prop · H30399 · 2016-04-13 00:00:00 — Länsstyrelsernas uppdrag växer, bl.a. till följd av att efterfrågan på länsstyrelsernas stöd till kommuner ökar. fokuserades länsstyrelsernas arbete i stor utsträckning på asylmottagandet. ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser insatser som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder flyttas från utgiftsområde 8 Migration till utgiftsområde 1 (prop. 2015/16:100). Detta innebär att länsstyrelserna tar över ansvaret för verksamheten. För att kunna påbörja arbetet med att bygga upp den nya verksamheten behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . För att stärka asylsökandes kunskaper i svenska behöver ytterligare medel tillföras länsstyrelserna för att tillhandahålla ett digitalt språkinlärningspaket. Anslaget bör därför ökas med ytterligare . sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. Vidare behöver länsstyrelserna tillföras medel för att ska leva upp till de krav som ställs i och rådets förordning (EG) Nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. Anslaget bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:8 Minskningen bedöms inte påverka länsstyrelsernas verksamhet. Sammantaget anser regeringen att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör ökas med . 6:1 Allmänna val och demokrati I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att vidta åtgärder för att motverka polarisering, rasism och andra liknande former av fientlighet för att skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . Det finns en risk att människor med olika bakgrund, värderingsmönster och livsstilar i allt mindre utsträckning möts. En sådan utveckling riskerar att leda till ökad polarisering i samhället och att skapa motsättningar och misstro mellan människor. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget för kunskapsinhämtning om växande hat och hot i samhället. Polariseringen i samhället skapar också grogrund för en ökad radikalisering. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget för insatser som genomförs av kommuner i samverkan med det civila samhället i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande Vidare bör ökade medel tillföras det förebyggande arbetet i skolorna mot våldsbejakande extremism, enligt den s.k. Kungälvsmodellen. Arbetet ska framför allt ta sikte på unga människor som befinner sig i eller i gränslandet till våldsbejakande extremistiska miljöer. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6:6 Stöd till politiska partier I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ökas med . Skälen för regeringens förslag: beslutar om partistöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. I lagen anges belopp och förutsättningar för utbetalning av ekonomiskt stöd. Resultatet av riksdagsvalet innebär att det belopp som ska betalas ut till politiska partier är högre än de medel som finns på anslaget. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier bör ökas med . och framåt bedöms utgifterna öka med motsvarande belopp . 5.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning att föra över medel om högst 20 000 000 000 kronor från stabilitetsfonden till resolutionsreserven. Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden. Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av krishanteringsdirektivet föreslog regeringen att medel skulle överföras från stabilitetsfonden till den nyinrättade resolutionsreserven (se prop. 2015/16:5, bet. 2015/16:FiU17, rskr. 2015/16:117). De medel som avses innefattar influtna stabilitetsavgifter och resultatet från bankstödsåtgärder som riktats till enskilda institut i kris. Stabilitetsavgifter betalas in året avgiften avser. Enligt övergångsbestämmelsen till den nya stödlagen, lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut, ska stabilitetsavgifter tas ut men inte därefter. Även stabilitetsavgiften som betalas bör i enlighet med regeringens resonemang i den nämnda propositionen överföras till resolutionsreserven. De sammanlagda stabilitetsavgifterna beräknas uppgå till ca . Beloppet utgör endast en prognos eftersom de uppgifter som ligger till grund för beräkningen av avgiften inte samlas in av förrän . Prognosen bygger på antagandet att avgiftsunderlaget har ökat . Det belopp som ska överföras från stabilitetsfonden till resolutionsreserven ska även omfatta den upplupna räntan på medlen i stabilitetsfonden t.o.m. den dag då medlen överförs. Sammantaget beräknas beloppet uppgå till högst (se tabell 5.1). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör att föra över medel om högst kronor från stabilitetsfonden till Tabell 5.1 Förslag till belopp att överföras från stabilitetsfonden till resolutionsreserven Stabilitetsfondens behållning () Stabilitetsavgift 2009–2014 Stabilitetsavgift 2015 (prognos) Ränta (prognos) Total beräknad överföring till resolutionsreserven Enligt den nya stödlagen ska en beloppsbegränsad kredit för stabilitetsfonden fastställas av . Samma sak ska gälla för den nyinrättade resolutionsreserven enligt lagen (2015:1016) om resolution. För båda fonderna ska även garantiramar fastställas av (se prop. 2015/16:5 s. 671). Enligt den numera upphävda lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut förelåg en obegränsad kredit i för det fall medlen i stabilitetsfonden inte räckte till. Regeringen bedömer i den nämnda propositionen att de kvarvarande medlen i stabilitetsfonden, efter överföringen till resolutionsreserven, utgör en ansenlig resurs för att vidta aktuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Enligt 9 § förordningen (2009:46) om kapitaltillskott till solventa banker, som kompletterade den tidigare stödlagen och upphörde , fick de sammanlagda kapitaltillskott som staten lämnade enligt förordningen uppgå till högst . Samma belopp bör tjäna som utgångspunkt även när det gäller fondens lånemöjligheter. Garantiramen för stabilitetsfonden bör bestämmas utifrån det faktum att främst generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Enligt 7 § förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl., som kompletterade den tidigare stödlagen och upphörde , fick statens sammanlagda åtaganden för garantier enligt förordningen uppgå till högst . Samma belopp bör därför gälla för garantiramen enligt de nya reglerna. Krishanteringsdirektivet förutsätter att resolutionsreserven har möjlighet att låna medel vid behov, men det framgår inte hur stor kreditmöjligheten behöver vara. bedömer att det kan behövas en kreditram på högst för resolutionsreserven. I enlighet med vad regeringen anför i den tidigare nämnda propositionen bör inte garantiramen till resolutionsreserven begränsas till kreditramens storlek. Bakgrunden till det är att garantier generellt sett kommer att vara beloppsmässigt mycket mer omfattande än andra stödåtgärder. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att garantiramen bör uppgå till högst . Ramarna kan komma att ändras , eftersom en fördjupad prövning ska göras. Svenskt medlemskap i banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) Ärendet och dess beredning medverkade 2015 i förhandlingarna om bildandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). I förhandlingarna deltog 57 länder, varav 37 var länder i regionen. Regeringen beslutade att, med förbehåll för godkännande, underteckna avtalet om inrättande av AIIB. Avtalet och en svensk översättning av det finns i bilaga 3. Enligt avtalet ska det ratificeras av undertecknarna. Inom har med anledning av åtagandena i avtalet tagits fram ett förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Regeringen har bedömt att det inte finns något behov av att inhämta synpunkter på förslaget från någon instans utanför . Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Regeringens förslag: godkänner avtalet om inrättande av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). Regeringen bemyndigas att –2020 för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott på högst 1 till AIIB som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna. Regeringen bemyndigas att ställa ut statliga garantier till AIIB som uppgår till högst . Lagen om immunitet och privilegier i vissa fall ska omfatta AIIB. Lagändringen ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 avsnitt 12) anförde regeringen att den hade för avsikt att i propositionen Vårändringsbudget återkomma till med förslag om att ska bli medlem i AIIB. AIIB är en multilateral investeringsbank som formellt inrättades . Dess mandat är att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra infrastrukturanslutningar i , samt främja regionalt samarbete och partnerskap för att möta utvecklingsutmaningar. AIIB ska utföra detta mandat på ett liknande sätt som övriga multilaterala investerings- och utvecklingsbanker. Det innebär att AIIB med hjälp av en hög kreditvärdering kommer att låna upp medel till låga kostnader på finansmarknader. Dessa medel kommer AIIB i sin tur låna ut till de regionala medlemsländerna till lägre kostnad än länderna hade haft om de själva finansierat investeringarna genom egen upplåning på finansmarknaden. AIIB kommer att finansiera både offentliga och privata investeringar. Det finns ett etablerat regelverk för att tillgodose att investeringar bl.a. sker på ett miljömässigt och socialt hållbart sätt. Reglerna överensstämmer i hög grad med motsvarande regler i andra multilaterala investerings- och utvecklingsbanker. Detta möjliggör projekt som är gemensamt finansierade av AIIB och andra investerings- och utvecklingsbanker, vilket AIIB förutses lägga stort fokus på . AIIB:s högsta beslutande organ är styrelsen, som består av en ledamot per land, i regel finansministern. De viktigare löpande besluten om finansiering och policy fattas av direktionen. Direktionens tolv ledamöter utses av styrelsen, och representerar i de flesta fall flera medlemsländer, som tillsammans