prop · H40358 · 2016-12-19 00:00:00 — Ett fel som kan upptäckas först vid en kontroll av arbetsgivaren eller annan utbetalare kan däremot inte anses uppenbart och ska inte kunna ändras av utan att en ny uppgift inhämtas från den deklarations- skyldige. föreslår också att verket i uppenbara fall ska få kom- plettera deklarationen med en identifikationsuppgift avseende en betal- ningsmottagare som saknas. Det kan t.ex. inträffa att det då en arbetsgivardeklaration lämnas ännu inte finns något samordnings- nummer för en viss betalningsmottagare. I ett sådant fall bör få komplettera deklarationen med uppgift om samordningsnummer när ett sådant nummer har tilldelats. Det gäller givetvis bara under förut- sättning att det står helt klart vilket samordningsnummer som de av utbetalaren lämnade uppgifterna ska kopplas till. anser vidare att den deklarationsskyldige bör underrättas om sådana ändringar eller kompletteringar avseende identifikations- uppgifter som verket gör. Detta behöver dock enligt mening inte lagregleras. Regeringen delar bedömning i sak om att på eget initiativ i vissa fall även ska få kunna registrera en annan identi- fikationsuppgift för en betalningsmottagare i beskattningsdatabasen än den uppgift som har lämnats i en arbetsgivardeklaration eller komplettera med en identifikationsuppgift. Det är dock viktigt att betona att detta bara handlar om vilka uppgifter som registreras i beskattningsdatabasen. är inte fråga om att den deklarationsskyldige ”ska anses” ha lämnat de nya uppgifterna eller att de facto går in och ändrar lämnade uppgifter i arbetsgivardeklarationen. I beskattningsdatabasen kommer både de identifikationsuppgifter som den deklarationsskyldige har lämnat i arbetsgivardeklarationen (blir historiska uppgifter) och de av Skatte- verket rättade eller kompletterade identifikationsuppgifterna att finnas. Regleringar som handlar om uppgifter i beskattningsdatabasen hör inte hemma i skatteförfarandelagen. En fråga att ta ställning till är således om en sådan reglering i stället ska tas in i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet eller förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Dessa författningar ger möjlighet att behandla uppgifter om bl.a. underlag för fastställande av skatter och avgifter i beskattningsdatabasen. Lagen innehåller inte någon detaljerad reglering av vilka uppgifter som får behandlas. Det är upp till att, inom tillåtna ramar, bedöma vilka uppgifter som är behövliga och som ska finnas i beskatt- ningsdatabasen. Regeringen anser därför att det inte behöver finnas någon särskild reglering för att ska kunna vidta aktuella åtgärder. Det ska observeras att det är fråga om en möjlighet för att åstadkomma rättelse, inte en skyldighet. Regeringen delar således inte bedömning att ska få ändra identifikationsuppgifter om det i samband med utredning framkommer att det förekommer avsiktliga fel i samband med upp- givande av identifikationsuppgifter för betalningsmottagaren. Vid behov kan dock behandla sådana uppgifter i beskattningsdata- basen. Om det i andra fall än som nämns ovan finns anledning att anta att en uppgift för en viss betalningsmottagare är felaktig eller saknas, kan den deklarationsskyldige ges möjlighet eller föreläggas att komma in med en ändrad eller kompletterande uppgift. kan vidare avvika från uppgifterna såväl vid beslut som rör utbetalaren som vid beskattning av betalningsmottagaren. Som nämns ovan ändras inte de registrerade uppgifterna i beskattningsdatabasen som utgör underlag för beslutet när fattar ett beslut som avviker från uppgifterna i underlaget. har dessutom inte någon skyldighet att se till att de uppgifter som finns om betalningsmottagare i beskattningsdatabasen är riktiga. Det är upp till att bedöma vilka uppgifter som är behövliga för att bl.a. kunna fastställa underlaget för att ta ut skatt eller avgift samt bestämma storleken på skatter och avgifter. STs arbetslöshetskassa är orolig för felaktiga uppgifter och efterfrågar om inte skulle kunna göra någon slags markering om av någon anledning misstänker att uppgifterna inte stämmer, så att den som mottar uppgifterna kan utreda saken vidare. Även om vissa myndigheter och arbetslöshetskassor kommer att få tillgång till uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer från Skatte- verket (se avsnitt 7) är det inte skyldighet att se till att samtliga uppgifter är riktiga. Varje myndighet och arbetslöshetskassa är skyldig att själv