prop · H4031d10 · 2016-09-20 00:00:00 — Det är också skillnader beroende på vilken sorts place- ring eleverna hade under årskurs nio. De som var placerade i familjehem lyckades betydligt bättre i än de som var placerade i hem för vård eller boende (HVB) eller andra former av placeringar. Samverkansmodell för skolverksamheten – för en obruten skolgång (SiS) och Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM) har på regeringens uppdrag utvecklat och prövat en modell för skolsamverkan för elever som place- ras på särskilda ungdomshem. Utvecklings- arbetet har pågått –2015. Modellen som har utvecklats, SiSam, är en modell för skol- samverkan mellan SiS ungdomshem, social- tjänsten och skolan. Målet är att de placerade barnens skolgång ska löpa på utan avbrott, så att de får den utbildning de behöver och har rätt till. SiSam har använts . Modellen innebär att kommunerna och SiS tecknar samverkansavtal. Fram till hade SiS tecknat avtal med 50 kommuner. Myndigheternas uppföljning 9 re- spektive 22 månader efter projektets start visar positiva tendenser. Efter starten får ungdoms- hemmen oftare skoluppdrag och skoldokument från kommunen och de samverkar oftare för att planera ungdomarnas skolgång både under och efter placeringen. Av de elever som skrivits ut från SiS går något fler i skola efter utskrivningen jämfört med tidigare elever som varit föremål för insatser på SiS. Av uppföljningen framgår att det är vanligare att det ingick ett skoluppdrag för flickor respektive skolpliktiga elever än för pojkar och icke skol- pliktiga elever. 56 var kraven lägre, räckte godkända betyg i engelska, matematik och svenska eller svenska som andra språk för att vara behörig till alla gymnasieprogram. 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hemmen till skolan efter placeringen har visat sig vara den svagaste länken i samverkan. Ett antal av de kommuner som prövat SiSam menar att SiSam med små justeringar kan användas även vid andra placeringar av barn. Rutinerna fyller ett tomrum och kommunerna har kunnat utveckla skolsamverkan för elever i samhällsvården gene- rellt, inte enbart för eleverna i tvångsvården.57 Ensamkommande pojkar en växande målgrupp inom den statligt bedriva ungdomsvården Det har skett en ökning av antalet ensam- kommande barn som placeras inom Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdoms- hem. var drygt var fjärde pojke som placerades inom SiS ensamkommande. SiS har därför beslutat om en handlingsplan för vården av ensamkommande barn som bl.a. berör skol- gången, samarbetet med andra aktörer, frågan om språk och tolkbehov. var 221 ensamkommande barn och unga placerade på ett särskilt ungdomshem, att jämföra med 139 ensamkommande barn 2014. Utav de 221 var 8 flickor. Antalet SiS-placerade ensamkommande barn bör relateras till att an- talet asylsökande ensamkommande barn var 35 2015, vilket kan jämföras med 7 049 året innan. Det innebär att antalet SiS-placerade ensamkommande barn har ökat, men att andelen är lägre i relation till antalet asylsökande och därmed ökningen av gruppen ensamkommande barn. togs sammanlagt 1 158 indivi- der in på ett särskilt ungdomshem (LVU, SoL och LSU).58 Ökad kunskap om stöd till barn som anhöriga har haft regeringens uppdrag att öka kunskapen om flickor och pojkar i olika åldrar och utvecklingsfaser som anhöriga. Ett resultat är att det nu finns bättre kunskap om omfattning och behov samt konsekvenser av en uppväxt med allvarliga svårigheter hos en förälder men även om strukturer och metoder för stöd. Nationellt komptenscentrum anhöriga (Nka) har etablerats som en nationell stöd- struktur när det gäller flickor och pojkar som anhöriga gentemot hälso- och sjukvård, social- tjänst, förskola och skola samt idéburen sektor. har gett stöd till 18 ut- vecklingsprojekt, alla i nära samarbete med forskare. En jämlik vård och omsorg Erfarenheter från den nationella samordnaren – behovet av en medskapande social barn- och ungdomsvård Den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården ska i dialog med minst 50 kommuner och andra relevanta aktörer stärka och stödja kommunerna i deras arbete med den sociala barn- och ungdomsvården. Fram hade samordna- ren besökt 52 kommuner. Inför besöken har en översiktlig tidsmätning genomförts för att ta reda på hur utredande socialsekreterare och deras närmaste chefer an- vänder sin arbetstid. Mätningen visar bl.a. att utredande socialsekreterare ägnar av arbetstiden till gemensamma samtal med barn och vårdnadshavare eller unga och av arbetstiden till enskilda samtal med barn. uttrycker många barn, unga och vårdnadshavare att de vill ha mer tid med den utredande socialsekreteraren. Även fackliga före- trädare för fram att utredande socialsekreterare önskar mer tid för dem som verksamheten är till för. En tillgänglig vård och omsorg – barns och ungas kunskap om ska öka Barn och unga behöver känna till och dess uppdrag och veta vart de ska vända sig om de behöver stöd eller hjälp. För att öka kun- skapen om har och på regeringens uppdrag utvecklat den nationella plattformen som lanserades . 57Slutredovisning av regeringens uppdrag till och Specialpedagogiska skolmyndigheten – att utveckla och pröva en samverkansmodell för skolverksamheten, 2016. 58SiS årsredovisning 2015 (2016). Ersättning för vanvård i samhällsvården uppdrag är avslutat och myndigheten är avvecklad. har under sin verksamhetsperiod 2013 t.o.m. sammantaget mottagit 5 285 ansök- ningar. Det är 2 210 personer som har beviljats ersättning. När omansökningar räknats bort uppgår beviljandegraden till . Både när det gäller antalet inkomna ärenden och bevilj- andegraden är fördelningen mellan kvinnor och män jämn. Ekonomiskt bistånd är det yttersta skyddsnätet i det sociala trygghetssystemet. Rätten till bistånd bygger på en individuell behovsbedömning. Oförändrad nivå på utbetalningarna Utbetalningarna av ekonomiskt bistånd uppgick till , vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. (Se diagram 7.1). Antalet personer som tog emot ekonomiskt bistånd uppgick till ca 415 600 (4,av befolk- ningen). Andelen kvinnor var något lägre än andelen män (kvinnor och män). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 7.1 Utbetalt ekonomiskt bistånd och antal biståndsmottagare 1997–2015 Antal biståndshushåll exkl intr. (hö axel) Anmärkning: I beloppen för 1997-2011 redovisas även utbetalningar av intro- duktionsersättning till flyktingar och andra skyddsbehövande. Statistiken bör dock tolkas försiktigt p.g.a. ändrad uppgiftsinsamling och den etableringsreform som trädde i kraft . Reformen innebar att flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning, vilket reducerar behovet av ekonomiskt bistånd. Uppgifter över utbetalningar finns ej uppdelade på kön. Arbetslöshet vanligaste orsaken till behov av försörjningsstöd Enligt statistik över försörj- ningshinder och ändamål för ekonomiskt bistånd är arbetslöshet den mest förekommande orsaken till behovet av ekonomiskt bistånd.59 hade av bistånds- mottagarna arbetslöshet som huvudsakliga skäl till sitt försörjningshinder. Av dessa saknade arbetslöshetsersättning, medan hade otillräcklig ersättning och 7 pro- cent väntade på ersättning. Arbetshinder på grund av. sociala skäl var det näst vanligaste försörjningshindret, , och sjukskriv- ning med läkarintyg det tredje mest före- kommande, . Med sociala skäl menas 59 Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2014 (2015). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att personen saknar arbetsförmåga och är i behov av t.ex. arbetsträning eller annan social eller medicinsk rehabilitering. Majoriteten, 80 pro- cent, av de som var sjukskrivna med läkarintyg saknade sjukpenning. Endast av biståndsmottagarna hade arbete, men otillräcklig arbetsinkomst för att klara sin försörjning. Det är vanligare med arbetslöshet som försörjnings- hinder bland män () än bland kvinnor (). Motsatt gäller sjukdom som är mer förekommande försörjningshinder för kvinnor () än för män (). Det är vanligare att unga tar emot ekonomiskt bistånd jämfört med genomsnittet för samtliga åldrar. Bland unga vuxna (18–24) i befolkningen tog emot ekonomiskt bistånd (att jämföra av samtliga i riket). Det är ingen större skillnad mellan kvinnor och män när det gäller mottag- ande av ekonomiskt bistånd oavsett ålder. Däre- mot är det stor skillnad beroende på var de är födda. För inrikes födda unga (18–) var andelen bland biståndsmottagarna (lika stor andel för kvinnor och män) och för utrikes födda (utrikes födda kvinnor och utrikes födda män ). Se tabell 7.6. Jämfört med 1997, då bistånds- mottagandet bland unga var som högst, har dock andelen unga som har bistånd nästan halverats. hade av de unga (18–) långvarigt bistånd (). Andelen är densamma bland kvinnor och män. Bland unga var arbetslöshet betydligt van- ligare som försörjningshinder än bland de äldre.60 Tabell 7.6 Andelen unga vuxna () med ekonomiskt bistånd vuxna, 18-24 år Långvarigt biståndsmottagande oförändrat högt Andelen långvariga biståndsmottagare (bistånd under kalenderåret) ligger fortsatt på en hög nivå. fick av biståndsmottagarna bistånd av året (fördelningen mellan kvinnor och män är i stort sett jämn). Den ge- nomsnittlige biståndstiden var att jämföra med under krisåren . Av de långvariga biståndsmottagarna var inrikes födda och utrikes födda. För utrikesfödda har vistelsetiden i en avgörande betydelse för bistånds- mottagandets omfattning och längd. Ju i , desto högre andel biståndsmot- tagande. Nyanlända som fått uppehållstillstånd av skyddsskäl har rätt till statlig etablerings- ersättning när de deltar i etableringsinsatser. Oförändrat antal barn i hushåll med ekonomiskt bistånd Antalet barn som levde i hushåll med ekono- miskt bistånd uppgick till ca 143 000, vilket var i det närmaste oförändrat jämfört med . Andelen uppgick till av alla barn. Andelen barn som levde i familjer med lång- varigt ekonomiskt bistånd uppgick till 2,6 pro- cent. 60 Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2014 (2015). Diagram 7.2 Barn i hushåll med ekonomiskt bistånd 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 Ensamstående kvinnor med barn är över- representerade bland biståndshushållen Ekonomiskt bistånd är vanligast förekommande bland ensamstående kvinnor med barn. Andelen uppgick till av denna hushållstyp i befolkningen. Under krisåren i mitten av 1990- talet uppgick andelen till , och hade andelen sjunkit till , sannolikt till följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. började dock andelen att något öka igen. Motsvarande andel är för ensamstående män med barn och för sammanboende par med barn. Till antalet är dock gruppen ensamstående män utan barn flest. Den formaliserade samverkan har ökat För att öka kvinnors och mäns möjligheter att få rätt insatser behövs samverkan. Personer med behov av insatser från olika områden inom ska enligt SoL få sina insatser samordnade av berörda aktörer. Av Social- styrelsens öppna jämförelser framgår att den formaliserade samverkan med externa aktörer har ökat. Andelen som hade en överens- kommelse med var 38 pro- cent 2016, att jämföra 2012. Överenskommelser med Arbetsförmedlingen fanns i av kom- 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 munerna att jämföra 2012. Av resultatet från öppna jäm- förelser 2016 framgår att merparten av kom- munerna erbjuder kommunala arbetsmarknads- insatser. I av kommunerna erbjuds alla arbetslösa personer någon arbetsmarknadsinsats. För personer är motsvarande siffra 30 procent.62 Få har tagit del av jobbstimulansen En ny bestämmelse i socialtjänstlagen infördes som innebär att den som haft försörjningsstöd endast behöver räkna in av nettoarbetsinkomsten vid prövning av rätten till försörjningsstöd. Social- styrelsen har följt upp kommunernas tillämpning av bestämmelsen. Av uppföljningen framgår att endast av biståndsmottagarna tagit del av jobbstimulansen. Andelen är jämnt för- delad mellan kvinnor och män. En majoritet av kommunerna som tillfrågats bedömer att jobb- stimulansen inte har medfört att fler bistånds- mottagare har börjat arbeta eller utökat sin ar- betstid. Barnperspektiv i familjer med försörjningsproblem En grundlig utredning är en förutsättning för att en individ eller familj ska kunna få stöd som är anpassat efter individuella förutsättningar och behov. Av landets kommuner är det som använt en strukturerad utredningsmall där barns situation ingår vid alla utredningar. An- delen kommuner som hade en rutin för att för- hindra att barn vräks var 23 procent.63 61Öppna jämförelser, ekonomiskt bistånd, (2016, 2015 och 2012). 62Öppna jämförelser, ekonomiskt bistånd (2016). Då många indikatorer har ändrats för att bättre kunna jämföras mellan olika verksamhetsområden är det för en del indikatorer inte möjligt att göra jämförelser . 63Öppna jämförelser, ekonomiskt bistånd (2016) 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förtydligade regler kring försörjningsstöd För att det för den enskilde tydligt ska framgå vilka krav som kan ställas för att ha rätt till för- sörjningsstöd infördes en bestämmelse i SoL. Det innebär att den kvinna eller man som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Andelen kommuner som uppger att de använder standardiserade bedömningsmetoder vid bedöm- ning av den enskildes situation, funktion eller behov uppgick till , vilket är en ök- ning jämfört med (). Ekonomiskt bistånd är det område inom soci- altjänsten som i störst utsträckning arbetar med systematisk uppföljning. Andelen kommuner som uppger att de följer upp individer systema- tiskt, sammanställer på gruppnivå och använder resultaten för verksamhetsutveckling inom eko- nomiskt bistånd är . Tillgänglig vård och omsorg Vårddygn på institution fortsätter att minska Ungefär 19 300 kvinnor och män fick en insats inom för sitt missbruk eller beroende vilket är en liten ökning jämfört med . Det gäller bistånd avseende boende (kvinnor och män ), individuellt behovsprövad öppen insats (kvinnor och män ) eller heldygnsvård (kvinnor och män ). Utvecklingen av antalet vårddygn på institu- tioner för frivillig vård har stadigt minskat (2010–2014). Men sett till 2015 har det skett en liten ökning jäm- fört med 2014. När det gäller tvångsvård enligt LVM har an- talet vårddygn fortsatt att öka och har gjort så 64 Öppna jämförelser Ekonomiskt bistånd (2016). den senaste femårsperioden. Ökningen har skett i ungefär lika stor utsträckning för kvinnor och män. –2014 minskade antalet som fick slutenvård p.g.a. alkoholrelaterade diagnoser, bland både kvinnor och män 15–. Antalet minskade från totalt ca 14 990 till 13 135 pati- enter . Störst är minskningen i ålders- gruppen 15–, för båda könen. Dock ökade andelen kvinnor och män 25–(män 4 pro- cents ökning och kvinnor 17 procents ökning). Bland dem som fått slutenvård för psykiska störningar eller beteendestörningar ses en kraftig ökning av andelen som vårdats på grund av psykiska störningar orsakade av narkotika. An- delen nästan tredubblades – 2014, från cirka 3 000 patienter till cirka 10 200 per år.66 Väntetiden till ett första besök allt kortare I allt fler kommuner får kvinnor och män till ett första besök till . Andelen har ökat från , och nästan hälften får inom 4- 2016.67 Frivilliga insatser som service i många kommuner Att erbjuda stöd till kvinnor och män med miss- bruk och beroende som service kan innebära en ökad tillgänglighet till insatser. officiella statistik innehåller endast uppgifter om biståndsbedömda insatser. För att uppskatta hur vanligt det är att insatser ges utan biståndsbedömning till personer med missbruk och beroende har frågat kommunerna om de ger insatserna bistånd som avser boende och öppna insatser som service. av landets kommuner uppgav att de gav bistånd som avser boende som service och , uppgav att de gav öppna insatser som en service till vuxna personer med missbruk 65 officiella statistik. Vuxna personer med missbruk och beroende – insatser 2015 (2016). 