prop · H40349 · 2016-11-29 00:00:00 — Även här anförs att konsekvensutredningen är ofullständig med avseende på problembild, omfattning av berörda företag och vilka effekter förslaget får för berörda företagare. Man ställer sig därför tills vidare avvisande till ett genomförande av förslaget. Även förslaget om värdebevis avstyrks med hänvisning till att det inte har visats föreligga något behov av den föreslagna regleringen. avstyrker förslag gällande inskränkningar av undantaget beträffande distansavtal och anför att förslaget motverkar den tekniska utvecklingen vars syfte är att effektivisera och skapa smidigare lösningar för såväl näringsidkare som konsumenter. Utvecklingen går allt mer mot digitala betalningar och digitala kvitton och därför anser att lagstiftningen måste följa med utvecklingen och inte förhindra eller försvåra den. Vidare anförs att det är osäkert om dubbelregistrering är möjlig utifrån redovisningsreglerna. anser att förslag till lagstiftning inte är möjligt att genomföra. anser att det bör göras en mer fullödig analys av fördelar kontra effekterna för mindre företag innan förslaget om registrering av försäljning i kassaregister vid tillhandahållande mot värdebevis antas eller förkastas. Visita anser att konsekvensutredning avseende förslaget rörande distansavtal är bristfällig och inte kan läggas till grund för den föreslagna lagändringen. För det fall övervägande ska ske av en reglering som riskerar att förhindra användning och vidareutveckling av tekniska betallösningar – som i viss utsträckning dessutom redan finns och används på marknaden inom ramen för gällande regelverk – krävs enligt Visitas uppfattning en avsevärt mer noggrann konsekvensutredning. Även beträffande förslaget rörande värdebevis ifrågasätter Visita det reella behovet av den föreslagna regleringen. Rådet för Kassa- och Betalsystem motsätter sig de förändringar som föreslås då det inte ses kunna tillföra något nytt utan tvärt om begränsar möjligheter till innovation och ökat företagande. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har ingen invändning mot förslagen. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med att införa ett krav på användande av kassaregister var att bekämpa den illojala konkurrensen och förbättra möjligheten till kontroll av omsättningen inom 2016/17:49 kontantbranschen. När kravet på certifierade kassaregister infördes var det viktigt att en avvägning gjordes så att den krets som omfattades av kraven avgränsades på ett sådant sätt att regleringen blev så tydlig och effektiv som möjligt och att åtgärderna sattes in där de behövdes. Regeringen ansåg vid införandet av bestämmelserna att en lämplig utgångspunkt var att införa generella kriterier som avgränsade tillämpningsområdet till att i huvudsak träffa företag som sålde varor och tjänster mot kontant betalning, eftersom det var sådan verksamhet som inte kunde kontrolleras på ett tillräckligt effektivt sätt. Från det avgränsade tillämpningsområdet gjordes vissa generella undantag för enskilda branscher, bland annat för försäljning genom distansavtal. har i promemorian uppgett att bestämmelserna kan leda till problem. Dessa är emellertid inte nya, utan har funnits sedan bestämmelserna om certifierade kassaregister infördes. Verket har inte redovisat hur vanligt förekommande kringgåenden är under hänvisning till distansavtalsundantaget. har i HFD ref. 68 ansett att tillhandahållande av lunch mot kupong inte utgör en sådan försäljning som medför någon skyldighet att registrera i ett kassaregister. föreslår en reglering som skulle innebära att även tillhandahållande mot värdebevis skulle behöva registreras i kassaregister. Även beträffande detta förslag har flera remissinstanser framfört att behovet av den föreslagna åtgärden inte har visats föreligga. Det kan konstateras att det inte i promemorian framgår hur stor omfattningen av användningen av sådana värdebevis är, eller huruvida användningen leder till reella kontrollproblem eller skatteundandragande. Regeringen instämmer i det som framförs av bland andra , , , , och Visita och konstaterar att det inte på grundval av det underlag som har presenterats i promemorian går att utläsa att det finns behov av lagstiftningsåtgärder. förslag bör därför inte genomföras. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens I promemorian föreslås att bestämmelserna ska träda i kraft den Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Regeringens förslag: Det är angeläget att de föreslagna bestäm- melserna kan träda i kraft så snart det är möjligt. de system som krävs för att hantera utländska företag. insatser kommer att krävas vid införandet av bestämmelserna. redan kassaregister på marknaden som är anpassade för den här typen av De berörda näringsidkarna bör därför inte ha några problem att förhålla sig till de nya bestämmelserna. Det är därför rimligt att dessa bestämmelser träder i kraft Prop. 2016/17:49 2017. Förslaget berör främst utländska företag som bedriver torg- och marknadshandel, respektive ambulerande verksamhet. finns ca 60 utländska företag registrerade för mervärdesskatt hos som bedriver dessa typer av verksamheter. Detta motsvarar av samtliga mervärdesskatteregistrerade företag inom dessa verksamhetsgrenar. har försökt kartlägga andelen utländska företag som bedriver handel på torg, marknader och mässor. På de torg, marknader och mässor som besökt så utgör andelen utländska företag i genomsnitt av samtliga företag, se avsnitt 5.1. Eftersom kartläggningen inte var tillräckligt representativ kan den inte i sig ligga till grund för en beräkning av de offentligfinansiella effekterna. Hur stor andel som är mervärdesskatteregistrerade har varit svårt att kontrollera, men en försiktig skattning är att endast var femte utländskt företag är mervärdeskatteregistrerat. Sammantaget visar detta att det finns ett mörkertal av utländska företag som inte är mervärdesskatteregistrerade, men som ändå bedriver handel på torg, marknader och mässor i . Utifrån registerdata, samt med vägledning av resultaten från kartläggningen, kan förslaget bedömas beröra sammanlagt ca 400 utländska företag, vilka tillsammans omsätter ca . Emellertid är det bara en fjärdedel av dessa, ca 100 stycken, som beräknas ha en omsättning i överstigande fyra prisbasbelopp, och som förslaget därmed har en direkt effekt på. Denna grupp står dock för nästan hela den totala omsättningen. För att bedöma förslagets långsiktiga effekt har använt sig av den effektutvärdering av lagen om krav på kassaregisterinnehav som gjorde 2013 och som beskrivs i rapporten på kassaregister – Effektutvärdering, SKV 2013:2. I denna effektutvärdering framkom att intäkterna ökade som effekt av kassaregisterkravet. I utvärderingen antog att denna effekt inte skulle vara bestående över tiden och gjorde bedömningen att den långsiktiga effekten i genomsnitt skulle uppgå till åtminstone en procent. Det finns anledning att anta att förslaget att införa kassaregisterkrav för utländska företag skulle få motsvarande effekt. En genomsnittlig mervärdesskattesats på har använts. beräknar att förslaget genererar åtminstone i ökade mervärdesskatteintäkter till staten. anför att förslaget torde kunna ge större ökning av skatteintäkterna. 2016/17:49 beräkning av förslagets offentligfinansiella effekt beror på att en del antaganden görs. Det finns därför en osäkerhet i hur väl beräkningen överensstämmer med den verkliga effekten. Den sammantagna bedömningen är dock att andelen företag som skulle komma att beröras av förslaget är förhållandevis få. Detta gör att en viss justering av antagandena, i endera riktningen, inte påverkar den offentligfinansiella effekten påtagligt. Den sammantagna offentligfinansiella effekten av förslaget får enligt anses vara marginell. Regeringen instämmer i den bedömningen. 6.1.2Konsekvenser för enskilda och företag anser att det är oklart vilka administrativa kostnader som ingår i införskaffandet av ett kassaregister och vad som är att betrakta som andra kostnader. Rådet saknar en mer utförlig beskrivning av konkurrensförhållandena i de berörda branscherna med tanke på att själva syftet med förslaget handlar om att komma till rätta med problemen med illojal konkurrens. Ingen övrig påverkan på företagen är redovisad. Inga särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning finns redovisade i konsekvensutredningen. anser vidare att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Det har redogjorts ovan för att det är svårt att exakt bedöma hur många näringsidkare utan fast driftställe i som berörs av förslaget. Omkring 100 företag berörs, men det är tänkbart att det utöver det finns ett mörkertal. För utländska företag som bedriver en kringresande försäljningsverksamhet i flera länder kan särskilda problem uppkomma genom att olika länder kan ha skilda bestämmelser om kassaregister som innebär att företaget tvingas att använda olika kassaregister i olika länder. Detta har berörts ovan i avsnitt 5.3, där regeringen föreslår att näringsidkare utan fast driftställe i ska kunna använda