bedöma uppgifternas tillförlitlighet. Det är därför, enligt regeringens mening, inte lämpligt att ska göra någon slags markering. har dock en underrättelseskyldighet i vissa fall enligt lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Lagen gäller sådana bidrag, ersätt- ningar och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmed- lingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp, ska underrättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet. Av underrättelsen ska det framgå vilka omständigheter som ligger till grund för antagandet att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. I avsnitt 6.14 föreslås bl.a. att den som är skyldig att lämna uppgifter om en betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration senast den dag då arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Om en betalningsmottagare anser att en uppgift, t.ex. storleken på den ersättning som har betalats ut, är felaktig och därför kontaktar Skatte- verket, kommer den kontakten inte att medföra att den uppgift som har lämnats i en arbetsgivardeklaration eller en förenklad arbetsgivardeklara- tion och som har registrerats i beskattningsdatabasen kommer att ändras. En ändring av den registrerade uppgiften kommer bara att göras om arbetsgivaren eller annan utbetalare lämnar in en ny uppgift till Skatte- verket. En uppgift från betalningsmottagaren kan dock medföra att påbörjar en utredning avseende utbetalaren. ska före året efter utgången av beskattnings- året underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter, uppgifter om betalnings- mottagare i arbetsgivardeklarationer och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt (se avsnitt 6.15). Underrättelsen sker genom att uppgifter förtrycks i inkomstdeklarationen. Uppgifter som lämnas av betalningsmottagaren kommer inte att förtryckas i inkomstdeklarationen. De omständigheter som en betalningsmottagare anför som skäl för att en uppgift är felaktig kan däremot ha betydelse för det kommande beskattningsbeslutet avseende betalningsmottagaren eller vilket skatteavdrag denne ska till- Det är därför viktigt att sådana inkomna uppgifter från betalningsmottagare finns tillgängliga som underlag i det kommande Vid behov kan sådana uppgifter behandlas i beskatt- Det är lämpligt att vidtar nödvändiga informationsinsatser mot betalningsmottagare och förklarar vad som händer hos när betalningsmottagare lämnar uppgifter till Förslaget föranleder en ändring i 26 kap. 1 § SFL, och att två nya paragrafer införs, 26 kap. 40 och 41 §§ SFL. Regeringens förslag: Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska senast den dag då arbetsgivardeklarationen ska ha kommit in till informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Den som gör en ändring eller ett tillägg av uppgifter om en viss betalningsmottagare ska senast den dag då uppgifterna lämnas till informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas till . samma gäller för den som väljer att lämna uppgifter i en arbetsgivar- deklaration i stället för i en kontrolluppgift. Den som har utnyttjat eller överlåtit en rättighet att förvärva värdepapper eller som har utnyttjat en rabatt, bonus eller annan förmån på grund av kundtrohet eller liknande ska till den som är skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbets- givardeklaration lämna de uppgifter som behövs för att uppgifts- skyldigheten ska kunna fullgöras. Uppgifterna ska lämnas senast den 8 efter det att skyldigheten att lämna aktuella uppgifter i en Samma tidpunkt ska även gälla mot- svarande uppgifter till den kontrolluppgiftsskyldige. Om den som är skyldig att lämna aktuella informationsuppgifter inte gör det, ska den som är skyldig att lämna uppgifter i en arbetsgivardeklaration anmäla detta till . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- I promemorian föreslås att uppgifter som avses i 34 kap. 6 och 7 §§ SFL ska lämnas senast månaden efter det att skyldigheten att lämna uppgifter i en arbetsgivardeklaration uppkom. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag I 34 kap. SFL finns bestämmelser om s.k. informationsuppgifter. mationsuppgifter lämnas för att någon annan ska kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet (34 kap. 2 § SFL). Med någon annan avses den deklarationsskyldige eller den kontrolluppgiftsskyldige. Uppgifter till den deklarationsskyldige Prop. Enligt 34 kap. 3 § första stycket SFL ska den som är skyldig att lämna kontrolluppgift enligt 15–22 kap. SFL året närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. ska före året efter utgången av beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt (31 kap. 4 § SFL). Underrättelsen sker genom att uppgifterna anges (förtrycks) i inkomst- deklarationen (6 kap. 6 § andra stycket SFF). Med stöd av informationsuppgifter från den kontrolluppgiftsskyldige får deklarationsskyldiga en möjlighet att rätta felaktiga kontrolluppgifter och därigenom bidra till att korrekta uppgifter förtrycks i en inkomst- deklaration, dvs. en möjlighet att med stöd av informationsuppgifterna påtala felaktigheter för den kontrolluppgiftsskyldige som sedan kan lämna en rättad kontrolluppgift. Den preliminära skatteuträkningen grundas på de förtryckta uppgifterna. Om en felaktig kontrolluppgift inte rättas, kommer även den preliminära skatteuträkningen bli felaktig. Förslagen i propositionen innebär att skyldigheten att lämna kontrolluppgift i många fall ersätts av en skyldighet att lämna uppgifter i arbetsgivardeklarationen. Vilka uppgifter som avses anges i avsnitt 6.3 och 6.4. Betalningsmottagaren kommer även i dessa fall att ha ett intresse av att få information om vilka uppgifter som lämnas till . Även uppgifter om betalningsmottagare som lämnas i arbetsgivardeklara- tionen kommer att ligga till grund för förtryckningen i inkomstdeklara- tionen (se avsnitt 6.15). Det är därför viktigt att deklarationsskyldiga (betalningsmottagare), på samma sätt som gäller för kontrolluppgifter, får en möjlighet att rätta felaktiga uppgifter som har lämnats i en arbetsgivardeklaration. En betalningsmottagare skulle redan månaden efter en utbetalning kunna kontrollera att uppgift om rätt ersättning har lämnats till samt att utbetalaren har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag och att betala in den avdragna skatten till Skatte- verket. Om betalningsmottagaren anser att utbetalaren har lämnat en felaktig uppgift till , kan betalningsmottagaren kontakta utbetalaren och försöka åstadkomma att utbetalaren rättar den felaktiga uppgiften. Detsamma gäller om betalningsmottagaren anser att en uppgift saknas. Därigenom kan korrekta uppgifter förtryckas i inkomstdeklara- tionen. Detta leder också till att den preliminära skatteuträkningen, som grundas på de förtryckta uppgifterna och som bifogas inkomst- deklarationen, inte blir felaktig. Betalningsmottagaren kan även vända sig till och får sedan med stöd av uppgifterna från betalningsmottagaren bestämma om några granskningsåtgärder ska vidtas. Regeringen föreslår därför att den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivardeklarationen. En fråga att ta ställning till är som föreslagen uppgiftsskyldighet ska fullgöras. Som nämns ovan ska den kontroll- uppgiftsskyldige året närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som kontrolluppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. I detta lagstiftningsarbete är främst kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst av intresse. Informationsskyldigheten innebär normalt att arbetsgivare, den kontroll- uppgiftsskyldige, meddelar sina anställda om vilka uppgifter som lämnas till genom en notering på lönebeskedet avseende december månad. Det sker således en gång . Den som är skyldig att lämna uppgifter om en betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration bör dock inte, enligt mening, åläggas att tillhandahålla en årlig summering av inrapporterade uppgifter. Det skulle nämligen innebära en ytterligare arbetsbörda för dem. anser att det i stället bör införas en skyldighet för den uppgiftsskyldige att informera en betalningsmottagare om de uppgifter om denne som lämnas i en arbetsgivardeklaration. Månads- visa uppgifter till betalningsmottagare lämnas oftast i ett lönebesked. Den nu föreslagna skyldigheten kan uppfyllas genom att det på lönebeskedet noteras vilka uppgifter som lämnas till . Regeringen delar bedömning och föreslår därför att aktuell uppgiftskyldighet ska fullgöras senast den dag då arbetsgivardeklara- tionen ska ha kommit in till . Skyldigheten att lämna aktuella informationsuppgifter bör även gälla den som väljer att lämna uppgifter om en betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration (se avsnitt 6.5). I avsnitt 6.13 föreslås att den som lämnar en arbetsgivardeklaration har en skyldighet att ändra felaktiga uppgifter om en betalningsmottagare och att göra tillägg om en uppgift om en betalningsmottagare