bildar en valkrets. Två valkretsrepresentanter utses i dagsläget av de europeiska medlemsländerna. Både styrelsen och direktionen fattar i normala fall beslut genom enkel majoritet. För särskilt viktiga beslut krävs kvalificerad majoritet, vilket innebär godkännande från två tredjedelar av styrelseledamöterna som dessutom måste komma från länder som tillsammans har av rösterna. Länders röststyrka och kapitalandelar förutses gradvis förändras i takt med att fler länder förväntas bli medlemmar i . Riktmärket är att de regionala länderna ska inneha av rösterna och de ickeregionala länderna . Flera av besluten i den löpande verksamheten fattas av AIIB:s verkställande direktör, inklusive beslut om finansiering under ett visst tröskelvärde. Detta tröskelvärde ska fastställas av direktionen. Regeringen anser att det finns goda skäl till svenskt medlemskap. Ett medlemskap är en stark signal om vilja att bidra till utveckling och ekonomiska tillväxt, vilket gynnar dess befolkning, genom fattigdomsminskning och ökat välstånd. En god utveckling i gynnar också genom nya exportmöjligheter. Behovet av infrastrukturinvesteringar i regionen bedöms vara stort och det finns brist på tillgänglig finansiering. Genom ett medlemskap skulle också kunna påverka AIIB, med målsättningen att institutionen ska styras på ett regelbaserat och transparent sätt, samt att dess investeringar ska vara miljömässigt och socialt hållbara och komma stora delar av befolkningen till del. Slutligen är AIIB ett initiativ i linje med regeringens prioritering av multilaterala lösningar och bedöms stärka ställning i internationella sammanhang. Ländernas kapitalandel i AIIB är baserad på om landet är en del av eller inte och landets relativa ekonomiska storlek mätt som kronor) är kapitaltillskott (ca ). Av detta belopp ska , (ca ), betalas in genom fem lika stora årliga utbetalningar –2020. Resterande , (ca ), består av garantikapital. Garantikapitalet innebär att svenska staten förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta det bestämda kapitalbeloppet utöver det kapital som betalats in. hanterar statens garantiåtaganden till internationella finansiella institutioner och gör årliga riskanalyser. Myndigheten konstaterade i rapporten och utlåning – en riskanalys (Fi2016/01053/BATOT) att inget garantikapital ditintills hade infriats och att risken för stora samlade förluster med anledning av utställda garantikapital bedömdes som låg. AIIB har den uttalade ambitionen att genom sunda finanser, goda regelverk för riskhantering och en stark underliggande portfölj av projekt få det högsta kreditbetyget på marknaden (AAA) baserat enbart på det inbetalda kapitalet. DAC beräknas att fatta beslut om till vilken grad kapitaltillskott i AIIB är att beteckna som officiellt bistånd. Enligt artikel 33 i avtalet ska varje medlem utse sin centralbank eller någon annan med banken överenskommen inrättning till förvaringsinstitut, där banken kan sätta in sitt innehav av medlemmens valuta och sina andra medel. Företrädare för har kontaktat för att undersöka dess förutsättningar att fungera som förvaringsinstitut. Om skulle sakna möjligheter till detta kommer uppgiften tillsvidare att ges till . röstandel i AIIB blir . Skillnaden i förhållande till kapitalandelen består i att röstandelen också inkluderar s.k. basröster, som tilldelas lika till alla länder oavsett ekonomisk storlek, och särskilda röster som tilldelas de grundande medlemmarna. I direktionen kommer att ingå i en valkrets med , , , , och . Valkretsens representant och biträdande representanter roterar mellan medlemsländerna bl.a. baserat på relativ röststyrka. Regeringen bedömer att de principer för samarbete som har etablerats i valkretsen ger ett rimligt inflytande. Avtalet om inrättande av AIIB fastställer beskattningsundantag för dess anställda och vissa andra privilegier och immuniteter. För att avtalets bestämmelser om immunitet och privilegier ska bli gällande inför svenska domstolar och myndigheter måste de införlivas i svensk rätt. Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ och personer med anknytning till sådana organ regleras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt 4 § nämnda lag har vissa i en bilaga till lagen angivna organ och personer med anknytning till dessa organ immunitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till . Immuniteten och privilegierna gäller i den utsträckning som framgår av avtalet. Det svenska medlemskapet i AIIB förutsätter således att den ovan angivna lagen ändras. Med hänsyn till att det inte redan nu säkert kan anges när avtalet blir bindande för bör den föreslagna lagändringen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande för att regeringen ska kunna ingå en bindande överenskommelse som förutsätter att en lag ändras eller i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. I enlighet med vad som ovan anförts förutsätter medlemskap i att en ändring görs i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Vidare innebär medlemskapet att ska göra ett kapitaltillskott om högst 1 till institutionen samt lämna ett garantiåtagande motsvarande högst . Åtaganden av detta slag kräver enligt 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen och 8 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203) godkännande. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att dels ska godkänna avtalet om inrättande av AIIB, dels bemyndiga regeringen att –2020 för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott på högst 1 till AIIB som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna, dels bemyndiga regeringen att ställa ut statliga garantier till AIIB som uppgår till högst , och dels anta förslaget till ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: övertog 2009 ansvaret för viss EU-revision från länsstyrelserna. De ekonomiska konsekvenserna har inte varit fullt ut beaktade. En korrigering behöver därför göras mellan berörda anslag. Regeringen anser därför att anslaget 1:8 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . avgifter får även användas för kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för årliga medlemsavgifter, för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Regeringen föreslår i denna proposition att godkänner avtalet om inrättande av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) samt bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott och ställa ut statliga garantier till AIIB. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter även bör få användas för kapitaltillskott till AIIB samt att anslaget bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: arbetsbelastning har ökat med anledning av flyktingsituationen samt det inledda arbetet med särskilt prioriterade områden, som bl.a. innebär extra resurser till områdespoliser. Det behöver även säkerställas att andra viktiga arbetsuppgifter kan upprätthållas, såsom till exempel arbetet mot hatbrott. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Terrorhotet och det ökade antalet asylsökande har inneburit en påtagligt ökad arbetsbelastning för Säkerhetspolisen. Det är angeläget att myndigheten har goda förutsättningar att bibehålla sin kapacitet i det förändrade minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:12 Rättsliga biträden m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används i huvudsak för utgifter för offentliga försvarare, målsägandebiträden, rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619) samt offentliga biträden enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Utgifterna för detta har ökat mer än beräknat, bl.a. till följd av att förhandlingstiden ökat för brottmål som avgjorts genom förhandling och att andelen stora och komplicerade mål med flera försvarare ökat. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. bör ökas med . 5.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. utgifter för avgifterna förväntas bli högre än vad regeringen bedömde i budget- propositionen , huvudsakligen på grund av den försvagade kronkursen, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med . 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer minskas anslaget med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () minskas anslaget med . Sammantaget anser regeringen att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bör minskas med . Minskningen påverkar i viss utsträckning omfattningen av den verksamhet som finansieras från anslaget. 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget till ökades i budgetpropositionen med Ökningen syftade till att stärka Sipris kärnverksamhet, med fokus på nedrustning och andra vapenfrågor, och möta ökade behov av oberoende forskning och analys, mot bakgrund av regeringens höjda profil på nedrustningsområdet och av ökade internationella problem på området. Regeringen bedömer att ytterligare medel behöver tillföras anslaget för att stärka och värna Sipris verksamhet. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med motsvarande belopp. 1:11 Samarbete inom (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2027. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för samarbete, samverkan och integration inom . Anslaget får vidare användas för utgifter för insatser i avseende miljö samt mänskliga rättigheter och demokrati, Svenska institutets Östersjösamarbete samt insatser i eller i nära anslutning till , bl.a. inom ramen för Östersjöstaternas råd, Nordliga dimensionen, och . Ingångna åtaganden och behovet av att ingå nya och längre åtaganden har ökat sedan budgetpropositionen beslutades. För att säkerställa kontinuiteten i Sidas verksamhet behöver beställningsbemyndigandet därför ökas med samt förlängas till att avse åtaganden som medför behov av anslag fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2027. 5.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor