prop · H40366 · 2016-12-16 00:00:00 — De processer som ligger till grund för de strategiska valen ska vara transparenta, förankrade och evidensbaserade. I propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) gör regeringen bedömningen att forskning och innovation på energiområdet ska vara en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor och som utgår från en helhetssyn på energisystemet. Detta innebär att det finns skäl att fokusera på att åstadkomma utveckling inom ett begränsat antal (teknik)områden men att de insatser som kan behöva göras för att åstadkomma detta måste kunna täcka alla delar av innovationssystemet som är relevanta för uppgiften och använda alla stödformer som är relevanta för ändamålet. uppgift innebär alltså att man utifrån de övergripande målen ska identifiera de områden som det svenska programmet for forskning och innovation på energiområdet bör fokusera på, vilka typer 2016/17:66 av insatser som behövs för att främja den önskade utvecklingen, samt med vilka mål och på vilket sätt de olika insatserna ska styras. Nuvarande process är ambitiös och fungerar i stort sett väl. finns det möjligheter till förbättringar. Regeringen instämmer i utvärderingarnas synpunkt att transparensen och logiken för prioriteringar mellan områden bör utvecklas. Det kan finnas skäl att öka inslagen av tydlig resultatstyrning. Det är också av mera övergripande betydelse att konkreta mål för enskilda områden och program formuleras med omsorg så att de kan följas upp. Detta innebär också att målen måste formuleras så att de faktiskt beskriver den utveckling som man syftar till att främja. Detta är generellt en svår uppgift och det finns risk att man väljer att sätta upp mål och uppföljningsindikatorer för att de är åtkomliga och lätt kan kvantifieras snarare än att de verkligen beskriver det som ska åstadkommas. bör därför fortsätta att utveckla den strategiska processen för prioritering, implementering, uppföljning och utvärderingar med hänsyn till de synpunkter som lämnas i de båda utvärderingarna och i remissvaren. Det bör också finnas en rimlig och motiverbar balans mellan strategisk resultatstyrning å ena sidan och stöd till nydanande och omstörtande lösningar å den andra. bör därför öka och vidareutveckla också insatser av den typ som främjas genom stöd till programmen Energiriktad grundforskning, Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans, samt till Strategiska innovationsområden. Dessa tre program har det gemensamt att verksamheten inte förväntas leverera resultat på delproblem och tekniker som definierats i förväg utan i stället kunna visa på nya möjligheter, ny teknik och nya kombinationer av områden och tekniker. Inom det internationella samarbetet Mission Innovation fokuserar deltagande länder på att försöka dubblera sina insatser på forskning och utveckling för ren energi med fokus på transformativa innovationer. har därför angett ambitionen att de insatser som främjar banbrytande och omstörtande lösningar ska dubbleras från det genomsnittliga årliga utfallet för åren 2013–2015 . Det är rimligt och önskvärt med en ökning av insatserna för transformativ innovation till inom de ramar som anges för programmet för forskning och innovation på energiområdet i budgetpropositionen , utgiftsområde 21, avsnitt 2.6.4. Uppföljning, analys och utvärdering Regeringens bedömning: bör ha högre am- bitioner och tydligare riktlinjer för uppföljning, analys och utvärder- Rapporten och utvärderingarna: Både Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och uppmärksammar i sina utvärderingar behov av utveckling av Energimyn- att intensifiera arbetet med uppföljning och utvärdering samt att systematiskt genomföra effektanalyser med långsiktiga perspektiv. Underlagets bedömning överensstämmer alltså med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ger generellt stöd till bedömningen att en intensifiering av utvärdering och uppföljning av energiforskningen är önskvärd. Flera aktörer, däribland Havs- och vattenmyndigheten, , och (Skogforsk), instämmer i att utvärdering och uppföljning är viktiga verktyg i strategiprocessen och att resultaten från uppföljning och utvärdering borde vägleda framtida prioriteringar. rekommenderar däremot att vara återhållsam med utvärderings- och uppföljningsverksamheten så att den inte snedvrider fokus. anser att en analys över den framtida avkastningen av forskning och innovation bör genomföras för att prioritera mellan olika satsningar. Bakgrund: har ambitionen att intensifiera arbetet med uppföljning och utvärdering. Arbetet ska leda till en systematisk insamling, analys och förståelse av empiriska data om verksamheten samt dess resultat och effekter, samt till att myndighetens projektportfölj ska kunna utvärderas