saknas. En sådan ändring ska göras före utgången av det sjätte året efter det kalenderår som uppgiften hänför sig till. Regeringen anser att det är lämpligt att den som uppgifterna avser även får kännedom om sådana uppgifter som lämnas till . Regeringen föreslår därför att den som gör en ändring eller ett tillägg av uppgifter om en viss betalnings- mottagare senast den dag då uppgifterna lämnas till ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas till . Detsamma ska även gälla för den som väljer att lämna uppgifter i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontroll- uppgift (se avsnitt 6.5). Uppgifter till den som är skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration I 34 kap. 6–9 d §§ SFL regleras skyldigheten att lämna uppgifter till den som är kontrolluppgiftsskyldig. Det rör sig om uppgifter som behövs för att mottagaren av uppgifterna ska kunna fullgöra sin kontrolluppgifts- skyldighet. Den som har utnyttjat eller överlåtit en rättighet att förvärva värdepapper ska till den kontrolluppgiftsskyldige lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras (34 kap. 6 § SFL). Av 15 kap. 5 § SFL följer att kontrolluppgift om förmån av framtida förvärv av värdepapper ska lämnas av den i vars tjänst rättig- heten har förvärvats. Enligt 34 kap. 7 § SFL ska den som har utnyttjat en rabatt, bonus eller annan förmån på grund av kundtrohet eller liknande lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras. Även den som har tagit emot ersättning eller förmån från utlandet som har sin grund i en anställning i ska lämna uppgifter till den som ska lämna kontrolluppgiften. För att den kontrolluppgiftsskyldige ska kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet i aktuellt fall behöver han eller hon uppgift om ersättningen eller förmånens storlek, och i förmånsfallet även uppgift om vad det rör sig om för förmån. Dessutom behövs uppgift om när ersättningen mottogs eller förmånen utnyttjades (prop. 2010/11:165 s. 837). Av 15 kap. 6 § SFL följer att kontrolluppgiften ska lämnas av den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen, dvs. normalt den hos vilken den som har fått förmånen är anställd. Av 34 kap. 10 § SFL framgår när de olika uppgifterna ska lämnas till den kontrolluppgiftskyldige. Uppgifter som avses i 34 kap. 6 och 7 §§ SFL ska lämnas senast månaden efter det att skyldigheten att lämna kontrolluppgift uppkom, dock inte senare än påföljande år. Om den som är skyldig att lämna uppgifter till den kontrolluppgifts- skyldige inte gör det, ska den kontrolluppgiftsskyldige anmäla detta till (34 kap. 11 § SFL). Förslagen i propositionen innebär att skyldigheten att lämna kontrolluppgift i många fall ersätts av en skyldighet att lämna uppgifter i arbetsgivardeklarationen. Det är viktigt att även den som är skyldig att lämna uppgifter om en betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen får de uppgifter som behövs för att kunna fullgöra aktuell uppgiftsskyldig- het. Regeringen föreslår därför att den som är skyldig att lämna informa- tionsuppgifter enligt 34 kap. 6 och 7 §§ SFL, även ska lämna sådana till den som är skyldig att lämna uppgifter om betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Aktuella uppgifter ska lämnas senast den 8 efter det att skyldigheten att lämna uppgift i en arbetsgivar- deklaration uppkom. Skälet till att uppgifterna ska lämnas senast den 8 efter och inte senast månaden efter, som gäller enligt gällande rätt avseende uppgifter till den kontrolluppgiftsskyldige, är att en arbets- givardeklaration ska lämnas den 12 eller den 26 . Med hänsyn till att den enskilde kanske inte känner till om uppgifter ska lämnas i en kontrolluppgift eller i en arbetsgivardeklaration är det lämp- ligt att samma tidpunkt även gäller motsvarande uppgifter som ska lämnas till den kontrolluppgiftsskyldige. Om den som är skyldig att lämna aktuella informationsuppgifter inte gör det, ska den som är skyldig att lämna uppgifter i en arbetsgivar- deklaration anmäla detta till . Förslaget föranleder ändringar i 10 kap. 19 §, 34 kap. 1, 6, 7, 10 och 11 §§ SFL samt att en ny paragraf, 34 kap. 3 a § SFL, införs. 2016/17:58 6.15 Underrättelse från och beslut Regeringens förslag: ska före efter utgången av beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de uppgifter om betal- ningsmottagare i arbetsgivardeklarationer som har kommit in till verket som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt. ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivar- deklarationer. ska även kunna besluta om efterbe- skattning om uppgift om en betalningsmottagare som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att lämna inkomst- deklaration. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Underrättelse från och beslut om slutlig skatt ska före året efter utgången av beskattningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklara- tionsskyldiga om de kontrolluppgifter och övriga uppgifter som har kommit in till verket som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst samt övriga uppgifter som verket känner till (31 kap. 4 § SFL). I 6 kap. 6 SFF anges vilka uppgifter som underrättelsen ska innehålla och att underrättelsen ska ske genom att uppgifter anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen. Det är som fastställer formuläret för inkomstdeklarationen (22 kap. 3 § första stycket SFF). 2.uppgifter om intäkter i inkomstslaget tjänst samt intäkter och kostnader i inkomstslaget kapital, 3.uppgifter om avdrag för avgift för pensionsförsäkring och för inbetalning på pensionssparkonto, 4.uppgifter som behövs för beräkning av fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5.uppgift om underlag för skattereduktion för förmån av hushållsarbete och mikroproduktion av förnybar el enligt 67 kap. IL, och 6.uppgifter som behövs för beräkning av fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Om en uppgift som den deklarationsskyldige har fått underrättelse om är korrekt, ska den deklarationsskyldige godkänna uppgiften. Om en uppgift är felaktig eller saknas, ska den deklarationsskyldige genom ändring eller tillägg lämna de uppgifter som behövs (31 kap. 5 § SFL). Underrättelsen innebär en förenkling såväl för den deklarationsskyldige som för (prop. 2001/02:25 s. 75). I 29 kap. 1 § SFL anges syftet med en inkomstdeklaration. En inkomst- Prop. 2016/17:58 deklaration ska bl.a. lämnas till ledning för bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt bl.a. inkomstskattelagen. Vilka uppgifter som ska lämnas i inkomstdeklarationen anges i 31 kap. SFL och 6 kap. SFF. Den som är deklarationsskyldig ska också lämna de övriga uppgifter som behöver för att kunna fatta riktiga beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst (31 kap. 3 § SFL). ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av uppgifter som har lämnats i en inkomstdeklaration, kontroll- uppgifter och vad som i övrigt har kommit fram vid utredning och kontroll (56 kap. 2 § SFL). En arbetsgivardeklaration som innehåller uppgifter per betalnings- mottagare kommer även att fungera som en kontrolluppgift. Tanken med underrättelsen i 31 kap. 4 § SFL är att den ska vara en förenkling såväl för den som är skyldig att lämna inkomstdeklaration som för Skatte- verket. Det är därför lämpligt att även underrättar om de uppgifter om betalningsmottagare som har lämnats i arbetsgivardeklara- tioner. Även dessa uppgifter har kommit in till verket som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt. Regeringen föreslår därför att det tydligt framgår av 31 kap. 4 § SFL att före året efter utgången av beskattningsåret även ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer som har kommit in till verket som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt. Dessutom föreslås att bestämmelsen i 56 kap. 2 § SFL ändras. bör för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. Ett beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller ska enligt huvudregeln i 66 kap. 21 § SFL meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (tvåårsfristen). I 66 kap. 27 § SFL anges i vilka fall får ompröva till nackdel för den som beslutet gäller även efter tvåårsfristen. Ett sådant beslut om omprövning benämns efterbeskattning och ska enligt huvud- regeln meddelas från utgången av det kalenderår då beskatt- ningsåret har gått ut. får besluta om efterbeskattning bl.a. om kontrolluppgift som ska lämnas utan föreläggande har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att lämna inkomstdeklaration (punkten 3). En arbetsgivardeklaration som innehåller uppgifter per betalningsmottagare kommer även att fungera som en kontrolluppgift. Efterbeskattning bör därför även kunna ske om uppgift om en betalningsmottagare som ska lämnas i en arbetsgivar- deklaration har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att lämna inkomstdeklaration. Regeringen föreslår en sådan reglering.