För att förbättra möjligheterna till ett framtida arbete för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, har regeringen gett statliga myndigheter i uppdrag att ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen (dnr A2016/00216/A). Att understödja att personer har rätt kompetens är ett sätt att stärka deras position på arbetsmarknaden. För personer som har behov av tolkstöd vid fortbildning avser därför regeringen att, inom de budgeterade ramarna, höja taknivån för ersättning från dagens till . Regeringen kommer vidare att ytterligare förstärka möjligheterna till utvecklingsanställningar vid . Satsningen uppgår till 2017 och 2018–2020. Regeringen aviserade i budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1) en översyn av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Avsikten är att förtydliga regelverket med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Ett led i detta arbete är att förtydliga strukturen för lönestöden till två typer av lönestöd: lönebidrag och skyddat arbete. Regeringen gör i avsnitt 4.5.2 bedömningen att lönebidrag bör byta benämning till lönebidrag för anställning, utvecklingsanställning till lönebidrag för utveck- ling i anställning och trygghetsanställning till lönebidrag för trygghet i anställning. Regeringen avser att göra ytterligare förändringar i lönestöden för att tydliggöra inriktning och relationer mellan de olika formerna av lönebidrag, samt för att göra stöden mer ändamålsenliga. Utgångspunkten för detta arbete är att bättre ta till vara och stödja utvecklingen av individers kompetens och arbetsförmåga, vilket möjliggör för fler kvinnor och män att få eller behålla ett arbete. Regeringen avsatte i budgetpropositionen 2016 medel med anledning av förändringar i lönestöden, inklusive medel för informationsinsatser och för en förstärkning av Arbetsförmedlingens arbete med lönestöden. Regeringen avsätter nu också resurser för att taket för den bidragsgrundade lönekostnaden för subventionerade anställningar med lönebidrag ska höjas . Detta för att stärka förutsättningarna för ökad sysselsättning och förbättra arbetsmarknadsdeltagandet för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetslöshetsförsäkringen syftar till att skapa ekonomisk trygghet under omställning till arbete. Alltför många arbetslösa står dock utanför denna trygghet. Regeringen har tidigare aviserat att ett arbete ska inledas i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till försäkringen. pågår nu en översyn av arbetslöshetsförsäkringen i det avseendet. Översynen omfattar också vissa andra frågor som tidigare utretts av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21). En departementsskrivelse ska remitteras med förslag om förtroendevaldas rätt till ersättning, samordning av pension och arbetslöshetsersättning samt vissa efterfrågade administrativa förenklingar. Avsikten är att dessa förändringar träder i kraft . I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring finns en möjlighet att begränsa rätten till arbetslöshetsersättning för den som utför deltidsarbete. Nuvarande begränsning innebär att arbetslöshetsersättning kan lämnas under längst för veckor som en sökande deltidsarbetar. Utformningen av deltidsbegränsningen innebär, i regel, att den som arbetar i liten omfattning förbrukar sina deltidsdagar i betydligt snabbare takt än den som har ett deltidsarbete i större omfattning. En betydligt större andel kvinnor än män arbetar ofrivilligt deltid. Kvinnor deltar också i mindre utsträckning än män i arbetskraften, särskilt kvinnor födda utanför . Jämställdheten på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i övrigt i samhället. Regeringen anser att det inte är rimligt att omställningstiden för de som deltidsarbetar under arbetslösheten varierar så pass kraftigt. Det är inte heller rimligt att den som försöker komma tillbaka till arbetsmarknaden ska behöva tacka nej till arbete för att vara säker på att klara sin försörjning. Regeringen avser därför att ändra reglerna för deltidsarbete under tid med arbetslöshetsersättning så att det maximalt går att vara deltidsarbetslös och uppbära ersättning . På så sätt begränsas möjligheten till deltidsutfyllnad utan att drivkrafterna att ta deltidsarbete försvagas. presenterade den parlamentariska socialförsäkringsutredningen sitt slutbetänkande. Betänkandet innehöll bl.a. förslag om ersättningsgrundande inkomst (EGI). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har tagit del av remissinstansernas yttranden. Efter ett förslag från har remitterat promemorian Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Regeringen bedömer att uppgifter på individnivå om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag bör lämnas löpande till . Regeringen bedömer även att uppgifterna bör lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Avsikten är att en proposition ska lämnas före utgången av 2016 (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.27). Det återstår ytterligare utredningsinsatser för att se över om och hur uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen kan användas inom arbetslöshetsförsäkringen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 Socialfondsprogrammet 2014–2020 En av målgrupperna i det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 är nyanlända med uppehållstillstånd. Svenska har vidtagit förberedelser för att med början 2017 göra betydande insatser för nyanlända i etableringsuppdraget. Exempel på insatser är kompetensutveckling, sfi med olika kompletterande insatser samt validering av utbildning och yrkeskunskaper. Socialfondsprogrammet ska öka övergångarna till arbete även för andra grupper som står långt från arbetsmarknaden och underlätta ungas etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. Programmet möjliggör bl.a. en högre grad av individuell anpassning än ordinarie insatser liksom utveckling av nya metoder och arbetssätt och förstärker därigenom den nationella arbetsmarknadspolitiken. Ett mervärde skapas också genom att socialfondsprogrammet dels bygger på samarbete mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå, dels kan underlätta insatser som förutsätter kopplingar mellan politikområden. Socialfondsprogrammet ska särskilt förstärka kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad. Inom ramen för programmet genomförs vidare kompetensutveckling av sysselsatta för att stärka individernas ställning på arbetsmarknaden. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 4.5.1Sammanfattande redovisning av Regeringen har i budgetpropositionen på kort Tabell 4.7 Beräknade utgifter UO14 totalt och per åtgärd Utvidgat uppdrag Dua avseende nyanlända (främjandemedel) Nationell digital infrastruktur 6 politiska program och insatser 1:12 Nystartsjobb och stöd för Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I samband med detta föreslås även under utg.omr. 16 Utbildning och universitetforskning en ökning av antalet utbildningsplatser för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård med 2017, 2018, 2019 och 2020. 2På ändringsbudget i samband med denna proposition föreslås även anslaget ökas med 2016. 3Innebär motsvarande ökning av utg.omr. 4Innebär en överföring från anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. med till anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader vilket beräknats i samband med budgetpropositionen . 5Innebär att utg.omr. 15 Studiestöd föreslås ökas med 2017 och beräknas öka med 2018, 2019 och 2020. Vidare föreslås även att utg.omr. 10 ökas med 2,5 mnkr 2017. 6Generell besparing på myndigheter för att finansiera nationell digital infrastruktur. 7Nettoutgifter under utg.omr. exklusive statliga ålderspensionsavgifter och effekter på budgetens inkomstsida. sikt reviderat ner volymerna och därmed också utgifterna för traineejobb och extratjänster. Besparingen som uppkommer används för att finansiera reformer som regeringen föreslår i denna proposition. Anledningen till nedjusteringen är dels att det generellt sett tar tid för nya arbetsmarknadspolitiska program att komma igång, dels att den starka konjunkturen har förbättrat möjligheterna för ungdomar att hitta ett arbete. Den långsiktiga målsättningen ligger dock fast. De förändringar i regelverket för traineejobb och extratjänster som gjorts och de förändringar som aviseras i denna proposition kommer att bidra till högre volymer i stöden och därmed att fler personer med svag förankring på arbetsmarknaden stärker sina jobbchanser. Därutöver sker en generell besparing på verksamhetskostnader i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar under anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Dessa kostnader utgörs bl.a. av utgifter för arbetsträning, arbetsmarknadsutbildning och andra externa leverantörer. 4.5.2Lagändringar med anledning av byte av benämning på tre av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Ärendet och dess beredning I departementspromemorian Förtydliganden av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga – byte av benämningar på lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning (Ds 2016:14), görs bedömningen att tre av lönestöden för personer med funktionsnedsättning ska byta benämning. Vidare lämnas förslag till ändringar i de lagar där lönestöden nämns. De bedömningar och förslag som lämnas i promemorian är ett led i den översyn av lönestöden som bedrivs inom () i syfte att förtydliga regelverket med ett fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr A2016/00994/A). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 4 kompletterande stöd i form av personligt Fyra av de aktuella lagarna, förslag 2.2–2.5, är av biträde, anordnarbidrag och särskild stödperson sådant slag att Lagrådets yttrande ska inhämtas. för introduktion och uppföljning (). De föreslagna ändringarna är emellertid författ- Dagens benämningar på de tre lönestöden ger ningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaf- inte ledning om dessa likheter. fenhet att Lagrådets hörande skulle sakna bety- bedömning är därför att de tre lönestödens Lagrådets yttrande har därför inte inhäm- benämningar bör vara mer enhetliga för att bättre avspegla stödens likheter. mer det att finnas två typer av lönestöd: löne- Benämningarna på lönebidrag, bidrag och skyddat arbete. utvecklingsanställning och trygghetsanställning bör bedömningen att benämningarna på de enskilda stödformerna bör avspegla funktionen i den Regeringens bedömning: Lönebidrag bör byta De nuvarande benämningarna av lönestöden