som en helhet. och har också genomfört granskningar av de statliga insatserna för främjande av innovation där delar av verksamheten för energiforskning ingår. En närmare beskrivning av detta och slutsatserna av granskningen finns i avsnitt 6.5. har etablerat en funktion för utvärdering och uppföljning. Syftet är att utforma och tillämpa myndighetsgemensamma kriterier för urval av projekt eller insatser, samt att utveckla och intensifiera arbetet med uppföljning, utvärdering och effektanalys. Arbetet ska leda till en systematisk insamling, analys och förståelse av empiriska data om verksamheten samt dess resultat och effekt, samt göra det möjligt att utvärdera myndighetens projektportfölj som en helhet. Arbetet förväntas leda till ett betydande mervärde genom att grunderna läggs för (1) att på ett bättre sätt kunna beskriva, förstå och besvara frågor om verksamheten och vad som kännetecknar den, (2) att mer framgångsrikt kunna kommunicera vad verksamheten leder till, i form av resultat och effekt, (3) ett bättre underlag som input i egna och andras besluts- och policyprocesser, och (4) bättre måluppfyllelse och ökad kostnadseffektivitet. Insatserna förväntas även bidra till en lärandeprocess för alla aktörer. Skälen för regeringens bedömning: De båda utvärderingarna konstaterar att det behövs starkare strategisk styrning av verksamheten för att på bästa sätt kunna bidra till uppsatta mål. Enligt regeringens uppfattning är uppföljning, analys och utvärdering en integrerad del av myndighetens ansvar att strategiskt prioritera, initiera och implementera insatserna. Så- dana insatser är viktiga för att man på ett transparent sätt ska kunna redogöra för hur de resurser som ställts till förfogande använts och med vilket resultat. Uppföljning, analys och utvärdering är också viktiga förutsättningar för att kunna återkoppla utfallet till den strategiska prioriteringsprocessen och för att skapa ett lärande om den strategiska styrningen inte bara inom myndigheten utan även inom de interna och externa expertgrupper och utvecklingsplattformar som myndigheten tar till hjälp. 2016/17:66 också angeläget att myndigheten sammanställer och sammanfattar resultat från insatser för att kunna informera aktörerna inom innovationssystemet om de framsteg som görs och de möjligheter som finns. Det arbete som har gjort, genomför och planerar innebär en lovande utveckling av verksamhetens uppföljning, analys och utvärdering. Detta är en central del av den strategiska processen. Ökade ambitioner för nyttiggörande Regeringens bedömning: bör ytterligare höja ambitionerna för nyttiggörande. Rapporten och utvärderingarna poängterar vikten av att höja ambi- tionerna för nyttiggörande. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna framhåller vik- ten av att takten i spridning och implementering av lösningar för att lösa samhällsutmaningarna ökar och att det därför behövs snabbare utveck- ling och spridning av innovationer. får stöd i utpek- andet av behovet av demonstrationsanläggningar av ett flertal instanser, bland andra , , Svenska Bioenergi- föreningen (Svebio), IQ samhällsbyggnad, RISE-instituten, samt Svensk Energi och Svensk Fjärrvärme. IQ samhällsbyggnad pekar särskilt på be- hovet av demonstrationsinsatser som inte endast behandlar teknik utan där processer kan demonstreras och RISE-instituten betonar vikten av att göra sådana anläggningar tillgängliga för innovationssystemets alla Bakgrund: Snabbare utveckling, spridning och användning av innova- tioner är ett område som avser att arbeta vidare med för att möta de fem utmaningar som identifierats för energisystemet (se Myndigheten avser att utöka och vidareutveckla insatserna för att testa och demonstrera lösningar i verkliga eller verklighetstrogna miljöer för att dels tillgodose behovet att underlätta för kommersiali- sering och implementering av lösningar för ett hållbart energisystem, dels stödja näringslivet, forskarsamhället och den offentliga sektorn i för att ta en framstående internationell position inom energiom- För att snabba på utvecklingen, spridningen och användningen av inno- vationer har utvecklat verktyget innovationsupp- Avsikten med en sådan process är att möjliggöra arbete med utmaningsdrivna innovationer tillsammans med ett fåtal centrala offent- Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxt- analys) anser att affärsutvecklingsinsatser är om- fattande och sofistikerade men att arbetssättet och perspektivet inte till- varatas i hela verksamheten. Tillväxtanalys föreslår att en patentdatabas inrättas och att rapporteringen till mikrodatabasen för statligt företags- stöd (MISS) som Tillväxtanalys ansvarar för vidareutvecklas. har en omfattande verksamhet med stöd till pilot- Statligt stöd till sådana insatser