ett kassaregister som har godkänts i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om de har ett kassaregister som motsvarar svenska krav. I effektutvärdering av införandet av kassaregisterskyldighet i framgår att de intervjuade företagens tidsåtgång var i median för inskaffande av kassaregistret tills de började använda det. För en beräkning av ett företags administrativa kostnad kan i likhet med det ett timpris om för presumeras. Den beräknade administrativa kostnaden blir då för ett företag. Ett utländskt företag kan anmäla sitt kassaregister på pappersblankett i samband med att de ansöker om registrering för mervärdesskatt. Leverantörer och uthyrare av kassaregister erbjuder i de flesta fall att anmäla kassaregister till åt sina kunder, vilket underlättar för utländska företag. för kassaregister kan endast användas av de företag som har e-legitimation, vilket de utländska företagen utan fast driftställe inte har. De utländska företag som vill använda ett kassaregister som är godkänt i deras hemland och som motsvarar svenska krav kommer att kunna anmäla kassaregistret på papper till . Det bör inte uppkomma några egentliga problem för utländska företag . 2016/17:49 att använda kassaregister som uppfyller föreskrivna krav i eftersom det finns flera olika typer av kassaregister lättillgängligt att köpa eller hyra. Ett kassaregister kan köpas från ca att hyra ett kassaregister och utvecklingen på området är snabb och system finns på marknaden där till exempel en mobiltelefon eller läsplatta kan användas och kopplas till en server där kassaregistret finns. För det betalas en månadskostnad på ca samt en procentuell avgift för försäljningsbeloppet. Företag utan fast driftställe i ska i likhet med andra företag anmäla de kassaregister som används för försäljning av varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort. Enligt 7 kap. 2 § SFL ska en sådan anmälan ske innan näringsverksamheten påbörjas. För företag utan fast driftställe i bör med denna tidpunkt avses senast när näringsverksamheten påbörjas i . Om vid tillsyn eller vid kontrollbesök finner att ett företag utan fast driftställe i inte uppfyller sina skyldigheter gällande kassaregister utgör det grund för att ta ut kontrollavgift enligt 50 kap. 1 § SFL. Om en kontrollavgift inte betalas kan den drivas in med bistånd av företagets hemland enligt reglerna om internationell handräckning. anför att bara i deras bransch är konkurrensen från utländska ambulerande blomstergrossister besvärande. Deras uppfattning är att dessa företag i stor omfattning inte redovisar någon mervärdesskatt i . För att belysa effekten av vad det innebär för en svensk grossist som har en regional marknad när en utländsk näringsidkare dyker upp, anför riksorganisationen att tappar grossisten mellan 500 000 – i omsättning på bara snittblommor, vilket innebär att grossisten snabbt måste minska på sin personal och friställa personer från företaget. I förlängningen är oftast hela företaget hotat och har svårt att överleva. För de företag med fast driftställe i som har kassaregister innebär förslaget att en illojal konkurrens stävjas. 6.1.3 Konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär förbättrade förutsättningar för kontrollverksamheten och kontroller efter införandet av kassaregisterkravet för de utländska företagarna utan fast driftställe bedöms därför kunna ske inom ramen för kan vid tillsyn av kassaregister enligt 42 kap. 3 § SFL upptäcka att en utländsk företagare inte är registrerad för mervärdesskatt. kan då agera inom det regelverk som gäller för kontroll av mervärdesskatt och i ett första skede se till att registrering sker och att det utländska företaget lämnar skattedeklarationer. kan uppfylla sina åtaganden att utbyta upplysningar till ett annat land om det är till gagn för det andra landets beskattning. behöver göra mindre justeringar i det datasystem som registrerar och administrerar kassaregister, men det bedöms inte medföra 2016/17:49 någon större kostnad utan kan hanteras inom ramen för löpande förvaltning av systemet. Enligt förslaget ska kassaregister som uppfyller svenska krav och som har godkänts i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet vara tillåtna i . Det kan även förväntas att några av de utländska företagarna ansöker om enskilt undantag på grund av att de redan har kassaregister som de använder i sitt hemland eller annat land där de bedriver verksamhet och som de anser vara tillräckligt säkra. bedömer att dessa tillkommande ansökningar kan hanteras inom ramen för den prövning av undantag som redan sker. Vidare kommer att behöva genomföra informationsinsatser för att de nya reglerna ska bli kända av de utländska företagarna. Även kostnader för detta kan tas inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget antas inte ha några effekter på de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Av det nya tredje stycket framgår att undantaget från skyldigheten att använda kassasregister för den som är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för inkomst från sådan försäljning som avses i 4 §, inte gäller för näringsidkare med verksamhet i , men utan fast driftställe i landet. Det innebär att en sådan näringsidkare omfattas av bestämmelserna om kassaregister på samma sätt som de näringsidkare som har fast driftställe i . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen, som är ny, ges en näringsidkare som bedriver verksamhet i utan fast driftställe här rätt att i stället för ett certifierat kassaregister, använda ett kassaregister som har varit föremål för en motsvarande prövning enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om prövningen garanterar att registret uppfyller likvärdiga krav. Kravet att kassaregister i normalfallet ska vara certifierat framgår av 8 §. Med att kassaregistret ska ha genomgått motsvarande prövning menas att registret ska ha varit föremål för prövning enligt regler om kassaregister i en annan medlemsstat inom Europeiska samarbetsområdet, även om det inte behöver vara frågan om En förutsättning är att bestämmelserna och prövningen garanterar att registren uppfyller krav som är likvärdiga med de svenska kraven. De svenska kraven på kassaregistren framgår, av 8 §, även av 9 kap. 2–4 §§ skatteförfarandeförordningen (2011:1261) och av föreskrifter. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, Prop. 2016/17:49 behandlas i avsnitt 5.3. Sammanfattning av promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen Promemorian innehåller tre förslag om ändrade regler för kassaregisterskyldigheten som alla syftar till förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Det första förslaget innebär att en utländsk näringsidkare som inte har fast driftställe i inte längre ska vara undantagen från skyldigheten att använda kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Det andra förslaget gäller en inskränkning av undantaget från kassaregisterskyldigheten för den som säljer varor eller tjänster genom distansavtal. Förslaget innebär att när ett avtal ingås på distans och köparen därefter hämtar varan eller tillhandahålls tjänsten i verksamhetslokalen och då också betalar där ska utlämnandet eller utförandet registreras i kassaregister. Det tredje förslaget avser situationen där en vara lämnas ut eller tjänst tillhandahålls mot ett värdebevis som säljaren själv har ställt ut. Förslaget har tillkommit för att i en dom fastslog att ett företag inte behövde registrera i kassaregister att en lunch serverades när en av företaget utställd lunchkupong visades upp. I promemorian föreslås att ett utlämnande av vara eller utförande av tjänst mot ett värdebevis som säljaren själv har ställt ut, såsom kuponger, presentkort och liknande, ska registreras i kassaregister. De nya reglerna föreslås börja gälla . Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 39 kap. 5–7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf 5 a § av följande lydelse. Skyldigheten att använda kassaregister gäller inte för den som 1.bara i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort, 2.är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för inkomst från sådan försäljning som avses i 4 §, 3.bedriver taxitrafik enligt taxitrafiklagen (2012:211) 4. säljer varor eller tjänster genom distansavtal eller hemförsäljningsavtal, 4. säljer varor eller tjänster genom hemförsäljningsavtal, 5.säljer varor eller tjänster med hjälp av en varuautomat eller annan liknande automat eller i en automatiserad affärslokal, eller 6.anordnar automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel eller enligt lotterilagen (1994:1000). Vid bedömningen enligt första stycket 1 av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning ska det särskilt beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår. Undantaget i första stycket 2 gäller inte för en utländsk näringsidkare som inte har fast driftställe i . Skyldigheten att använda kassaregister gäller inte för den som säljer varor eller tjänster genom distansavtal. Detta gäller inte om varan lämnas ut eller