prop · H40313 · 2016-09-27 00:00:00 — Promemorians förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorian innehåller inget förslag i fråga om övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: vill, när det gäller föreskrifter om fakturans innehåll, peka på vikten av att ha föreskriften på plats före ikraftträdandet. Energiföretagen anser att det behöver klargöras om förslaget i fråga anvisningsprocessen gäller även gamla avtal. ifrågasätter om tiden från beslut till ikraftträdande kommer att vara till- 2016/17:13 räcklig. Övriga remissinstanser tillstyrker promemorians förslag eller har inga särskilda invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag Förslaget i fråga om anvisningsprocessen (avsnitt 4.2) innebär att det införs en ny skyldighet för nätkoncessionshavarna och gäller när en nätkoncessionshavare anvisar en elanvändare en elleverantör fr.o.m. dagen för ikraftträdandet. Regeringen bedömer att det inte kan antas vara förenat med några stora svårigheter för nätkoncessionshavarna att se över sina avtal med anvisade elleverantörer för att se till att elleverantörerna åtar sig att leverera el på skäliga villkor. Förslaget innebär inte att det i ellagen (1997:857) införs någon skyldighet som ligger direkt på elleverantörerna. Lagrådet pekar på att den situationen kan uppkomma att en nätkoncessionshavare blir skyldig att tillämpa de nya reglerna även om de strider mot gällande avtal med anvisade elleverantörer. Regeringen bedömer att nätkoncessionshavarna ofta kan antas ha goda möjligheter att omförhandla gällande avtal. Det kan dock inte uteslutas att det i något fall kan uppstå problem för nätkoncessionshavaren. En övergångsbestämmelse framstår därför som motiverad. Nätkoncessionshavare bör alltså i vissa fall vara undantagna från skyldigheten att se till att den anvisade elleverantören åtagit sig att leverera el på skäliga villkor för att inte nätkoncessionshavaren ska tvingas att bryta mot redan ingångna avtal. Det finns alltså anledning att göra undantag för avtal som har ingåtts innan de nya bestämmelserna träder i kraft. Ett undantag bör gälla under avtalets återstående löptid vid ikraftträdandet. Fakturering och annan information till kunderna När det gäller frågan information till elanvändare med anvisade elavtal (avsnitt 5.1) bör hänsyn tas till att elleverantörerna kan behöva se över sina rutiner. De skyldigheter som följer direkt av de nya lagbestämmelserna är av sådan karaktär att företagen bör kunna anpassa sina rutiner till krav som träder i kraft . När regeringen eller meddelar föreskrifter om fakturans innehåll med stöd av det nya normgivningsbemyndigandet (avsnitt 6) är det viktigt att elleverantörerna får möjlighet att anpassa sin fakturering i god före ikraftträdandet. Hänsyn bör tas till detta när föreskrifterna tas fram men det hindrar inte att normgivningsbemyndigandet i ellagen träder i kraft som lagförslagets övriga bestämmelser. I propositionen finns en rad förslag som rör elleverantörerna. Med elleverantör avses i ellagen (1997:857) den som yrkesmässigt levererar el som har producerats av leverantören själv eller någon annan. Några av förslagen gäller endast elleverantörer som har anvisats av en nätkoncessionshavare. I finns cirka 120 elleverantörer. Ungefär 90 av dessa är anvisade elleverantörer. Regeringen föreslår att regeringen ska få meddela föreskrifter om att de priser som en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en elanvändare inte får överstiga vissa nivåer efter det att anvisning skett (avsnitt 4.3). Att ett normgivningsbemyndigande införs har taget för sig inte några särskilda konsekvenser för elleverantörerna. Det står klart att ytterligare utredning, inklusive en konsekvensanalys, krävs innan det kan bli aktuellt för regeringen att meddela föreskrifter enligt bemyndigandet. Utgångspunkten är dock att detta ska ske endast om de övriga åtgärder som föreslås i propositionen