prop · H40367 · 2016-12-20 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att den genomsnittliga prestationsgraden bland svenska studenter /12 var på konstnärliga program, på yrkesexamensprogram och på generella program. Motsvarande siffra för fristående kurser var . Ytterligare skillnader finns mellan fristående kurser på campus respektive på distans. På fristående kurser på campus var prestationsgraden , vilket kan jämföras på fristående kurser på distans.65 Av enkät och i intervjuer med lärosäten framgår att lärosätena i regel är mindre benägna att erbjuda fristående kurser och fristående kurser på distans än att erbjuda utbildningsprogram. Det beror på att risken att endast få ersättning kopplad till registrering och inte till prestation är större för denna typ av utbildningar. I intervjuerna beskrivs även att studenter som studerar i syfte att fortbilda sig i lägre utsträckning än andra studenter slutför utbildningen.66 Detta förklarar lärosätena delvis med att de studenter som studerar i syfte att fortbilda sig överlag är mer intresserade av kunskapen än av de faktiska högskolepoängen. Det prestationsbaserade systemet har således betydelse för lärosätenas överväganden avseende utbildningsutbud. I enkäten anger av lärosätena att en förväntad genomströmning (det vill säga att studenter genomför och avslutar kurser och program) är en mycket viktig eller ganska viktig faktor när det gäller beslut om att erbjuda fortbildning i form av fristående kurser och program. Lärosätena framhåller även i intervjuer med att det är svårt att argumentera för att behålla dessa kurser när de inte bär sig ekonomiskt.67 64UKÄ, 2015. Sammanställning av lärosätenas årsredovisningar: fortsatt färre studenter , s. 2–3. Löpnummer /3. 65UKÄ, 2015. Universitet och högskolor – Årsrapport , s. 43. 66Intervjuer med , och . 67Intervjuer med central nivå vid och lärarutbildningen vid . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ekonomiska incitament och styrning mot program har således minskat utbudet av fristående kurser, vilket kan påverka yrkesverksammas tillgång till högre utbildning. framhåller till exempel att lärosätet, på grund av styrningen mot utbildningsprogram, lagt ner vissa fristående kurser som tagits fram i samarbete med arbetsgivare och som varit utformade med yrkesverksamma i åtanke.68 Utifrån definition av yrkesverksamma studenter är det inte uppenbart i vilken utsträckning detta påverkar utbudet av fortbildning. En slutsats från registerdatan är att ett minskat utbud av fristående kurser inte nödvändigtvis behöver betyda att yrkesverksammas möjligheter till fortbildning försämras. och högskolor har en betydligt högre andel studenter i utbildning på distans i lägre fart än heltid än breda universitet. Däremot är skillnaderna mellan de olika typerna av lärosäten mindre vad gäller hur stor andel av studenterna som är yrkesverksamma. var till exempel av studenterna på breda universitet registrerade på utbildning på distans i lägre takt än heltid medan motsvarande andel för högskolor var . var andelen yrkesverksamma studenter på breda universitet och på högskolor. Det går således inte med säkerhet att konstatera att tillgängligheten för yrkesverksamma blir sämre när lärosätena drar ner på viss utbildning på distans och i annan fart än heltid, eftersom det inte går att fastställa vilka studenter som tar del av denna utbildning. 5.3Hur svarar lärosätena mot arbetsmarknadens behov av fortbildning? 5.3.1Hur fångar lärosätena upp arbetsmarknadens behov av fortbildning? Lärosätena har flera kanaler för att fånga upp arbetsmarknadens behov av utbildad arbetskraft. En källa är arbetsmarknadsprognoser från och Arbetsförmedlingen. Av enkät framkommer att drygt hälften av lärosätena anser att arbetsmarknadens behov enligt nationella, regionala eller lokala prognoser är mycket eller ganska viktiga faktorer när det gäller beslutet att erbjuda fortbildning. Av enkäten framgår dock att högskolor väger in sådana behov i sina beslut i högre utsträckning än övriga typer av lärosäten. 68 Intervju med . R I K S R E V I S I O N E N D E T L I V S L Å N G A L Ä R A N D E T I N O M H Ö G R E U T B I L D N I N G väga in arbetsmarknadens behov i lägst utsträckning.69 Högskolorna har ofta en tydligare regional förankring än universiteten, vilket underlättar kontakter med arbetslivet, både centralt och på fakultets- och institutionsnivå. Enkäten visar också att fortbildning diskuteras på samtliga nivåer och i olika forum vid lärosätena, framför allt i forum kopplade till utbildning (programråd samt nämnd, råd eller styrelse kopplad till fakultet och institution eller motsvarande). En tidigare studie från UKÄ (2015) har dock visat att lärosätena har svårigheter att beakta arbetsmarknadens behov vid dimensioneringen av grundutbildningen.70 I intervjuer med arbetsmarknadens parter och med lärosätena framträder samma bild vad gäller fortbildning. I flera intervjuer lyfts att samverkan med arbetslivet främst fungerar väl inom utbildningar som har en tydlig professionsanknytning, till exempel lärarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen (se vidare resonemang i avsnitt 4.2.2). Något som försvårar en framgångsrik samverkan är således när det saknas en tydlig avnämare och en konkret behovsbild. I enkäten framkommer att förmågan bland aktörer på arbetsmarknaden att formulera ett tydligt behov är en viktig faktor för en majoritet av lärosätena när det gäller beslut om att erbjuda fortbildning.71 Vid lyfter man dock fram att företag och organisationer har svårt att konkretisera vilken typ av fortbildning de behöver för sina anställda, något som även omnämns i intervjuer med Teknikföretagen, och . uppger att det varierar mellan olika fakulteter och institutioner hur målinriktat man arbetar för att fånga arbetsmarknadens behov.72 Det finns ett tydligt behov av fler examinerade inom utbildningsområdena vård och omsorg samt skola. Som tidigare nämnts råder en konstaterad brist på barnmorskor, specialistsjuksköterskor, specialpedagoger och speciallärare. Inom dessa områden är också statens styrning mer aktiv. I enkäten anger av lärosätena att regeringsuppdrag är en mycket eller ganska viktig faktor för att ge ett yrkesexamensprogram som kräver en tidigare examen. Det har också skett en tydlig ökning av antalet registrerade studenter på flera av de utbildningar där regeringen har stärkt sin styrning. Som exempel kan anges att 69I enkäten anger av högskolorna att nationella, regionala och lokala prognoser är mycket viktiga eller ganska viktiga när det gäller beslut om att erbjuda fortbildning. Av fackuniversiteten anger inget lärosäte att de nationella prognoserna är viktiga medan anger att de regionala och lokala prognoserna är viktiga. 70UKÄ, 2015. Dimensionering av högre utbildning, s. 22. 71Totalt av lärosätena anger att detta är mycket viktigt eller ganska viktigt. 72Intervjuer med samhällsvetenskapliga fakulteten vid , it-fakulteten vid och representanter från central nivå vid . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N antalet registrerade studenter på speciallärarutbildning har ökat från ungefär 300 studenter till cirka 1 300 studenter 2014.73 Som redovisas i kapitel 4 står också dessa utbildningar för en viktig del av fortbildningen. Styrningen tycks således ha gett resultat, om än inte tillräckliga för att eliminera bristen på arbetskraft. Lärosätena upplever dock att det inte alltid är tydligt på vilka grunder regeringen fördelar antalet platser mellan lärosäten. Avseende vårdutbildningar upplever lärosätena också att antalet platser inte alltid är förankrat i deras förutsättningar att få tillgång till verksamhetsförlagda utbildningsplatser, det vill säga handledd utbildning i direkt eller indirekt kontakt med patienter och vårdtagare. Ytterligare en aspekt som lyfts av bland annat UKÄ (2014) och (2014) är att studentunderlaget för denna typ av utbildningar är begränsat. Ekonomiska incitament kan innebära att lärosäten med liknande utbildningar kan komma att konkurrera om studenter, vilket kan påverka såväl utbudet (fler utbildningar än vad som behövs) som kvaliteten på utbildningen.74 I vilken mån ett ökat antal utbildningsplatser på utbildningar inom bristområden leder till fler studenter beror til syvende og sidst på de sökande studenternas intresse för dessa utbildningar; även vid konstaterat behov kan det finnas bristande förutsättningar och bristande incitamentsstrukturer både för arbetsgivaren och för de yrkesverksamma att premiera fortbildning.75 Representanter för lärarutbildningen vid uttrycker till exempel att den pressade arbetssituationen i skolväsendet gör det svårt för skolhuvudmännen att släppa ifrån sig sina lärare för fortbildning.76 Därtill behöver en fortbildning inte nödvändigtvis leda till högre lön, förändrade arbetsuppgifter eller utökat professionellt ansvar, vilket minskar incitamenten för individen.77 Uppdragsutbildning innebär en möjlighet för arbetsgivare att köpa skräddarsydda utbildningar från lärosätena. Uppdragsutbildningen har lyfts fram, bland annat av regeringen, som en möjlighet för arbetsmarknaden att tillgodose behovet av fortbildning. Även lärosätena instämmer i denna bild. 73Det ska dock framhållas att det inte är ovanligt att antalet registrerade studenter på en utbildning ökar under utbildningens uppbyggnadsfas. 74Riksrevisionen, 2014. Statens dimensionering av lärarutbildningen s. 87. RiR 2014:18; UKÄ, 2014. Specialistsjuksköterskor och vårdens behov – en intervjustudie s. 16 Rapport 2014:8. 75Se intervjuer med TCO och . 77Enligt en sammanställning som har genomfört tar det innan en specialistsjuksköterska har en högre lön än en grundutbildad sjuksköterska med hänsyn till inkomstbortfall vid studier och studieskulder. Artikel på webbplats: Fortsatt brist på specialistsjuksköterskor. pa-specialistsjukskoterskor/ Hämtad . R I K S R E V I S I O N E N D E T L I V S L Å N G A L Ä R A N D E T I N O M H Ö G R E U T B I L D N I N G av lärosätena att uppdragsutbildning har stor eller ganska stor betydelse för att säkerställa tillgängligheten till fortbildning vid lärosätet. Resultaten från enkäten visar också att i princip samtliga lärosäten erbjuder uppdragsutbildning, och anger att uppdragsutbildning är mycket eller ganska högt prioriterat vid lärosätet. I intervjuer med lärosäten har det också lyfts fram att det finns många fördelar med uppdragsutbildning. Som exempel anges att uppdragsutbildningar ses som en viktig del av lärosätenas samverkansuppdrag och att de leder till en utveckling av ordinarie utbildningar genom att verksamheten tillförs erfarenheter från yrkeslivet. Trots detta utgör uppdragsutbildning en relativt liten del av lärosätenas verksamhet, och har omfattningen av den uppdragsutbildning som kan tillgodoräknas som poänggivande utbildning legat relativt runt 7 000 helårsstudenter.78 Av enkäten framkommer att ett flertal lärosäten upplever att det finns vissa hinder för att verksamheten med uppdragsutbildning ska kunna utvecklas. Som exempel anges att uppdragsutbildningen kan vara svår för personalen att hantera vad gäller administration, budgetplanering och bemanning. Som vi tidigare sett kan uppdragsgivare dessutom ha behov av snabba fortbildningsinsatser, vilket universitet och högskolor kan ha svårt att leverera. I en rapport från UKÄ (2016) uppger lärosäten att en anledning till detta är att man ofta har sin personal och andra resurser uppbundna inom ordinarie utbildning och därför inte snabbt kan frigöra dessa.79 Av intervjuer framgår också att lärosäten kan vara mer eller mindre aktiva i sitt arbete med att erbjuda uppdragsutbildning. På finns exempel på hur lärosätet arbetar utåtriktat och tar fram färdiga utbildningar som sedan marknadsförs, medan till exempel uppger att det i stället är vanligare att ta fram uppdragsutbildning tillsammans med arbetsgivare när efterfrågan uppstår.80 Vidare framkommer det av enkäten att många universitet och högskolor anser att den krets som kan komma i fråga som beställare av uppdragsutbildning är alltför snäv och att gruppen uppdragsgivare bör kunna omfattas av fler beställare. är till exempel den i särklass största uppdragsgivaren med av utbildningarna. Lärosäten som har intervjuat betonar svårigheterna med att rikta sig till det privata näringslivet och även till små offentliga aktörer, till exempel mindre kommuner. Lärosätena har dessutom höga overheadkostnader i jämförelse med andra utbildningsanordnare och ska ta ut full kostnadstäckning enligt förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och 78UKÄ, 2016. Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, s. 20–24. 79UKÄ, 2016. Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. 80Intervjuer med och . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta kan, enligt lärosätena, försvåra för mindre uppdragsgivare att beställa uppdragsutbildning från universitet och högskolor.81 Enligt Universitets- och högskolerådets föreskrifter är det dock möjligt att undervisa deltagare i en uppdragsutbildning tillsammans med studenter i högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå så till vida att högskoleutbildningen på dessa nivåer inte påverkas negativt.82 Detta gör det möjligt även för mindre aktörer att ta del av uppdragsutbildning. Samundervisning är dock relativt ovanlig.83 Ett skäl till detta är att uppdragsgivaren ofta vill ha en skräddarsydd kurs utifrån sina specifika behov.84 Som nämnts ovan får uppdragsutbildning inte bedrivas så att den innebär negativa konsekvenser för övrig högskoleutbildning. En nyutkommen rapport från UKÄ (2016) konstaterar att det finns få exempel på sådana negativa konsekvenser.85 I intervjuer som genomförts inom ramen för granskningen uppger dock Kommuner och Landsting (SKL) och att vissa negativa konsekvenser har uppstått på vårdområdet. Till exempel har landsting upphandlat vårdutbildningar för att säkerställa tillgången till regional kompetens. De intervjuade arbetsgivarrepresentanterna menar att dessa utbildningar borde ingå i det ordinarie utbildningsutbudet men att anledningen till att de inte gör det är att de är för små och för kostsamma.86 Utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Lärosätenas kunskap om efterfrågan och behov av fortbildning är dock begränsad. Angående yrkesverksammas efterfrågan på fortbildning saknar lärosätena i stor utsträckning verktyg för att systematiskt fånga upp denna. När det gäller att identifiera arbetsmarknadens behov har lärosätena förvisso flera verktyg, men dessa används på ett ändamålsenligt sätt. Dessutom kan lärosätena, i de fall de har lyckats identifiera behoven, ha svårt att beakta arbetsgivarnas önskemål vid utformningen av utbudet. Det beror bland annat på att arbetsgivare har svårt att konkretisera vilken typ av fortbildning de behöver för sina anställda. 81Intervjuer vid och . Se även öppna svar i enkät till lärosäten. 82UHRFS, 2013:11. Med negativ påverkan avses till exempel att kursdeltagaren tränger undan studenter, att kvaliteten på kursen påverkas negativt genom att kursen anpassas efter kursdeltagarnas behov (i och med att förkunskapskraven inte gäller för kursdeltagarna) eller att kursdeltagarna tar en för stor del av lärarnas tid i anspråk. 83Svenskt Näringsliv, 2013. Möjligheter och hinder s. 30. 85UKÄ, 2016. Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, s. 11. 86Se intervju med SKL och . R I K S R E V I S I O N E N D E T L I V SL Å N G A L Ä R A N D E T I N O M H Ö G R E U T B I L D N I N G Ekonomiska incitament och statlig styrning mot utbildningsprogram bedöms minska utbudet av kurser som kan användas som fortbildning för yrkesverksamma. Men medan utbudet av fristående kurser har minskat, så är det inte klarlagt i vilken utsträckning detta påverkat tillgängligheten till högre utbildning för yrkesverksamma. Vidare anser en majoritet av lärosätena att deras uppdrag när det gäller att tillhandahålla fortbildning är otydligt. Ett förtydligande av uppdraget efterfrågas av såväl lärosätena som representanter för arbetsmarknadens parter. Vissa professionsutbildningar leder till examen på områden där det finns en förväntad brist på arbetskraft. För att säkerställa kompetens på dessa områden har regeringen varit aktiv i sin styrning, framför allt vad gäller antal platser på utbildningarna. På dessa utbildningar finns också i stor utsträckning upparbetade samverkanskanaler med arbetsgivare, vilket förenklar för lärosätena att identifiera vilket behov av fortbildning som finns på arbetsmarknaden. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Högskolelag (1992:1434). Högskoleförordningen (1991:100). Förordning (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. Förordning (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Universitets- och högskolerådets föreskrifter. beslut med anledning av propositionen Om universitet och högskolor – frihet för kvalitet: prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103. beslut med anledning av propositionen Om högre utbildning för ökad kompetens: prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363. beslut med anledning av budgetproposition : prop. 2000/01:1 utg. omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:98. beslut med anledning av propositionen Den öppna högskolan: prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98. beslut med anledning av propositionen Ny värld – ny högskola: prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160. beslut med anledning av propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet: prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202. beslut med anledning av Budgetproposition : prop. 2006/07:1, utg. omr. 16, bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54. beslut med anledning av Budgetproposition : prop. 2014/15:1 utg. omr. 16, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90. beslut med anledning av Budgetproposition : prop. 2015/16:1 utg. omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113. Regleringsbrev för budgetåren 2013–2016 avseende universitet och högskolor. Betänkande av Utredningen om högskolans utbildningsutbud. R I K S R E V I S I O N E N D E T L I V SL Å N G A L Ä RA N D E T I N O M H Ö G RE U T B I L D N I N G Alstadsaeter A (2004). Measuring the Consumption Value of Higher Education. Tax Effects on Educational and Organizational Choice, Dissertation from Administration. (2012). Expansion, självständighet, konkurrens. Vart är den högre utbildningen på väg? Author D (2014). Polanyi’s Paradox and the Shape of Employment Growth. Working Paper No. (1964). Human Capital, första upplagan, : , for . (2004). Personalutbildning: en teoretisk översikt. IFAU: rapport 2004:8. Hällsten M (2012). Is it ever too late too study? The economic returns on late tertiary degrees in . Economics of , 31(1): 179–194. Livslångt lärande som idé och praktik i högskolan. Rapport 2001:1 R. Etableringen på arbetsmarknaden. Rapport 2003:7 R. Universitet och högskolor – . Rapport 2007:33 R. Universitet och högskolor – . Rapport 2009:12 R. Studenternas studiemönster och totala studietider. Rapport 2012:2 R. (2007). Human capital: How what you know shapes your life. (2013). Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills, . Pissarides A C (2010). Regular Education as a Tool of Counter-cyclical Employment Policy. Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? (2016). Automatiseringens effekter på arbete och fördelning – en översikt av trender och mekanismer. Fores Policy Paper 2016:3. SCB, 2014. Vuxnas deltagande i utbildning /2012. och (2016). Flexibility at a Cost – Should Governments Stimulate Tertiary Education for Adults? 44 RI K S RE V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vartannat jobb automatiseras – utmaning för . (2013). Uppdragsutbildning: Möjligheter och hinder. TCO (2013). Ny kunskap för nya jobb – eftergymnasialt utbildningsutbud för yrkesverksamma. Rapport 4/15. Specialistsjuksköterskor och vårdens behov – en intervjustudie. Dimensionering av högre utbildning. Universitet och högskolor – Årsrapport . Sammanställning av lärosätenas årsredovisningar: fortsatt färre studenter . Löpnummer /3. Öppna nätbaserade kurser (MOOCs) i svensk högskola. Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor – Redovisning av ett regeringsuppdrag. (2013). Tjugohundratalets arbetsmarknad – fortsatt uppkvalificering eller jobbpolarisering? Ekonomisk debatt nr 2 2013, årgång 41. R I K S R E V I S I O N E N D E T L I V S L Å N G A L Ä R A N D E T I N O M H Ö G R E U T B I L D N I N G Följande kategoriindelning har använts i granskningsrapporten och har hämtats från UKÄ: Teologiska högskolan Teologiska Högskola 46 R I K S R E V I S I O N E N DET LIVSLÅNGA LÄRANDET INOM HÖGRE UTBILDNING Mot bakgrund av en föränderlig arbetsmarknad som präglas av strukturomvandling och teknisk utveckling kan fortbildning inom högre utbildning spela en viktig roll för att individer ska kunna upprätthålla och utveckla de kunskaper och färdigheter som behövs i arbetslivet. Fortbildning inom högre utbildning är en begränsad men viktig del för att säkerställa samhällets kompetensförsörjning, framför allt för vissa yrkesgrupper. Efterfrågan på högre utbildning bland yrkesverksamma har ökat . har granskat lärosätenas arbete med att erbjuda fortbildning till yrkesverksamma. Granskningen har visat att lärosätena har svårt att identifiera efterfrågan på fortbildning och kunskapen om denna efterfrågan är därmed begränsad. Även i de fall det finns ett identifierat behov finns det bristande incitament och förutsättningar för såväl lärosäten som arbetsgivare och yrkesverksamma att genomföra eller delta i fortbildningsinsatser. övergripande bedömning är att statens nuvarande styrning av och lärosätenas arbete med fortbildning inte garanterar att utbudet motsvarar den efterfrågan och det behov som finns hos arbetsgivare och bland yrkesverksamma. rekommenderar därför att regeringen förtydligar lärosätenas roll vad gäller att tillhandahålla fortbildning och ser över de incitamentsstrukturer som kan påverka lärosätenas möjligheter att erbjuda fortbildning. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse om det livslånga lärandet inom högre utbildning