innebär ett och främjar verifiering och utvärdering av nya lösningar i Detta kan visa att den nya lösningen håller vad den lovar Prop. 2016/17:66 och är ofta nödvändigt för att en första kommersiell kund ska våga in- Även om demonstrationsprojekt ofta lyckas rent tekniskt och Affärsutvecklingsenhetens verksamhet är ambitiös och gedigen finns det möjligheter till förbättring. En brist som uppmärksammas i utvärderingarna är att demonstrationsprojekt, även om de ofta lyckas rent tekniskt, alltför sällan uppnår direkta kommersiella resultat. Detta kan bero på att det lagts för lite vikt vid kommersiella målsättningar i det första urvalet och i den löpande bevakningen av projekten. Fokus har i stället främst varit att testa teknik. Här borde den erfarenhet och kompetens som byggts upp inom Affärsutvecklingsenheten kunna komma till nytta i bedömning, utformning och uppföljning. Det borde också vara möjligt att utveckla strukturen för stöd till pilot-, demonstrations- och affärsutvecklingsprojekt på ett sätt som säkerställer en bevakning som möjliggör lärande i och mellan projekt. Skälen för regeringens bedömning Nyttiggörande är nyckeln till framgång Nyttiggörande är nyckeln till framgång för programmet för forskning och innovation på energiområdet och en nödvändig process för att den fulla potentialen av verksamheten i sin helhet ska kunna realiseras och målen uppfyllas. Myndigheten har i flera programperioder successivt ökat ambitionerna och utvecklat verktygen för att uppnå detta. Denna process kan och bör fortsättas. Det är väsentligt att insatser för att ta fram kunskap och nya lösningar möts av konstruktiva förutsättningar för marknadsintroduktion och nyttiggörande. För detta behövs en samsyn mellan innovationssystemets alla aktörer och en koordinering av tillgängliga styrmedel. För att möjliggöra detta behövs också en fortlöpande analys på området, både analys av olika teknikområdens innovationssystem och en löpande omvärldsanalys i syfte att följa utvecklingen av marknad och efterfrågan för produkter och tjänster på energiområdet i andra delar av världen. Den utvärdering som Tillväxtanalys genomfört visar på risken att det saknas nationella styrmedel som skapar efterfrågan på den teknik och de tjänster som utvecklas med stöd och som ännu inte är konkurrenskraftiga på marknaden. Det finns en risk i att utveckla ny teknik med sikte på innovation om man inte också på lämpligt sätt främjar efterfrågan av denna nya teknik under ett inledande skede. Styrmedel för att skapa efterfrågan för nya produkter och möjligheter till nya affärsmodeller ligger dock utanför ansvarsområde. Det är viktigt att fortsatt analyserar förutsättningarna för marknadsintroduktion och annat nyttiggörande av nya lösningar och tydligt kommunicerar icke-tekniska hinder och möjligheter för olika tänkbara utvecklingsvägar. 2016/17:66 Att främja innovationsprocessen Offentliga aktörer kan ha stark påverkan på spridning och användning av innovationer. Sådana aktörer bör i högre grad inkluderas i projekt som främjar omställningen till ett hållbart energisystem. arbete med innovationsupphandling är därför viktigt. Det är viktigt att det finns miljöer för test, verifiering och demonstration för att främja innovationsprocessen. Demonstrationsprojekt är också av stor betydelse för att medverka till att ändra invanda beteenden eller för att skapa kunskap om nya alternativ. Att demonstrera teknik, system och samspelet mellan användare (så kallade levande labb, living labs), ny teknik och styrmedel är ett viktigt steg för att nyttiggöra forskning, genom införande och kommersialisering av ny kunskap och nya produkter, system och tjänster. Ett sätt att följa upp innovationstakten är att studera antalet patent. Detta är i och för sig en osäker indikator och flera studier visar att det bara är en bråkdel av beviljade patent som framgångsrikt kommersialiseras. Det är däremot kutym att finansiering vid forskningspubliceringar ges ett erkännande och på motsvarande sätt är det rimligt att offentliga aktörer kan publicera de patent som är en följd av offentlig finansiering. Regeringen delar även Tillväxtanalys bedömning att rapportering av data till Tillväxtanalys mikrodatabas för statligt företagsstöd (MISS) bör vidareutvecklas så att exempelvis syftet med företagsstöd kan urskiljas och att kopplingar kan göras till program och temaområden när det är relevant. Frågor om hur databaserna bör ordnas och organiseras ligger utanför redovisningen i denna proposition och kommer att hanteras i ett senare sammanhang. 