prop · H4031d20 · 2016-09-20 00:00:00 — uppgav 245 kommuner att de hade underskott på bostäder för unga. Det var en ökning med 26 kommuner jämfört med . I regeringens långtidsutredning konstateras att det är centralt för den ekonomiska tillväxten att exempelvis unga finner en bostad för att kunna komma in på arbetsmarknaden eller utbilda sig. Företag i framför allt storstadsregioner påtalar oftare att bristen på bostäder gör det besvärligt att rekrytera arbetskraft. Liksom 2015 uppger 27 av landets 43 högskolekommuner att det saknas bostäder som är särskilt avsedda för studenter på högskola eller universitet. De som har svårare att få tillträde till bostadsmarknaden är grupper med svagare ekonomi, dit hör även många pensionärer. Kvinnor som grupp har lägre inkomster är män, vilket gör att de 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Särskilt hårt drabbas ensamstående kvinnor med barn. Bristen på bostäder drabbar också äldre som vill flytta till en mer tillgänglig bostad. Antalet kommuner som uppger att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre har minskat något från 122 kommuner 2015 till 109 detta år. kommer dock antalet äldre personer öka markant. Antalet äldre ökar även i kommuner där befolkningen annars inte ökar vilket påverkar behovet av bostäder. Antalet sociala kontrakt ökar Den sekundära bostadsmarknaden, när kommunerna hyr eller äger lägenheter och hyr ut dessa till personer som av olika anledning inte kan få en bostad på den ordinarie bostadsmarknaden, fortsätter att växa. 262 kommuner arbetar med sociala hyreskontrakt att jämföra med 220 kommuner 2010. De kommuner som använder denna typ av bostadssociala insats finns i alla kommuntyper och oavsett om det råder underskott på bostäder i kommunen som helhet eller inte. Enligt BME var antalet sociala hyreskontrakt 13 2010 och hade ökat till 18 100 . Diagram 3.5 Antal lägenheter som kommunerna hyr ut med särskilda villkor 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: bostadsmarknadsenkät. Utvecklingen på andrahandsmarknaden har betydelse för hur väl det befintliga beståndet nyttjas. Detta har även relevans för målet om långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader. Nya regler för uthyrning av privata bostäder (andrahandsuthyrning) infördes genom lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad. Lagen gäller för villor, äganderätter och bostadsrätter ägda av privatpersoner. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har haft regeringens uppdrag att göra en uppföljning av ovan nämnda lag och har mot den bakgrunden undersökt utvecklingen i ett urval kommuner i (dnr N2015/01714/PUB). Enligt ökade andrahandshyrorna kraftigt för samtliga lägenhetstyper (bostadsrätter, hyresrätter och rum) och undersökta kommuner –2015. Hyresökningarna har varit högst för bostadsrätter där hyrorna ökade med mellan beroende på kommun och lägst för uthyrda rum där hyresökningen låg på mellan beroende på kommun. De genomsnittliga andrahandshyrorna för bostadsrätter understiger ändå den högsta tillåtna nivån för den kostnadsbaserade hyressättningen. Hyrorna för samtliga lägenhetstyper, dvs. även de som inte omfattas av den nya lagen, har ökat snabbare efter att lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft. –2011 minskade utbudet av bostäder att hyra i andra hand kraftigt. Trots att utvecklingen vände 2011 har marknaden ännu inte återhämtat sig. Ökningen efter 2011 drivs helt av en ökad uthyrning av bostadsrätter i . Data över antalet uthyrningar visar att det är bostadsrättsuthyrningen som har en statistiskt säkerställd ökning efter införandet av den nya lagen. Det går enligt Bo- verket inte att dra några säkra slutsatser om rumsuthyrningen. Antalet utfärdade hyresgarantier är fortsatt lågt Kommunala hyresgarantier som berättigar till statlig ersättning har funnits . En hyresgaranti innebär att kommunen går i borgen för en hyresgäst som har tillräckligt god ekonomi för att ha ett eget boende, men som ändå har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd. De flesta personer som beviljas en hyresgaranti har någon form av betalningsanmärkning. Hyresgarantierna har använts sparsamt sedan de infördes. uppgick det beviljade bidraget för kommunala hyresgarantier till vilket motsvarar 110 utfärdade garantier i 14 kommuner. Det är färre garantier än vad som utfärdades . Det finns också kommuner som ställer ut egna kommunala hyresgarantier som ofta används för att underlätta för personer med olika sociala problem att få en bostad (dnr N2015/00368/PUB). I genomsnitt var hyreshöjningen . Att jämföra med ett genomsnitt på året innan. Hyran per kvadratmeter för nybyggda hyreslägenheter 2014 var i princip oförändrad jämfört med på riksnivå. Bostadspriserna