inte fullt ut får avsedd effekt. En anvisad elleverantör är skyldig att underrätta elanvändaren om leveransvillkoren. Enlig lagförslaget ska leverantören också vara skyldig att i underrättelsen ange att leveransavtalet är ett anvisat avtal (avsnitt 5.1). Vidare ska elleverantören minst en gång per kvartal informera om vilka andra avtalstyper som leverantören erbjuder och om var elanvändaren kan hitta information om priser och leveransvillkor som andra elleverantörer tillämpar. Det är frågan om information som elleverantörerna till största delen har tagit fram. Det bör därför vara enkelt att göra de eventuella ändringar som krävs. Kvartalsinformationen kan skickas till kunderna i samband med fakturering. Det föreslås också att ett anvisat avtal inte ska få ha en längre uppsägningstid än (avsnitt 5.2). Elleverantörerna tillämpar i de flesta fall ingen eller en mycket kort uppsägningstid för kunder med anvisade avtal. Förslaget bedöms innebära marginellt ökade kostnader för en del av de anvisade leverantörerna. Regeringen har för avsikt att med stöd av ett nytt normgivningsbemyndigande föreskriva att elleverantörens faktura ska innehålla uppgift om tillämpligt leveransavtal och var elanvändaren kan hitta information om avtalets innehåll (avsnitt 6). Föreskrifterna ska gälla alla elleverantörer. Regeringen avser också att föreskriva att anvisade elleverantörer ska vara skyldiga att i fakturan ange att leveransavtalet är ett anvisat avtal och vad ett sådant avtal är. Förslagen innebär en engångskostnad för elleverantörerna att justera sina faktureringssystem. Kostnaden uppskattas till 10 000–per företag, förutsatt att elleverantören inte har denna information på sina fakturor. Regeringen föreslår att den anvisade elleverantören ska ha åtagit sig gentemot nätkoncessionshavaren att leverera el på skäliga villkor (avsnitt 4.2). Nätkoncessionshavaren blir alltså tvungen att kontrollera villkoren i de anvisade avtalen. Det är dock elleverantören som ska redovisa villkoren i samband med att leverantören ingår ett avtal med nätkoncessionshavaren. Kontrollen kommer att ske relativt sällan, och den kan inte tagen för sig antas medföra annat än marginella merkostnader för nätkoncessionshavaren. Förslagen har inte några direkta konsekvenser för sådana balansansvariga och elproducenter som inte också är elleverantörer. Målet med regeringens förslag är att öka kundaktiveten och att minska antalet inaktiva kunder som får ett anvisat avtal. De kunder som byter till andra avtal kommer i de flesta fallen att få bättre villkor. Regeringens förslag innebär ett något utökat tillsynsansvar för . Tillsynen kommer att omfatta nätkoncessionshavarnas skyldighet att anvisa en elleverantör som har åtagit sig att leverera på skäliga villkor (avsnitt 4.2). Vidare kommer tillsyn att omfatta de anvisade elleverantörernas särskilda skyldigheter (avsnitt 7). Regeringen bedömer att de uppgifter som detta innebär för inte föranleder något utökat resursbehov. Att Energimarknadsinspektionens tillsyn utökas kan eventuellt medföra att fler beslut i tillsynsärenden överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Antalet överklaganden kan inte antas bli så stort att några ytterligare resurser behöver tillföras domstolarna. Förslagen i propositionen bedöms inte har någon betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att uppnå de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i ellagen 8 § Elanvändare som saknar leveransavtal med en elleverantör ska av be- rörd nätkoncessionshavare anvisas en elleverantör, som gentemot nätkonces- sionshavaren har åtagit sig att på skäliga villkor leverera el till sådana el- Metoderna för att utforma leveransvillkoren ska framgå av avtalet mellan nätkoncessionshavaren och elleverantören. Nätkoncessionshavaren ska utan dröjsmål underrätta elanvändaren om vilken elleverantör som anvisats, om innebörden av en sådan anvisning och om ellagens bestämmelser om byte av elleverantör. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 § första och andra styckena. Första stycket ändras på så sätt att den elleverantör som nätkonces- sionshavaren anvisar måste ha åtagit sig att leverera el på skäliga villkor. Skyldigheten omfattar samtliga leveransvillkor. Metoderna för att utfor- ma leveransvillkoren ska framgå av avtalet mellan nätkoncessionsha- varen och elleverantören. Det innebär bl.a. att frågan om hur det anvisade priset ska bestämmas måste regleras i det avtalet. En naturlig utgångspunkt för en skälighetsbedömning är de leverans- villkor som är allmänt förekommande. Det är bara när ett anvisat elavtal innehåller villkor som på ett påtagligt sätt avviker från de villkor som förekommer på elmarknaden i övrigt som frågan uppkommer om vill- koren kan vara oskäliga. Villkor är inte oskäliga endast av den anled- ningen att elpriset enligt det anvisade avtalet är högre än enligt andra förekommande avtal, men betydande prisskillnader måste gå att motivera på objektiva grunder, t.ex. att den anvisade elleverantören tar en större Bestämmelserna i första stycket riktar sig till nätkoncessionshavaren, som är skyldig att se till att den anvisade elleverantören åtagit sig att tillämpa skäliga villkor i förhållande till elanvändaren innan anvisning utövar tillsyn över att nätkoncessionshavaren följer bestämmelserna (12 kap. 1 § andra stycket). Första stycket har utformats i linje med Lagrådets synpunkter. Inga ändringar görs i andra stycket. Nuvarande tredje stycket, som innehåller en s.k. upplysningsbestäm- melse, utgår. Bestämmelserna som motsvarar nuvarande fjärde och femte styckena finns i 8 a och 8 e §§. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 8 a § Den anvisade elleverantören ska utan dröjsmål underrätta elanvända- ren om de villkor för leveransen som elleverantören avser att tillämpa och om den dag då elleverantören avser att påbörja leveransen enligt avtalet. rättelsen ska det anges att avtalet är ett anvisat avtal. Ett anvisat avtal får inte ha en längre uppsägningstid än . Paragrafen innehåller bestämmelser om det anvisade avtalet. Nuvarande 8 a § utgår (jfr 8 d och 8 e §§). Första stycket motsvarar nuvarande 8 § fjärde stycket. I första meningen, som inte ändras i sak, anges att den anvisade elleverantören utan dröjsmål ska underrätta elanvändaren om de villkor för leveransen som elleverantören avser att tillämpa och om den dag då elleverantören avser att påbörja leveransen enligt avtalet. Den omständigheten att nätkoncessionshavaren anvisar en elleverantör medför inte att det uppstår ett avtalsförhållande mellan den anvisade elleverantören och elanvändaren. En elanvändare som inte vill godta de erbjudna villkoren har möjlighet att, innan elanvändaren börjar ta ut el i uttagspunkten, antingen komma överens om ändrade villkor med den anvisade elleverantören eller teckna leveransavtal med en annan leverantör. Om elanvändaren däremot inte agerar utan börjar ta ut el i sin uttagspunkt från den dag som leveransen avses påbörjas får elanvändaren anses ha godtagit de erbjudna villkoren. En elanvändare som börjat ta ut el i uttagspunkten kan därefter på sedvanligt sätt säga upp leveransavtalet. I andra meningen, som är ny, föreskrivs att det i underrättelsen till elanvändaren ska anges att avtalet är ett anvisat avtal. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I andra stycket finns en ny bestämmelse om uppsägningstid. Ett anvisat avtal får inte ha en längre uppsägningstid än från det att elanvändaren har underrättat den anvisade elleverantören. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 8 b § Regeringen får meddela föreskrifter om att de priser som en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en elanvändare enligt 8 § inte får överstiga vissa nivåer efter det att anvisning skett. Bestämmelsen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att de priser som en anvisad elleverantör tillämpar för leverans till en elanvändare inte får överstiga vissa nivåer efter det att anvisning skett. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 8 c § En anvisad elleverantör ska minst en gång per kvartal särskilt lämna följande information till elanvändare med anvisat avtal: 1.en redogörelse för vilka avtalstyper som elleverantören erbjuder samt uppgift om priser och leveransvillkor, och 2.uppgift om var elanvändaren, oberoende av elleverantören, kan hitta information om priser och leveransvillkor som andra elleverantörer tillämpar för leverans av el till elanvändare. Paragrafen innehåller nya bestämmelser om skyldighet för den anvisade elleverantören att särskilt informera elanvändare med anvisade avtal om priser och leveransvillkor. Informationen ska lämnas minst en gång per Bortsett från att informationen ska lämnas särskilt, alltså inte på exempelvis en faktura, finns det inget krav att den ska skickas till elan- vändaren i en viss form eller ordning. Informationen kan lämnas i sam- band med fakturering. Om elanvändaren har begärt fakturering i elektro- nisk form, kan även den särskilda informationen översändas på det sättet. Enligt första punkten ska elleverantören lämna en redogörelse för vilka avtalstyper som elleverantören erbjuder samt uppgift om priser och leve- En sådan redogörelse behöver inte vara uttömmande. tillräckligt att mottagaren får en klar bild av det utbud som finns och en hänvisning till var det går att hitta mer information. I andra punkten föreskrivs att elleverantören ska lämna uppgift om var elanvändaren, oberoende av elleverantören, kan hitta information om pri- ser och leveransvillkor som andra elleverantörer tillämpar för leverans av el till elanvändare. Det mest näraliggande sättet att göra detta är att lämna information om oberoende prisjämförelsesajter, exempelvis elpriskol- Elleverantören är inte skyldig att anpassa informationen till olika Det är naturligt att utgå från sådan information som är användbar för elanvändare som är konsumenter. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. vägandena finns i avsnitt 5.1. 8 d § Nätkoncessionshavaren ska anvisa en elleverantör för en elanvändare trots att elanvändaren har ett leveransavtal med en elleverantör, om elanvän- daren har förbrukat el som inte har levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör som är leveransskyldig enligt 5 § och elanvändaren inte har an- visats en ny elleverantör enligt 8 §. Anvisningen ska avse den tid som elanvän- daren har saknat ett leveransavtal. Paragrafen innehåller en regel som kommer till uttryck i 8 a §. den paragrafen framgår bl.a. att en elanvändare som har saknat leverans- avtal med en leveransskyldig elleverantör ska betala för förbrukningen av el till en elleverantör som anvisas av nätkoncessionshavaren. sen är tillämplig när elanvändaren ingått ett leveransavtal efter det att el har förbrukats utan avtal. Nätkoncessionshavaren ska i det läget inte an- visa någon elleverantör enligt 8 § första stycket. Den elleverantör som anvisas enligt paragrafen ska inte leverera någon el till elanvändaren med anledning av anvisningen. dig att betala den anvisade elleverantören för den el som har förbrukats utan avtal (8 e §). Syftet med bestämmelsen är att se till att det finns en balansansvarig för uttagspunkten även för den tid då det inte har funnits någon leverensskyldig elleverantör (se prop. 2008/09:168 s. 32). hänvisningen till 5 § preciseras när el ska anses ha levererats enligt ett Bestämmelserna om anvisning av elleverantör för en elanvändare som har förbrukat el utan leveransavtal och elanvändarens betalningsskyldig- het förtydligas på inrådan av Lagrådet utan att ändras i sak. 8 e § En elanvändare som har förbrukat el som inte har levererats enligt ett ett leveransavtal med en elleverantör som är leveransskyldig enligt 5 § ska be- tala för elen till den elleverantör som elanvändaren anvisas enligt 8 eller 8 d § och enligt de villkor som leverantören tillämpar. Paragrafen svarar i sak mot det som föreskrivs om elanvändarens betal- ningsskyldighet i nuvarande 8 § femte stycket och 8 a §. Genom paragrafen regleras elanvändarens skyldighet att betala för sin förbrukning då elanvändaren saknar ett leveransavtal som reglerar betalningen. Betalningsskyldigheten grundas då i stället på 2016/17:13 paragrafen. Betalning ska ske till den elleverantör som har anvisas enligt 8 eller 8 d § och enligt de villkor som leverantören tillämpar. Bestämmelserna om elanvändarens betalningsskyldighet förtydligas på inrådan av Lagrådet. 16 § En elleverantörs faktura till en elanvändare ska vara tydlig. Fakturan ska innehålla information om den uppmätta förbrukningen och de aktuella elpriser som fakturan grundas på. Om leveransavtalet förutsätter att mängden överförd el mäts , får informationen göras tillgänglig via elleverantörens webbplats. Fakturan ska då innehålla uppgift om var elanvändaren kan hitta informationen. Paragrafen överensstämmer i sak med nuvarande 16 § första och andra styckena. Följande språkliga och redaktionella ändringar görs. Nuvarande första stycket delas upp i första och andra styckena. Även lydelsen justeras. Tredje stycket motsvarar nuvarande andra stycket. Andra meningen förtydligas på inrådan av Lagrådet. 17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vilken information en elleverantörs faktura ska innehålla. I paragrafen finns ett nytt bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om vad en elleverantörs faktura ska innehålla. Vid subdelegation är utgångspunkten att regeringen ska ge föreskriftsrätten till . Exempel på sådant som kan regleras i föreskrifter som meddelas med stöd av paragrafen är krav att fakturan ska innehålla uppgift om tillämpligt avtal och om var elanvändaren kan hitta information om avtalets innehåll. Övervägandena finns i avsnitt 6. 18 § En elleverantör ska fakturera elanvändaren åtminstone varje kvartal. Elleverantören ska erbjuda elanvändaren fakturor i elektronisk form. Paragrafen överensstämmer i sak med nuvarande 16 § tredje och fjärde styckena. Andra stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 1 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter eller villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs när det gäller frågor om elsäkerhet och driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. I övrigt utövar nätmyndigheten tillsyn över att lagen och föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs. Tillsynen omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller att elleverantörerna följer sina skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena, 6, 7, 9 och 11 a §§. är tillsynsmyndighet enligt och rå- dets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning Prop. (EG) nr 1228/2003. Ändringarna i första stycket är av redaktionell karaktär. Andra stycket motsvarar nuvarande andra och tredje styckena. En ändring i sak görs i andra meningen, som motsvarar nuvarande tredje stycket. tillsyn utökas till av avse även att elleverantörerna följer sina skyldigheter enligt bestämmelserna om anvisning av elleverantör till elanvändare som saknar leveransavtal. Tredje stycket överensstämmer med nuvarande fjärde stycket. Övervägandena finns i avsnitt 7. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en nätkoncessionshavare före ikraftträdandet har ingått ett avtal med en elleverantör, som i avtalet har åtagit sig att leverera el till elanvändare som saknar elleverantör, gäller inte skyldigheterna enligt 8 kap. 8 § första stycket för nätkoncessionshavaren som återstår av avtalet vid ikraftträdandet. För nätkoncessionshavaren ska i stället 8 kap. 8 § första stycket i den äldre lydelsen gälla. Lagändringarna träder i kraft (punkten 1). Utgångspunkten är att den nya skyldigheten för nätkoncessionshavarna att se till att anvisade elleverantörer har åtagit sig att leverera el på skäliga villkor ska gälla när en nätkoncessionshavare anvisar en elanvändare en elleverantör från och med dagen för ikraftträdandet. Det kan dock inträffa att ett avtal, som har ingåtts tidigare, mellan en nätkoncessionshavare och en elleverantör fortfarande gäller vid ikraftträdandet. Nätkoncessionshavaren omfattas i sådant fall inte av den nya skyldigheten under avtalets återstående löptid (punkten 2). Övergångsbestämmelsen har tillkommit med hänsyn till vad Lagrådet anför i sitt yttrande. Övervägandena finns i avsnitt 8. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:733) om ändring i ellagen (1997:857) 1 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter eller villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs när det gäller frågor om driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. I övrigt utövar nätmyndigheten tillsyn över att lagen och föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen följs. Tillsynen omfattar inte bestämmelserna i 7 och 10 kap. samt 11 kap. 1–12 §§ och inte heller att elleverantörerna följer sina skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena, 6, 7, 9 och 11 a §§. är tillsynsmyndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003. 2016/17:13 har antagit regeringens förslag till elsäkerhetslag där nya bestämmelser om elinstallationsarbete ingår tillsammans med de nuvarande bestämmelserna om elsäkerhet i 9 kap. ellagen och bestämmelserna om skadestånd i 10 kap. 1–8 §§ ellagen (prop. 2015/16:163). Den nya elsäkerhetslagen (2016:732) träder i kraft . får paragrafen en ny lydelse med anledning av att det inte längre finns bestämmelser om elsäkerhet i ellagen. I denna ändringslag görs i sak samma ändring som i lagen om ändring i ellagen (se avsnitt 10.1). Systemet med anvisad elhandlare (EI R2012:07) EI har på regeringens uppdrag redovisat och analyserat ett antal åtgärder för att komma tillrätta med de oönskade effekter som dagens system med anvisningsavtal medför. För att kunna bedöma behovet av förändringar av dagens system inleds rapporten med en beskrivning av hur systemet fungerar samt hur prisutvecklingen för de anvisade avtalen har sett ut. Systemet med anvisad elhandlare infördes för att säkerställa att alla kunder får el Elkunder i har fritt kunnat välja vilken elhandlare de vill köpa sin el från. Om en kund inte tecknar avtal med en elhandlare så är nätägaren enligt ellagen skyldig att anvisa en elhandlare till kunden. Avtalet brukar benämnas anvisningsavtal alternativt tillsvidareprisavtal. Så som systemet är utformat så sätter elhandlaren priset fritt, men är också skyldig att informera kunden om villkoren för avtalet. Det huvudsakliga syftet med systemet med anvisad elhandlare är att tillförsäkra alla kunder el – även de som saknar avtal med en elhandlare – samt att de kunder som saknar avtal med en elhandlare också betalar för den el de använder. Allt fler kunder väljer aktivt bort anvisningsavtalen En miljon elkunder i har inte gjort ett aktivt val av elavtal och betalar därför ett anvisat pris för sin elanvändning. Andelen inaktiva kunder har visserligen sjunkit kraftigt , men har andelen stabiliserats på runt tjugo procent av kundkollektivet. De kunder som ligger kvar på ett anvisningsavtal är i huvudsak kunder med förhållandevis låg förbrukning. Många av de anvisade kunderna överger förhållandevis snabbt anvisningsavtalet för att teckna ett annat avtal. … men de inaktiva kunderna betalar ett allt högre pris som vi ser att allt färre kunder betalar ett anvisat pris så kan man konstatera att prisskillnaden mellan anvisningsavtal och övriga prisavtal stiger. låg de anvisade priserna i genomsnitt per kWh över de rörliga priserna. Årskostnaden för en lägenhetskund med anvisningsavtal blev i genomsnitt högre än för en kund som valt ett avtal om rörligt pris. För en något större kund (5 000 kWh/år) var motsvarande skillnad .