tjänsten utförs när varan eller tjänsten betalas i verksamhetslokalen eller i omedelbar anslutning till denna. I ett sådant fall ska registrering ske i 1 Senaste lydelse 2014:18 Vid tillämpningen av 4 och 5 §§ av 4–5 a §§ inom ramen för en närings- verksamhet bedömas var för sig. All försäljning och annan löpande användning av ett kassaregister ska registreras i kassaregistret. Vid varje försäljning ska ett av kassaregistret framställt kvitto tas fram och erbjudas kunden. All försäljning och annan löpande användning av ett kassaregister ska registreras i kassaregistret. Utlämning av vara eller utförande av tjänst mot värdebevis, såsom kuponger, presentkort och liknande ska registreras som försäljning vid utlämningen eller utförandet. Utlämning av vara som inte sker i samband med betalning utgör inte sådan försäljning som ska registreras i ett kassaregister. Detsamma gäller insläpp på evenemang och liknande som inte sker i samband med betalning. Vid varje sådan försäljning som avses i första stycket ska ett av kassaregistret framställt kvitto tas fram och erbjudas kunden. Denna lag träder i kraft . Promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen (Fi2015/00861/SKA/S3) har remitterats till: ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , (Brå), Datainspektionen, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), , i , Statskontoret, , (), vid , , , , , kommun, , , , , , i (LO), (), (), , , akademikers centralorganisation (), Kommuner och Landsting (SKL), (), , (), Torg- och (), Visita. Följande remissinstanser har avstått från att lämna synpunkter på promemorian: , , Företagarna, akademikers centralorganisation, Kommuner och Landsting. Följande remissinstanser har inte kommit in med något yttrande: FAR, , () och Torg- och (). Yttrande har vidare kommit in från Rådet för Kassa- och Betalsystem (RKBS) under IT&Telekomföretagen. Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244)1 dels att 39 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 39 kap. 8 a §, och närmast före 39 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Skyldigheten att använda kassaregister gäller inte för den som 1.bara i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort, 2.är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för inkomst från sådan försäljning som avses i 4 §, 3.bedriver taxitrafik enligt taxitrafiklagen (2012:211), 4.säljer varor eller tjänster genom distansavtal eller hemförsäljningsavtal, 5.säljer varor eller tjänster med hjälp av en varuautomat eller annan liknande automat eller i en automatiserad affärslokal, eller 6.anordnar automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel eller enligt lotterilagen (1994:1000). Vid bedömningen enligt första stycket 1 av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning ska det särskilt beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår. Undantaget i första stycket 2 gäller inte för en näringsidkare som driver verksamhet i utan fast driftställe i landet. Undantag för näringsidkare utan fast driftställe i En näringsidkare utan fast driftställe i får i stället för ett kassaregister som är certifierat enligt svenska bestämmelser använda ett kassaregister som har 1Se och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. genomgått en motsvarande prövning enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om prövningen garanterar att det uppfyller likvärdiga krav. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 39 kap. 8 a § Enligt paragrafen behöver en näringsidkare utan fast driftsställe i som bedriver verksamhet här inte använda ett kassaregister som har certifierats i . Det förutsätter att näringsidkaren använder ett kassaregister som har varit föremål för en motsvarande prövning enligt bestämmelserna i ett annat land inom EES och att den prövningen garanterar att registret uppfyller likvärdiga krav. Det är alltså näringsidkaren som ska bedöma om det kassaregister han avser att använda har prövats på ett sätt som motsvarar den svenska prövningen och att den utländska prövningen visar att registret uppfyller krav som är likvärdiga med de svenska kraven. Sådana bedömningar är, som påpekat i den promemoria som ligger till grund för lagförslagen, svåra och förutsätter kunskaper om såväl de svenska reglerna om kassaregister som reglerna i det land där prövningen skett. Enligt finns det inte heller något internationellt gemensamt regelverk för utformning av föreskrifter om kassaregister, och bestämmelserna ser olika ut i de olika länderna inom EES.