har fortsatt att öka Fastighetsprisindex avseende småhus för permanentboende steg enligt () med i genomsnitt . Antalet marknadsmässiga köp av småhus för permanentboende, exklusive tomträtter, uppgick till drygt 58 000 affärer. Det genomsnittliga priset för en småhusfastighet i landet uppgick enligt SCB till . I var genomsnittspriset , i och i . Enligt SCB såldes drygt 107 000 bostadsrättslägenheter , exklusive överlåtelser genom arv, gåva, bodelning eller liknande. Det motsvarar av bostadsrättsbeståndet. I de tre storstadsområdena (, och ) såldes det bostadsrätter för , vilket motsvarar av det totala försäljningsvärdet. I var den totala omsättningen , vilket motsvarar av den totala omsättningen i landet. För var motsvarande siffror och och för och . Medelpriset för en bostadsrättslägenhet var , att jämföra med 2014. Mellan 2000– 2015 har medelpriset för bostadsrätter ökat med undantag av 2008. De regionala skillnaderna är dock stora. De dyraste bostadsrätterna finns i där medelpriset 2015 låg på nästan , medan hade det lägsta medelpriset på . I var medelpriset och i . Enligt det s.k. HOX-indexet (OMX Valueguard-KTH Housing Index) ökade bostadsrättspriserna med medan index för privatägda småhus (egnahem) sjönk med . Bostadsrättsindex steg kraftigt i samtliga tre storstäder, i , i och i . Denna rekyl har utplånat de föregående månadernas nedgång i både och , där tremånadersförändringen är upp . I ligger bostadsrättsmarknaden emellertid fortfarande under toppnoteringen . Villaindex däremot gick ned i samtliga storstäder, i , i och i , vilket är ungefär i linje med utvecklingen . ökade dock båda delindexen, bostadsrätterna med och egnahem med . Det är i storstadsregionerna som bostadsrättspriserna har ökat mest. Index har dock utvecklats starkare i (), följt av () och därefter (). har villapriserna ökat med i och , och i (, Marknadsrapport, ). Hushållens skuldsättning fortsätter att öka Enligt (FI:s) sjätte årliga bolåneundersökning (2016) ökade den genomsnittliga skuldkvoten för hushåll med nya bolån från . Det innebär att hushållen generellt lånar allt mer i förhållande till sina inkomster, vilket troligen till stor del beror på att bostadspriserna stigit klart snabbare än hushållens inkomster. har den genomsnittliga belåningsgraden sjunkit marginellt. Den uppgår nu till , vilket är cirka en procentenhet lägre än 2014. Det innebär att hushållen i genomsnitt lånar något mindre i förhållande till bostadens värde . Trots att hushållen lånar mer i förhållande till sina inkomster har de, enligt FI, överlag tillräckliga marginaler för att klara sina betalningar. FI:s stresstester visar att det är få hushåll med nya bolån som skulle få problem att betala på sina lån om räntorna stiger eller om deras inkomster minskar. har andelen hushåll med små marginaler dessutom minskat. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt FI har det blivit allt vanligare med amorteringar. amorterade av alla hushåll med nya lån, vilket är en tydlig ökning då motsvarande siffra endast var . Det är framför allt hushåll med belåningsgrader som amorterar medan det är mindre vanligt med amorteringar för hushåll med lägre belåningsgrader. FI:s införda amorteringskrav, som omfattar hushåll som tar nya lån med belåningsgrader , kommer att innebära att amorteringarna ökar ytterligare. Enligt lagen (2000:1388) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska riktlinjer för bostadsförsörjningen antas av kommunfullmäktige varje mandatperiod. har ungefär hälften av landets kommuner antagit dessa, trots att detta är ett krav i lagen. Detta är dock en ökning jämfört . hade av kommunerna antagna riktlinjer och 2015 uppgav av landets kommuner att de hade riktlinjer som antagits under innevarande eller föregående mandatperiod. För att kunna ta del av den s.k. kommunbonusen (stöd till kommuner som bygger nya bostäder och tar emot nyanlända) är det en förutsättning att kommunen har antagit riktlinjer. Mot denna bakgrund förväntas andelen kommuner som följer lagen och antar riktlinjer öka markant . Som ett stöd till kommunerna har tagit fram en handbok i att ta fram riktlinjer för bostadsförsörjningen. I lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag finns bestämmelser om begränsningar av värdeöverföringar. För har sammanlagt 257 allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag lämnat uppgifter som värdeöverföringar. Av dessa bolag har: –inte lämnat någon värdeöverföring alls till ägaren. Sedan dagens lagbestämmelser infördes har detta legat stabilt . –lämnat värdeöverföring med tillåtet belopp. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 –lämnat värdeöverföring utöver tillåtet belopp. Detta omfattar sju bolag som överfört över tillåtet belopp. –18 bostadsbolag har använt möjligheten i lagen att göra undantag från högsta tillåtna värdeöverföring om sammanlagt . Dessa medel har främst använts till åtgärder inom kommunens bostadsförsörjningsansvar. De totala värdeöverföringarna 2014 var , varav avser undantagen. Det är betydligt lägre än då den totala summan uppgått till mellan 1,2 och . Denna minskning beror främst på att de tre bostadsbolagen i inte fört över medel enligt undantagen (dnr N2016/01200/PUB). Sverigeförhandlingen har inlett förhandlingar med kommunerna längs den (av Sverigeförhandlingen) föreslagna sträckningen av nya stambanor för höghastighetståg mellan – och –. Ett av underlagen för Sverigeförhandlingens val av sträckning och stationsorter har varit kommunernas bedömning av antalet tillkommande bostäder till följd av en utbyggnad. Ett resultat av förhandlingarna avses bli åtaganden från kommunerna om att nya bostäder byggs. Sverigeförhandlingen har också inlett förhandlingar kring kollektivtrafikobjekt i de tre storstadsregionerna. Även dessa förhandlingar avses utmynna i åtaganden från kommunerna om bostadsbyggande. Delmål för området byggande är: –Långsiktigt hållbara byggnadsverk. –Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. –En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. –Räntabilitet i byggföretag –Energianvändning per areaenhet Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Resultatredovisningen beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn Antal beviljade bygglov ökar beviljades enligt SCB totalt 12 850 bygglov för nybyggnad, fördelade på 8 600 bostadsbyggnader, 1 900 fritidshus och 2 350 lokaler. För bostäder innebar det en betydande ökning jämfört med de närmast föregående åren. Siffrorna är preliminära och något avrundade eftersom det är viss eftersläpning i rapporteringen. Tabell 3.8 Beviljade bygglov Avkastningen i byggsektorn fortsätter att öka lönsamhet kan mätas i form av avkastning på eget kapital, s.k. räntabilitet. Det tycks finnas ett samband mellan företagens ökade lönsamhet och ett ökat bostadsbyggande, men hög lönsamhet kan också vara en indikation på bristande konkurrens. har bostadsbyggandet och räntabiliteten hos de stora byggföretagen ökat kraftigt. Diagram 3.6 Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn Energiprestandan fortsätter att förbättras för bostäder Energiprestandan för nybyggda bostäder fortsätter att förbättras . Flerbostadshusen visar en stagnering medan lokalbyggnader visar den största förbättringen till den totala energiprestandan står en- och tvåbostadshusen för den största förbättringen . har den genomsnittliga energiprestandan för en- och tvåbostadshusen förbättrats med . Tabell 3.9 Genomsnittlig energiprestanda per nybyggnadsår kWh/m2 Atemp På grund av eftersläpning av statistikuppgifter har tabellen uppdaterats jämfört med förra årets redovisning. Tabell 3.10 Genomsnittlig energiprestanda ackumulerat kWh/m2 Atemp Antal en- och tvåbostadshus med mycket bra energiprestanda ökar Antal en- och tvåbostadshus och lokaler med mycket bra energiprestanda, alltså energiklass A, ökar stadigt. Samma utveckling har dock inte 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 synts bland flerbostadshus, där har i stället antalet minskat något . Även byggnader som uppnått en bra energiprestanda, alltså byggnader med energiklass B, ökar i nästan alla kategorier . Då det finns en viss eftersläpning vid inlämningen av energideklarationerna är statistiken inte jämförbar. Tabell 3.11 Byggnader som energideklarerats med klass A och B På grund av eftersläpning av statistikuppgifter har tabellen uppdaterats jämfört med förra årets redovisning. Utsläppen av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler fortsätter att minska Utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler fortsätter att minska. Jämfört med 1990 är utsläppen för uppvärmning av bostäder lägre och för uppvärmning av lokaler lägre. Att utsläppen fortsätter att minska trots att det blir fler byggnader och lokaler beror framför allt på övergången från uppvärmning med oljepannor till uppvärmning med biobränslen, fjärrvärme och el. När det gäller elanvändning för uppvärmning är det ökad användning av värmepumpar som bidrar. Även åtgärder för att öka energieffektiviteten har medfört minskade utsläpp. Totalt står uppvärmning av bostäder och lokaler för av de totala utsläppen av växthusgaser. Tabell 3.12 Utsläpp av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ökat fokus på utsläpp under produktionsfasen Traditionellt sett har det varit fokus på byggnadens driftsfas när sektorns utsläpp och energianvändning beräknas och på de regler som en byggherre måste beakta när en byggnad ska uppföras. I takt med att byggnaderna blir mer energieffektiva och tillförseln av energi för uppvärmning blir alltmer fossilfri har produktionsfasen fått ett ökat fokus. har haft regeringens uppdrag att följa upp byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv. Av rapporten kan slutsatsen dras att även om livscykelperspektivet fått ett ökat fokus varierar kunskapsläget och det saknas tillförlitliga data. Regeringen har även gett bidrag till Byggindustrier för två projekt där de analyserat energianvändning och klimatpåverkan av nyproducerade flerbostadshus innan driftsättning jämfört med driftfasen. Projekten visar att med dagens energieffektiva byggnader bidrar produktionsfasen ofta med av klimatpåverkan. kan en betydande minskning av utsläppen under produktionsfasen ske, t.ex. via val av material. har också påbörjat en förstudie om miljö- och klimatanpassade byggregler. Tillgänglighet i den bebyggda miljön har arbetat med att verka för ökad fysisk tillgänglighet i funktionshinderspolitiken. har summerat arbetet i en slutrapport (dnr N2016/02077/PUB). I rapporten redovisar hur de har arbetat för att öka den fysiska tillgängligheten i enlighet med regeringens inriktningsmål om att förbättra den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. konstaterar att fler kommuner än tidigare genomfört tillgänglighetsinventeringar av flerbostadshus, men i övrigt har det varit svårt att mäta effekterna av arbete. Verket kommer att fortsätta arbetet kopplat till inriktningsmålen. Lagstiftningen om diskriminering har skärpts så att det tydliggjorts att bristande tillgänglighet kan räknas som en form av diskriminering, se utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, avsnitt 4 Diskriminering. Det sektorsövergripande arbetet med funktionshinderspolitiken beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utredning om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande Utredningen om bättre konkurens för ökat bostadsbyggande har haft i uppdrag att se över förutsättningarna för att främja konkurrensen på byggmarknaden och vid behov komma med förslag som kan förbättra situationen (dir. 2014:75). Syftet var att förbättra förutsättningarna så att utbudet av nya bostäder långsiktigt kan anpassas till efterfrågan. I utredningens betänkande Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105) konstateras att byggkostnaderna ökat mer än andra producentpriser i ekonomin som produktivitetsutvecklingen varit väsentligt sämre än i den övriga industrin. Detta kan tyda på en svag konkurrens och ett begränsat omvandlingstryck. Den låga produktivitetsutvecklingen kan enligt utredningen bl.a. bero på att byggmarknaden är fragmenterad vilket gör byggprocessen projektinriktad. Utredningen konstaterar också att det förekommer mycket få utländska anbud vid allmännyttans upphandlingar och att det därför är viktigt att minska de etableringshinder som finns i för att få in anbud från utländska företag. Utredningen bedömer att ökad enhetlighet och transparens i planprocessen kan vara av stor betydelse för att uppnå skalfördelar och kostnadseffektivt byggande. Vidare föreslår utredningen att regeringen bör ta initiativ till en nationell strategi med syfte att möjliggöra att ”typgodkända” flerbostadshus kan byggas i hela landet. För att öka antalet anbudsgivare föreslås att en myndighet bör få till uppgift att samla in upphandlingsstatistik och att se över behovet av upphandlingsstöd för bostadsbyggande. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Delmål för lantmäteriverksamheten är: –En effektiv, rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. –Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 –En effektiv och rättssäker inskrivningsverkmyndigheter. Redovisningen avser den samlade samhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. –Kostnader och leveranstider för fastighetsbildningsärenden samt antalet överklaganden. –Antal användare och omfattning av användningen av geodata. –Handläggningstid för fastighetsinskrivningsärenden och antal ärenden med elektronisk ansökan. verksamheten där inget annat anges. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar och inneliggande ärendebalanser framgår av tabell 3.13. Tabell 3.13 Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser Källa: Lantmäteriet. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Lantmäteriverksamheten är central för ett effektivt fungerande samhälle och viktig för samhällsutvecklingen. I samhällsplanering och byggande, i genomförandet av landsbygds- och skogspolitik, i miljöpolitik, i energipolitik, i transportpolitik och i försvarspolitik m.fl. områden behövs tillförlitliga uppgifter om t.ex. ägande av mark, planbestämmelser och rättigheter samt olika geografiska förhållanden (kommunikationsnät, bebyggelse, höjdförhållanden, vattendrag, m.m.). Verksamhetens betydelse för utvecklingen inom offentlig och privat sektor ökar med den snabba tekniska utvecklingen. Tillgången till geografisk information och fastighetsinformation är grundläggande för digitaliseringen av processerna inom offentlig förvaltning och näringsliv, t.ex. samhällsbyggande, fastighets- och kreditmarknad. Ett tryggt ägande säkerställs vilket är en förutsättning för en väl fungerande fastighetsmarknad. Fastighetsindelningen ligger till grund för allt ägande av fastigheter och för kreditmarknadssystemet i . Genom lantmäteriförrättningar försörjs samhället med fastigheter och rättigheter för bl.a. utbyggnad av infrastruktur, exploatering av mark för bebyggelse, rationalisering av jord- och skogsbruk och för utveckling av landsbygden. I bedrivs förrättningsverksamhet av Lantmäteriet och 39 kommunala lantmäteri- Ärendebalansen har ökat . Detta beror på att fokus har legat på att avsluta äldre ärenden som det råder en stor brist på lantmätare. Handläggningstider för två vanliga ärendetyper, enlottsavstyckning och fastighetsreglering mellan två fastigheter, fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet framgår av tabell 3.14. Tabell 3.14 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Antalet sådana förrättningar har minskat kraftigt , bl.a. beroende på ett lågt byggande. Minskningen har gjort att äldre förrättningar med lång leveranstid har fått stort genomslag på de genomsnittliga leveranstiderna. Även bristen på erfarna lantmätare har bidragit till de ökade leveranstiderna. Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos lantmäterimyndigheten resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader för vissa enklare förrättningar framgår av tabell 3.15. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.15 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Full kostnadstäckning har inte uppnåtts. Detta beror bl.a. på en ökning av antalet äldre ärenden som avslutats där det inte är möjligt att fakturera för faktisk tid som är nedlagd. Anledningar kan bl.a. vara att förutsättningarna i ärendet har förändrats och att mindre erfarna lantmätare under upplärning har handlagt ärendet. Ett mått på kvaliteten i förrättningarna är andelen överklagade och återförvisade ärenden. Redovisningen av överklagade och återförvisade ärenden i tabell 3.16 ska relateras till att det avslutas ca 20 000 ärenden (19 229 ärenden ). Den låga andelen överklagade respektive återförvisade ärenden visar på att rättssäkerheten är god. Antalet överklagade fakturor ligger även 2015 på en hög nivå. Den orsak som anges för överklaganden är att priset upplevs som högt. Tabell 3.16 Överklagade och återförvisade ärenden Källa: Lantmäteriet. Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat Geodata är viktiga underlag för effektiv samhällsplanering, ett rättssäkert samhälle och en enklare vardag för medborgaren. Exempel på samhällsprocesser där geodata av hög kvalitet är en förutsättning är utveckling av transportnätet, stadsbyggnad och klimatanpassning. ande geografisk information- och fastighetsinformation används bl.a. när kartor tas fram som visar var gränser går, var hus står, var adressen ligger och hur vägen går. De flesta använder geodata , t.ex. för att försöka hitta rätt i en stad, på landsbygden och i naturen. behövs också geodata för andra ändamål, t.ex. för att köpa, bygga eller sälja hus, planera och bygga vägar eller annan infrastruktur, planera och bevara miljön, förebygga kriser och katastrofer eller rädda liv och egendom när olyckan redan varit framme. Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat kraftigt både när det gäller visnings- och nedladdningstjänster. Vad gäller ökningen av visningstjänsterna står användningen av e-tjänsterna för kartor och bilder för en betydande del. Den grupp som Lantmäteriet levererar mest geodata till är till parterna i geodatasamverkan, vilka även är de största användarna av geodatatjänsterna. Antalet nedladdningar av data har ökat jämfört med föregående år. Detta beror främst på att Lantmäteriet erbjuder Översiktskartan och en enkel höjdmodell som öppna data. Vid utgången av 2015 är totalt 246 samverkansparter (länsstyrelserna räknat som en part), varav 209 kommuner, med i geodatasamverkan och får tillgång till det samlade utbudet av geodata. Antal kontrakterade användarorganisationer uppgick till 316 stycken, motsvarande siffra var 271 stycken. Lantmäteriet har beslutat att göra vissa av myndighetens småskaliga kartprodukter fritt tillgängliga. Det innebär att såväl allmänhet som privata och offentliga aktörer får fri tillgång till många av de kartor som används i samband med friluftsliv, transporter och översiktlig planering.