8.5Samverkan med andra myndigheter Regeringens bedömning: Den strategiska prioriteringen av insatser för forskning och innovation på energiområdet bör göras i samverkan med andra myndigheter. Den kunskap som finns hos , , och inom deras sakområden bör tas tillvara vid den strategiska prioriteringen, genomförandet och uppföljningen av forskning och innovation på energiområdet. Rapporten och utvärderingarna: Enligt Energimyndighetens redovisning krävs det, och kommer också fortsatt att krävas, samverkan mellan olika sektorer kombinerat med en helhetssyn på energisystemet för att länka energisystemets utveckling till samhällets och näringslivets utveckling. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser ser behov av ökat samarbete mellan forskningsfinansiärer och andra myndigheter. Havs- och vattenmyndigheten ser positivt på ambition att ytterligare utveckla samarbetet med svenska offentliga forskningsfinansiärer för att få till stånd fler tvärvetenskapliga forskningsområden. rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ser fram emot ökat samarbete och samverkan med , me- Prop. 2016/17:66 dan ser fram emot samarbete i frågor rörande konsum- tionsmönster ur ett klimatperspektiv samt styrmedelsforskning gällande prioriteringar och val mellan åtgärder där målkonflikter inom och mellan miljökvalitetsmålen är viktiga aspekter. Teknikföretagen varnar för att gränserna för energiforskningen inte får bli för hårt definierade. Enligt Teknikföretagen finns det flera exempel på forskningsområden utanför energins kärnområden som kan få betydande konsekvenser för energibranschen och där det finns ett behov av att stödja framväxten av tillämpningar inom energi. Det finns därför, enligt Teknikföretagen, ett ökande behov av samverkan mellan olika branscher och mellan olika myndigheter och forskningsfinansiärer. Statens väg och transportforskningsinstitut (VTI) anser att samverkan med andra myndigheter är central för att nå målet med ett hållbart energisystem, till exempel och . Svenska och biodrivmedelsinstitutet anser att samverkan mellan myndigheter bör utvecklas. är mycket intresserad av att samverka med med kopplingen till kommersiell utveckling. önskar bli involverade i processen att vidareutveckla finansiellt stöd till produktutveckling i små företag. strategiarbete genomförs regelbundet och utvecklas fortlöpande. Hörnstenar i arbetet är dialog och samverkan med och mellan innovationssystemets aktörer utifrån energi- och klimatpolitikens mål. arbetar aktivt med programsatsningar och samverkansformer av olika slag, där samverkan med olika branscher och näringslivsrepresentanter ingår. Sådana insatser förstärks ytterligare genom samverkan mellan forskningsfinansiärer genom att programmen kan bidra till kraftsamling och en effektiv användning av befintliga resurser. Etablerat samarbete med flera myndigheter har etablerade samarbeten med ett flertal myndigheter. I samarbete med genomförs insatser för energiinriktad grundforskning. arbete med Fordonsstrategisk Forskning och Innovation på miljö- och energiområdet medför samarbete med och . , och genomför gemensamt en satsning på Strategiska innovationsområden, (SIO). Transam är ett samverkansforum för myndigheter och offentliga forskningsfinansiärer som direkt eller indirekt berörs av transportforskningen i . har tagit fram ett program och utfört utlysningar i samarbete med för att finansiera verksamhet vars resultat förväntas kunna användas i båda myndigheternas verksamhet. Tillsammans med driver programmet Vindval som är inriktat mot forskning om vindkraftens påverkan på människor, natur och miljö. 2016/17:66 Det finns med andra ord samverkan och samarbete mellan och andra myndigheter och finansiärer på ett stort antal områden. I avsnittet 9.2 diskuteras större konkreta insatser för genomförande i samverkan mellan flera myndigheter. Bland de prioriterade temaområden som föreslår för organisationen av forskning och innovation på energiområdet har några särskilt stor betydelse för möjligheterna att nå målet om ett förnybart elsystem på ett kostnadseffektivt sätt utan åsidosättande av leveranssäkerheten. Det gäller exempelvis temaområdet Elproduktion och elsystem och temaområdet Allmänna energisystemstudier. ryms aspekter på kraftsystemets utveckling och marknadsdesign inom uppdragen för andra statliga aktörer på energiområdet, såsom , , och i viss mån El- säkerhetsverket. uppdrag är att verka för välfungerande energimarknader. Det gör myndigheten dels via regeringsuppdrag eller genom egna förslag på regelutveckling som ges till regeringen. Myndigheten har inga särskilda medel för forskning. Den forskning som myndigheten bedrivet har handlat om uppdragsforskning som finansierats inom ramen för förvaltningsanslaget. Uppdragsforskningen har varit starkt kopplad till pågående regeringsuppdrag och regelutveckling och har varit av kortare karaktär. ska enligt sin instruktion bland annat främja forskning, utveckling och demonstration av