66 Individ- och familjeomsorg – Lägesrapport , ( 67 Öppna jämförelser, Missbruk och beroende 2016 ( Det är en svag minskning för båda insatserna.68 Tillgängligheten till läkemedelsassisterad vård är relativt god I Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende är läke- medelsassisterad behandling en av de metoder som rekommenderas för opiatberoende för kvinnor och män. Personer med opiatberoende är en utsatt grupp som har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården. Läkemedlet ska ordineras tillsammans med psykosocial behandling. Antalet nya patienter ökade –2011, men därefter har ökningen avtagit något. har det funnits signaler om att tillgången till behandl- ingen var bristande men en kartläggning som genomfördes på regeringens uppdrag visar att den nu finns i samtliga landsting. Org- anisationen och resurserna för behandling skiljer sig emellertid åt. fanns det 110 verksamheter som bedrev behandlingen och drygt 3 700 patienter var inskrivna, varav var kvinnor och män.69 Det motsvarar ungefär kvinnors och mäns andel i hela populationen personer som använder tung narkotika.70 har tagit fram nya föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:1) om läke- medelsassisterad behandling vid opioidberoende. Den medicinska säkerheten ökar med LOB- satsningen Regeringen riktar –2016 stöd för lokalt utvecklingsarbete där landsting och kom- muner tillsammans med polisen gemensamt ska utveckla alternativa lösningar till förvaring i arrest så att omvårdnaden förbättras vid om- händertagande enligt lagen (1976:511) om- händertagande av berusade personer m.m. (LOB). Sådana lösningar är särskilt angelägna då barn omhändertas. Alla landsting i samverkan med polis och kommuner deltog i 68 officiella statistik. Vuxna personer med missbruk och beroendeinsatser 2015 (2016). 69 Individ- och familjeomsorg - Lägesrapport ( 70 Läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende Slutsatser och förslag(2015). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 satsningen medan 13 sam- verkanssatsningar erhöll medel . har alla aktörer i respektive län uppmanats att delta. Personer som omhändertas enligt LOB är en grupp som fortfarande oftast placeras i arresten. Även väldigt unga personer som om- händertas placeras i arrest. Säker vård och omsorg är landsting och kom- muner ålagda att ingå överenskommelser inom respektive län om samarbete när det gäller personer med missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. rapporte- rade av landets kommuner att de fanns en aktuell överenskommelse med lands- tinget som innehöll rutiner för samarbete på lokalnivå, gemensamma mål samt resurs och ansvarsfördelning. har andelen ökat till 52 procent.71 Det är nu av kommunerna som har rutiner för att delge kvinnor och män med komplexa behov inform- ation om möjligheten att få en samordnad indi- viduell plan, vilket är en tydlig ökning jämfört med året innan. Antal kommuner som har rutiner för sam- verkan inom t.ex. med verksam- heterna ekonomiskt bistånd, den sociala barn- och ungdomsvården eller äldreomsorgen har ökat –2015. Vanligast är samverkan omkring våld i nära relationer () medan det för äldreomsorgen fanns rutiner för samordning i av kom- munerna vilket är en liten ökning jämfört innan. Kunskapsbaserad vård och omsorg Nationella riktlinjer ger säkrare metodval För att stödja en kunskapsbaserad praktik har utarbetat nya nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende. 71 Öppna jämförelser, Missbruk och beroende 2016 ( 72 Öppna jämförelser, Missbruk och beroende (2015). 2016/17:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Riktlinjer innehåller rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende. Den inklu- derar nu tre nya områden – ungdomar, läke- medelsberoende och psykosociala stödinsatser.73 En majoritet använder standardiserade bedömningsmetoder Standardiserade bedömningsinstrument är ett stöd för ett systematiskt beslutsfattande både på individ- och verksamhetsnivå och kan ses som ett led i att utveckla en evidensbaserad praktik. har gett stöd till utvecklingen genom förvaltning och metodutveckling. En majoritet av kommunerna använder standardiserade bedömningsmetoder som under- lag för insatser.74 Däremot använder standardiserade bedömningsmetoder vid uppföljning av insatserna. För att utveckla verk- samheten används systematisk uppföljning och tydliggöra skillnader mellan kvinnor och män i av kommunerna.75 Bättre kunskap om kvalitet inom HVB För att förbättra förutsättningarna för god kvalitet på hem för vård och boende (HVB) har på regeringens uppdrag tagit fram en sammanställning av vad som kan anses vara god vård och omsorg i HVB för personer med missbruks- och beroendeproblem. finns det ca 200 HVB som bedriver frivillig vård och behandling för personer med missbruks- och beroendeproblem. fick ca 7 100 vuxna personer vård och behandling i HVB genom försorg.76 Av dessa var ca 1 900 kvinnor och 5 250 män.77 73Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk- och beroende (, 2015). 74Öppna jämförelser, Missbruk och beroende (2014, 2015, 2016). 75Öppna jämförelser, Missbruk och beroende 2016 (2016). 76Att stärka kvaliteten i hem för vård eller boende (HVB) för personer med missbruks- och beroendeproblem (2015). Statistiken finns inte uppdelad på kvinnor och män. 77Sveriges officiella statistik. Vuxna personer med missbruk och beroende - Insatser (2015). Individanpassad vård och omsorg Brukarorganisationerna har fått ökat inflytande Brukarnas erfarenheter och synpunkter är en viktig del i utvecklingen av en evidensbaserad praktik. Brukarorganisationer har lämnat syn- punkter som har påverkat innehållet i överens- kommelser mellan landsting och kommuner om missbruks- och beroendevården i av landets kommuner.78 Stöd till anhöriga genom familjeorienterat arbete Inom har utvecklingen mot ett samordnat familjeorienterat arbetssätt i familjer med missbruk och beroende påbörjats. Social- styrelsen har sammanfattat kunskaper och er- farenheter i en guide som underlag för im- plementering av ett sådant arbetssätt i kommu- nerna.79 Stor efterfrågan på statligt bedriven missbruksvård Den statliga missbruksvården som bedrivs av hade 11 LVM-hem med 349 platser . Av dessa var avsatta för enbart kvinnor och för enbart män. Efterfrågan på LVM-vård har varit mycket hög. Antalet vårddygn uppgick till ca 166 000 jämfört med ca 157 000 året innan, en ökning . Ökningen gäller både för kvinnor och för män. Missbruks- vården utökades med 35 platser . I de intervjuer som gjorts på institutionerna svarade av klienterna (av kvinnorna respektive av männen), att deras motivation att bli drogfria hade ökat under placeringen. Det är vårdens primära syfte. Majo- riteten anser också att LVM-placeringen har varit nödvändig för att bryta deras missbruk (av kvinnorna respektive av männen). Andelen yngre klienter har ökat medan an- delen klienter som är eller äldre har minskat. I samband med det har andelen klienter med alkohol som primärdrog minskat och an- delen opiatmissbrukare ökat. 78 Öppna jämförelser, Missbruk och beroende 2016( 79 Förbättrat stöd till barn som anhöriga, Slutrapport från ett regeringsuppdrag –2014 (2015). 80 SiS Årsredovisning 2015 (2016). Svagt positiv utveckling av kommunernas arbete med våldsutsatta Kommunernas arbete när det gäller våld i nära relationer och stöd till våldsutsatta oavsett kön, går generellt framåt. Utvecklingsmedel och kompetensstöd till kommunerna har enligt bidragit till kvalitet i verksam- heterna. Det finns dock fortfarande skillnader över landet när det gäller stödet till våldsutsatta barn och vuxna, barn som bevittnat våld och våldsutövare. Användandet av standardiserade bedömnings- instrument för att utreda våldsutsatthet och bedöma risk- samt stöd- och skyddsbehov (av kommunerna använder sådana metoder) ökar förutsättningarna för ett mer likvärdigt och professionellt bemötande av personer som utsätts för våld i nära relationer. Nästan alla kommuner () erbjuder skyddat boende med biståndsbeslut.