ny teknik av betydelse för verksamheten. Det finns exempelvis behov för en systemoperatör att utveckla kunskap för att bli en kompetent aktör i det framtida kraftsystemet med en stor andel variabel elproduktion. finansierar genom avgifter från kunderna sådana insatser med . Exempelvis finansieras branschforskning genom organisationen . är delägare i Energiforsk. Viss egen uppdragsforskning finansieras även genom det delägda utvecklingsföretaget . Skälen för regeringens bedömning Energisystemet är en viktig och integrerad del av det moderna samhället. Tillförsel, distribution, lagring och användning av energi berör flertalet aktiviteter inom näringslivet, privatlivet och mäniskors sociala liv. Medan vissa utmaningar och områden tydligt kan hänföras till energiområdet finns energiaspekter som en av flera komponenter på många andra utvecklingsområden. Samverkan mellan och andra myndigheter ger också större möjligheter att adressera områden som är så stora och komplexa att en aktörs kompetenser, intressen och utgångspunkter inte räcker för att möta den övergripande samhällsutmaningen. Ett kontinuerligt och löpande samarbete mellan forskningsfinansiärer leder också till ett mer sammanhållet och effektivt arbetssätt, vilket säkerställer att överlapp undviks och att områden inte faller mellan stolarna. Det finns ett generellt behov av ökat informationsutbyte och samver- Prop. 2016/17:66 kan mellan och andra forskningsfinansiärer och till- synsmyndigheter på en övergripande nivå. Detta bör ske på ett tydligt och transparent sätt som undanröjer faror för glapp och överlapp, och som främjar konstruktiv samverkan i tvärsektoriella och gränsöverskridande insatser. Kontakterna myndigheter emellan bör också kunna leda till att insatser och ansvarsområden kommuniceras tydligare till forskningsutförare, intressenter och avnämare. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram förslag till hur sådan samverkan bäst kan organiseras. Samverkan med andra myndigheter på energiområdet På energiområdet finns särskilda skäl till samverkan mellan , , och . För de myndigheterna är det angeläget med kunskaps- och teknikförsörjning för genomförandet av sina uppdrag. De behöver stöd i forskning och innovation. Hos dem finns det också betydande sakkunskap och erfarenhet som bör kunna vara till nytta vid prioritering och genomförande av verksamhet kring forskning och innovation. Det är viktigt att insatserna för forskning och innovation på energiområdet planeras och genomförs med hänsyn till de behov av FoI som och har för att kunna genomföra sina uppdrag och för att genomföra energiomställningen. Det kan även vara viktigt för dem och att ha vissa möjligheter för smärre insatser i form av uppdragsforskning. Samverkan med andra i fråga om regeringens Regeringens bedömning: Aktiviteter inom pro- gram för energiforskning och innovation bör utformas så att de kan bidra till målen för andra initiativ inom området. Rapporten och utvärderingarna berör inte frågan om samverkan när det gäller regeringens initiativ. Remissinstanserna har inte i större utsträckning kommenterat samver- kan med andra när det gäller regeringens initiativ. Tekniska högskolan pekar på betydelsen av att beakta den tema- tiska plan för forskning och utveckling som togs fram av Samordnings- rådet för smarta elnät. Teknikföretagen anser att svensk energiforskning ska prioritera utveck- ling av varor och tjänster med stor potential till export och global miljö- ser det som viktigt att genom export av svensk miljöteknik kunna bidra till andra länders klimatomställning. Energi och Svensk Fjärrvärme anser att det finns goda förutsättningar att kraftfullt öka exporten av svensk fjärrvärmeteknik och svenskt kunnande () är positiv till att inte bara ser till energisystemet i sig utan också vidgar frågan till att handla om en närings- och industriutveckling i 2016/17:66 stort i syfte att öka exporten av såväl industrivaror som industritjänster. Teknikföretagen stöder förslag till ökade medel för energiforskning mot bakgrund av både den globala och nationella utvecklingen samt möjligheter att inom området utveckla lösningar som kan bli stora exportframgångar. RISE-instituten pekar på betydelsen av att engagera finansbranschen, samt kopplingen av energiforskning och innovation till den Gröna fond som ansvarar för och den Demonstrationsanläggningsfond som föreslås i regeringens proposition Staten och kapitalet (prop. 2015/16:110). Skälen för regeringens bedömning: Energisystemet är en samlad helhet som det är motiverat att betrakta från ett övergripande systemperspektiv. finns det en mångfald kopplingar till andra politikområden, och det finns viktiga kontaktytor gentemot andra initiativ och program där en konstruktiv samverkan är önskvärd.